# Uradni list C 229/14.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 229 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4714. september 2004 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 229

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4714. september 2004

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Komisija |
| 2004/C 229/1 | Menjalni tečaji evra | 1 |
| 2004/C 229/2 | Objava zahteve po registraciji na podlagi člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 o zaščiti označb porekla in geografskih označb | 2 |
| 2004/C 229/3 | Smernice za pregled Državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo | 5 |
| 2004/C 229/4 | Sporočilo skladno s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 glede COMP/C.2/37.214 — Skupno trženje medijskih pravic Nemške zvezne lige (
  1
  ) | 13 |
| 2004/C 229/5 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3545 – Rewe/ASP) (
  1
  ) | 16 |
| 2004/C 229/6 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3539 – Goldman Sachs/QMH) (
  1
  ) | 16 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacija

Komisija

2004/C 229/1

Menjalni tečaji evra

1

2004/C 229/2

Objava zahteve po registraciji na podlagi člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 o zaščiti označb porekla in geografskih označb

2

2004/C 229/3

Smernice za pregled Državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo

5

2004/C 229/4

Sporočilo skladno s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 glede COMP/C.2/37.214 — Skupno trženje medijskih pravic Nemške zvezne lige (
  1
  )

1

13

2004/C 229/5

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3545 – Rewe/ASP) (
  1
  )

1

16

2004/C 229/6

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3539 – Goldman Sachs/QMH) (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacija

Komisija

| 14.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/1

---

Menjalni tečaji evra (1)

13. septembra 2004

(2004/C 229/01)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2236 |
| JPY | japonski jen | 134,91 |
| DKK | danska krona | 7,437 |
| GBP | funt šterling | 0,6801 |
| SEK | švedska krona | 9,0915 |
| CHF | švicarski frank | 1,5417 |
| ISK | islandska krona | 87,66 |
| NOK | norveška krona | 8,3495 |
| BGN | lev | 1,9559 |
| CYP | ciprski funt | 0,5773 |
| CZK | češka krona | 31,649 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 249,22 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6613 |
| MTL | malteška lira | 0,4276 |
| PLN | poljski zlot | 4,398 |
| ROL | romunski leu | 41 100 |
| SIT | slovenski tolar | 239,91 |
| SKK | slovaška krona | 40,075 |
| TRL | turška lira | 1 839 000 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7545 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5816 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,5437 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8614 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0788 |
| KRW | junokorejski won | 1 401,08 |
| ZAR | junoafriški rand | 8,0192 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2236

JPY

japonski jen

134,91

DKK

danska krona

7,437

GBP

funt šterling

0,6801

SEK

švedska krona

9,0915

CHF

švicarski frank

1,5417

ISK

islandska krona

87,66

NOK

norveška krona

8,3495

BGN

lev

1,9559

CYP

ciprski funt

0,5773

CZK

češka krona

31,649

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

249,22

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6613

MTL

malteška lira

0,4276

PLN

poljski zlot

4,398

ROL

romunski leu

41 100

SIT

slovenski tolar

239,91

SKK

slovaška krona

40,075

TRL

turška lira

1 839 000

AUD

avstralski dolar

1,7545

CAD

kanadski dolar

1,5816

HKD

hongkonški dolar

9,5437

NZD

novozelandski dolar

1,8614

SGD

singapurski dolar

2,0788

KRW

junokorejski won

1 401,08

ZAR

junoafriški rand

8,0192

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 14.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/2

---

Objava zahteve po registraciji na podlagi člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 o zaščiti označb porekla in geografskih označb

(2004/C 229/02)

Ta objava podeljuje pravico do ugovora na podlagi členov 7 in 12d navedene uredbe. Vsak ugovor tej zahtevi mora biti poslan s posredovanjem pristojnega organa države članice, države članice STO ali tretje države, priznano v skladu s členom 12(3) v roku šestih mesecev od te objave. Spremljajoče utemeljitve za objavo so navedene spodaj in zlasti po točki 4.6 jih je treba šteti za upravičene na podlagi Uredbe (EGS) št.2081/92.

UREDBA SVETA (EGS) št. 2081/92

„TUSCIA“

št. CE: IT/00210/08.10.2001

ZOP ( X ) ZGO ( )

Seznam se uporablja kot povzetek informacij za namen obveščanja. Za popolne informacije in zlasti za proizvajalce proizvodov, ki jih pokrivata zadevna ZOP ali ZGO, je treba poiskati pojasnila v popolni verziji specifikacij na državni ravni ali pri službah Evropske komisije (1).

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Ime | : | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | Via XX Settembre, 20 – 00187 Roma – |
| Tel. | : | 06 – 4819968 |
| Telefaks | : | 06 – 42013126 |
| e-mail | : | qualita@politicheagricole.it |

Ime

:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Naslov

:

Via XX Settembre, 20 – 00187 Roma –

Tel.

:

06 – 4819968

Telefaks

:

06 – 42013126

e-mail

:

qualita@politicheagricole.it

2.   Vlagatelj vrste:

| 2.1 | : | Ime | : | Consorzio per la tutela e la valorizzazione della produzione olivicola della provincia di Viterbo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2 | : | Naslov | : | Via Matteotti, 73 - 01100 Viterbo - |
| 2.3 | : | Sestava | : | proizvajalci/predelovalci ( x ) drugi ( ) |

2.1

:

Ime

:

Consorzio per la tutela e la valorizzazione della produzione olivicola della provincia di Viterbo

2.2

:

Naslov

:

Via Matteotti, 73 - 01100 Viterbo -

2.3

:

Sestava

:

proizvajalci/predelovalci ( x ) drugi ( )

3.   Tip proizvoda:

Razred 1.5 – maščobe – ekstra deviško oljčno olje.

4.   Opis Specifikacij:

(povzetek zahtev iz člena 4(2))

| 4.1 | Ime:„Tuscia“ |
| --- | --- |

4.1

Ime:„Tuscia“

| 4.2 | Opis: ekstra deviško oljčno olje z naslednjimi značilnostmi:






  — | barva: smaragdno zelena z zlatim leskom, |
| --- | --- | --- |

4.2

Opis: ekstra deviško oljčno olje z naslednjimi značilnostmi:

—

barva: smaragdno zelena z zlatim leskom,

| — | vonj: saden, spominja na zdravo, sveže sadje, obrano v obdobju optimalne zrelosti, |
| --- | --- |

—

vonj: saden, spominja na zdravo, sveže sadje, obrano v obdobju optimalne zrelosti,

| — | okus: precej saden, ostane enakomeren rahlo grenek in pikanten okus, |
| --- | --- |

—

okus: precej saden, ostane enakomeren rahlo grenek in pikanten okus,

| — | skupna največja kislost, izražena v oleinski kislini, katere masa ni večja od 0.5 gramov na 100 gramov olja, |
| --- | --- |

—

skupna največja kislost, izražena v oleinski kislini, katere masa ni večja od 0.5 gramov na 100 gramov olja,

| — | peroksidno število: < 12 meq O2/kg. |
| --- | --- |

—

peroksidno število: < 12 meq O2/kg.

| 4.3 | Geografsko območje: V območje pridelave in predelave oljk za proizvodnjo ekstra deviškega oljčnega olja „Tuscia“ spadajo naslednje občine v provinci Viterbo, regiji Lazio: Acquapendente, Bagnoregio, Barbarano Romano, Bassano in Teverina, Bassano Romano, Blera, Bolsena, Bomarzo, Calcata, Canepina, Capodimonte, Capranica, Caprarola, Carbognano, Castel S. Elia, Castiglione in Teverina, Celleno, Civita Castellana, Civitella d'Agliano, Corchiano, Fabrica di Roma, Faleria, Gallese, Gradoli, Graffignano, Grotte di Castro, Latera, Lubriano, Marta, Montalto di Castro (deloma), Montefiascone, Monteromano, Nepi, Oriolo Romano, Orte, Piansano, Proceno, Ronciglione, S. Lorenzo Nuovo, Soriano nel Cimino, Sutri, Tarquinia, Tuscania (deloma), Valentano, Vallerano, Vasanello, Vejano, Vetralla, Vignanello, Villa S. Giovanni in Tuscia, Viterbo, Vitorchiano. Specifikacije vsebujejo podatke o vključenih območjih občin, ki le deloma spadajo v proizvodno območje. |
| --- | --- |

4.3

Geografsko območje: V območje pridelave in predelave oljk za proizvodnjo ekstra deviškega oljčnega olja „Tuscia“ spadajo naslednje občine v provinci Viterbo, regiji Lazio: Acquapendente, Bagnoregio, Barbarano Romano, Bassano in Teverina, Bassano Romano, Blera, Bolsena, Bomarzo, Calcata, Canepina, Capodimonte, Capranica, Caprarola, Carbognano, Castel S. Elia, Castiglione in Teverina, Celleno, Civita Castellana, Civitella d'Agliano, Corchiano, Fabrica di Roma, Faleria, Gallese, Gradoli, Graffignano, Grotte di Castro, Latera, Lubriano, Marta, Montalto di Castro (deloma), Montefiascone, Monteromano, Nepi, Oriolo Romano, Orte, Piansano, Proceno, Ronciglione, S. Lorenzo Nuovo, Soriano nel Cimino, Sutri, Tarquinia, Tuscania (deloma), Valentano, Vallerano, Vasanello, Vejano, Vetralla, Vignanello, Villa S. Giovanni in Tuscia, Viterbo, Vitorchiano. Specifikacije vsebujejo podatke o vključenih območjih občin, ki le deloma spadajo v proizvodno območje.

| 4.4 | Dokaz o izvoru: Oljčno olje je prvič prišlo na to območje v šestem stoletju pred našim štetjem zaradi trgovanja Etruščanov s Feničani in Grki. Koščice oljk so našli na arheološkem najdišču v južni Etruriji v provinci Viterbo.
  Območje Tuscie, sedanje province Viterbo, je bilo nekoč del Etrurije, z latinskim imenom Hetruria ali Aetruria, kot so jo poimenovali prebivalci Etruščani ali Etrurijani. V drugem stoletju našega štetja so Rimljani začeli uporabljati ime Tusci za prebivalce oziroma Tuscia za območje. Sčasoma je Tuscia postala uradno ime za Etrurijo, uvedeno z upravno reorganizacijo antične Italije, ki jo je izpeljal cesar Dioklecijan (284-305). Glavne dejavnosti prebivalcev Tuscie so bile gojenje oljk in proizvodnja oljčnega olja, kar je jasno videti na slikah, ki so jih odkrili v Etruščanskih grobnicah. Kasneje so se tudi Rimljani precej ukvarjali z gojenjem oljk, pridelovali so jih v svojih Villae, razsejanih po vsej Tuscii, ter jih predelovali v lokalnih stiskalnicah. Tipičen primer tega najdemo v Civita di Bagnoregio. V nekaterih lokalnih centrih (npr. Fabrica di Roma in Civita Castellana) že stoletja izdelujejo keramično posodo za shranjevanje in prevoz oljčnega olja. |
| --- | --- |

4.4

Dokaz o izvoru: Oljčno olje je prvič prišlo na to območje v šestem stoletju pred našim štetjem zaradi trgovanja Etruščanov s Feničani in Grki. Koščice oljk so našli na arheološkem najdišču v južni Etruriji v provinci Viterbo.

Območje Tuscie, sedanje province Viterbo, je bilo nekoč del Etrurije, z latinskim imenom Hetruria ali Aetruria, kot so jo poimenovali prebivalci Etruščani ali Etrurijani. V drugem stoletju našega štetja so Rimljani začeli uporabljati ime Tusci za prebivalce oziroma Tuscia za območje. Sčasoma je Tuscia postala uradno ime za Etrurijo, uvedeno z upravno reorganizacijo antične Italije, ki jo je izpeljal cesar Dioklecijan (284-305). Glavne dejavnosti prebivalcev Tuscie so bile gojenje oljk in proizvodnja oljčnega olja, kar je jasno videti na slikah, ki so jih odkrili v Etruščanskih grobnicah. Kasneje so se tudi Rimljani precej ukvarjali z gojenjem oljk, pridelovali so jih v svojih Villae, razsejanih po vsej Tuscii, ter jih predelovali v lokalnih stiskalnicah. Tipičen primer tega najdemo v Civita di Bagnoregio. V nekaterih lokalnih centrih (npr. Fabrica di Roma in Civita Castellana) že stoletja izdelujejo keramično posodo za shranjevanje in prevoz oljčnega olja.

| 4.5 | Metoda pridobivanja: Ekstra deviško oljčno olje Tuscia dobimo iz oljk sorte Frantoio, Caninese in Leccino, pri čemer 90 % vsakega nasada sestavlja ena ali več teh sort. V nasadu so lahko tudi druge sorte, vendar jih v nobenem primeru ne sme biti več kot 10 %.
  Oljke so eden glavnih pridelkov tega območja. Specializirani nasadi imajo gostoto 150 do 300 dreves na hektar, intenzivni nasadi več kot 300 dreves ter mešani nasadi do 100 dreves na hektar.
  Najpogostejše oblike dreves v specializiranih nasadih so kotlasta, Y, vretenasta in lijakasta, v mešanih nasadih pa kotlasta in prostorastoča. Običajno se drevje vsako leto obreže, pomlajevanje pa je redkejše.
  Zdravstveno varstvo rastlin poteka po navodilih služb za celostno in nadzorovano obvladovanje škodljivih organizmov, ki delujejo na tem območju. Prepovedana je uporaba herbicidov ali sušilnih sredstev.
  Oljke se obirajo takrat, ko dosežejo takšno stopnjo zrelosti, da začenjajo temneti. Pri zgodnjih sortah se obiranje konča do 20. decembra (Leccino, Frantoio, Maurino, Pendolino) in pri poznih sortah do 15. januarja (Caninese, Moraiolo).
  Prepovedana je uporaba proizvodov za spodbujanje zgodnjega odpadanja in abscisijskih proizvodov. Največja proizvodnja oljk na hektar ne sme presegati 9 000 kg v specializiranih nasadih ali 90 kg na drevo v mešanih oziroma kombiniranih nasadih. Oljke je treba odnesti v stiskalnico v roku enega dne po obiranju, predelati pa jih je treba najkasneje en dan po dostavi. Za prevoz se uporabijo primerni zabojniki.
  Tehnike za proizvodnjo olja morajo ustrezati naslednjim zahtevam:






  — | umivanje s pitno vodo pri sobni temperaturi, sortiranje, odstranjevanje listov, |
| --- | --- | --- |

4.5

Metoda pridobivanja: Ekstra deviško oljčno olje Tuscia dobimo iz oljk sorte Frantoio, Caninese in Leccino, pri čemer 90 % vsakega nasada sestavlja ena ali več teh sort. V nasadu so lahko tudi druge sorte, vendar jih v nobenem primeru ne sme biti več kot 10 %.

Oljke so eden glavnih pridelkov tega območja. Specializirani nasadi imajo gostoto 150 do 300 dreves na hektar, intenzivni nasadi več kot 300 dreves ter mešani nasadi do 100 dreves na hektar.

Najpogostejše oblike dreves v specializiranih nasadih so kotlasta, Y, vretenasta in lijakasta, v mešanih nasadih pa kotlasta in prostorastoča. Običajno se drevje vsako leto obreže, pomlajevanje pa je redkejše.

Zdravstveno varstvo rastlin poteka po navodilih služb za celostno in nadzorovano obvladovanje škodljivih organizmov, ki delujejo na tem območju. Prepovedana je uporaba herbicidov ali sušilnih sredstev.

Oljke se obirajo takrat, ko dosežejo takšno stopnjo zrelosti, da začenjajo temneti. Pri zgodnjih sortah se obiranje konča do 20. decembra (Leccino, Frantoio, Maurino, Pendolino) in pri poznih sortah do 15. januarja (Caninese, Moraiolo).

Prepovedana je uporaba proizvodov za spodbujanje zgodnjega odpadanja in abscisijskih proizvodov. Največja proizvodnja oljk na hektar ne sme presegati 9 000 kg v specializiranih nasadih ali 90 kg na drevo v mešanih oziroma kombiniranih nasadih. Oljke je treba odnesti v stiskalnico v roku enega dne po obiranju, predelati pa jih je treba najkasneje en dan po dostavi. Za prevoz se uporabijo primerni zabojniki.

Tehnike za proizvodnjo olja morajo ustrezati naslednjim zahtevam:

—

umivanje s pitno vodo pri sobni temperaturi, sortiranje, odstranjevanje listov,

| — | stiskanje z ustreznimi stiskalnicami, |
| --- | --- |

—

stiskanje z ustreznimi stiskalnicami,

| — | mletje pri temperaturi, ki ne presega 30oC, in sicer največ 60 minut, |
| --- | --- |

—

mletje pri temperaturi, ki ne presega 30oC, in sicer največ 60 minut,

| — | fizična ekstrakcija s stiskalno napravo, neprestano centrifugiranje, pronicanje, ki mu sledi stiskanje, ali pa pronicanje, ki mu sledi centrifugiranje, |
| --- | --- |

—

fizična ekstrakcija s stiskalno napravo, neprestano centrifugiranje, pronicanje, ki mu sledi stiskanje, ali pa pronicanje, ki mu sledi centrifugiranje,

| — | centrifugiranje oljčnega mošta: olje in izločeni oljčni mošt je treba nemudoma ločiti od ostanka rastlinske vode s pomočjo zveznih separatorjev iz nerjavnega jekla. Ko olje zapušča obrat, njegova temperatura ne sme presegati 28oC. Največji donos olja ne sme presegati 20 %. |
| --- | --- |

—

centrifugiranje oljčnega mošta: olje in izločeni oljčni mošt je treba nemudoma ločiti od ostanka rastlinske vode s pomočjo zveznih separatorjev iz nerjavnega jekla. Ko olje zapušča obrat, njegova temperatura ne sme presegati 28oC. Največji donos olja ne sme presegati 20 %.

| — | Zmes zdrobljenih oljk je prepovedano centrifugirati dvakrat brez prekinitve (predelovalna metoda z imenom „ripasso“). |
| --- | --- |

—

Zmes zdrobljenih oljk je prepovedano centrifugirati dvakrat brez prekinitve (predelovalna metoda z imenom „ripasso“).

Gojenje in predelovanje oljk ter stekleničenje olja potekajo v okviru določenega območja. Razlog za stekleničenje znotraj tega območja izhaja iz potrebe po zaščiti posebnih značilnosti in kakovosti olja Tuscia, saj je treba zagotoviti, da imajo zadevni proizvajalci pregled nad kontrolami, ki jih izvajajo zunanji nadzorni organi. Zaščitena označba porekla je bistvenega pomena za proizvajalce in daje priložnost za izboljšanje dohodka, v skladu s cilji in usmeritvami Uredbe. Poleg tega je tradicija stekleničenja olja značilna za to območje. Zaradi sledljivosti proizvoda morajo proizvajalci, ki nameravajo prodajati ekstra deviško oljčno olje pod zaščiteno označbo porekla, svoje nasade oljk ter obrate za predelovanje in stekleničenje registrirati v registrih nadzornega organa.

| 4.6 | Povezava: Tuscio zaznamujejo posebne geomorfološke značilnosti in pokrajina. Gorski sistemi Volsini, Cimini in Sabatini obdajajo številna jezera, vključno z velikimi vulkanskimi jezeri Bolsena, Vico in Bracciano ter manjšimi jezeri Mezzano, Monterosi in Martignano. Hidrografska raznolikost se ujema s pokrajino vulkanskega izvora, ki ima podobne značilnosti. Te lastnosti ustvarjajo klimatske pogoje, ki spodbujajo razvoj favne in bujne flore. Zaradi izvrstnih zemeljskih pogojev in posebne mikroklime, nastalih zlasti na podlagi geomorfoloških značilnosti (hribovit teren, posejan z jezeri), je to območje še posebej primerno za gojenje oljk, kar daje ekstra deviškemu oljčnemu olju njegovo tipičnost in enkratnost.
  Oljčno olje je zelo pomembna sestavina v lokalni kuhinji, ki je močno odvisna od lokalne proizvodnje.
  Podnebje je zmerno, z letnimi padavinami okoli 900 mm, večinoma od pomladi do jeseni, razen na območju hribov Cimini, ki ga zaznamujejo bolj ekstremne temperature in obilnejše padavine. |
| --- | --- |

4.6

Povezava: Tuscio zaznamujejo posebne geomorfološke značilnosti in pokrajina. Gorski sistemi Volsini, Cimini in Sabatini obdajajo številna jezera, vključno z velikimi vulkanskimi jezeri Bolsena, Vico in Bracciano ter manjšimi jezeri Mezzano, Monterosi in Martignano. Hidrografska raznolikost se ujema s pokrajino vulkanskega izvora, ki ima podobne značilnosti. Te lastnosti ustvarjajo klimatske pogoje, ki spodbujajo razvoj favne in bujne flore. Zaradi izvrstnih zemeljskih pogojev in posebne mikroklime, nastalih zlasti na podlagi geomorfoloških značilnosti (hribovit teren, posejan z jezeri), je to območje še posebej primerno za gojenje oljk, kar daje ekstra deviškemu oljčnemu olju njegovo tipičnost in enkratnost.

Oljčno olje je zelo pomembna sestavina v lokalni kuhinji, ki je močno odvisna od lokalne proizvodnje.

Podnebje je zmerno, z letnimi padavinami okoli 900 mm, večinoma od pomladi do jeseni, razen na območju hribov Cimini, ki ga zaznamujejo bolj ekstremne temperature in obilnejše padavine.

| 4.7 | Kontrola:







  Ime | : | Camera di Commercio, Industria, Artigianato ed Agricoltura di Viterbo |
| --- | --- | --- | --- |
| Naslov | : | Via F.lli Rosselli, 4 - 01100 Viterbo. |

4.7

Kontrola:

Ime

:

Camera di Commercio, Industria, Artigianato ed Agricoltura di Viterbo

Naslov

:

Via F.lli Rosselli, 4 - 01100 Viterbo.

| 4.8 | Označevanje: Ekstra deviško oljčno olje se prodaja v stekleni ali jekleni embalaži s prostornino, ki ne presega 5 litrov.
  Na njej morajo biti jasno in neizbrisno označeni podatki, določeni s standardi označevanja, pa tudi ime „Tuscia“, zaščitena označba porekla.
  Oznaka mora vsebovati grafični znak, na katerem je nedvoumno prikazan poseben logotip za ekskluzivno in dosledno uporabo proizvoda s to označbo. Grafični znak je bil posebej za ta proizvod oblikovan na podlagi antičnega Etruščanskega antefiksa iz trakote, najdenega na izkopavališču v Acquarossi (Viterbo).
  Antefiks je temno oker, beseda „Tuscia“ pa kontrastne temno rdeče barve. Logotip je sestavni del specifikacij, kjer je tudi podrobno opisan in prikazan v barvah. |
| --- | --- |

4.8

Označevanje: Ekstra deviško oljčno olje se prodaja v stekleni ali jekleni embalaži s prostornino, ki ne presega 5 litrov.

Na njej morajo biti jasno in neizbrisno označeni podatki, določeni s standardi označevanja, pa tudi ime „Tuscia“, zaščitena označba porekla.

Oznaka mora vsebovati grafični znak, na katerem je nedvoumno prikazan poseben logotip za ekskluzivno in dosledno uporabo proizvoda s to označbo. Grafični znak je bil posebej za ta proizvod oblikovan na podlagi antičnega Etruščanskega antefiksa iz trakote, najdenega na izkopavališču v Acquarossi (Viterbo).

Antefiks je temno oker, beseda „Tuscia“ pa kontrastne temno rdeče barve. Logotip je sestavni del specifikacij, kjer je tudi podrobno opisan in prikazan v barvah.

| 4.9 | Nacionalne zahteve: |
| --- | --- |

4.9

Nacionalne zahteve:

---

(1)  Evropska komisija – Generalna direkcija za kmetijstvo – Urad za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov – B-1049 Bruselj

---

| 14.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/5

---

SMERNICE ZA PREGLED DRŽAVNIH POMOČI ZA RIBIŠTVO IN RIBOGOJSTVO

(2004/C 229/03)

1.   PRAVNA PODLAGA IN PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Uporaba pravil glede državnih pomoči iz členov od 87 do 89 Pogodbe ES za proizvodnjo ribiških proizvodov in trgovanje z njimi je predvidena v členu 19(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2792/1999 z dne 17. decembra 1999 o podrobnih pravilih in ureditvah glede strukturne pomoči Skupnosti za ribiški sektor (1) in v členu 32 Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (2).
  Načelo nezdružljivosti državnih pomoči s skupnim trgom iz člena 87(1) Pogodbe je predmet odstopanj, predvidenih v členih 87(2) in (3). Komisija namerava v okviru teh smernic uveljaviti odstopanja v ribiškem sektorju. |
| --- | --- |

1.1

Uporaba pravil glede državnih pomoči iz členov od 87 do 89 Pogodbe ES za proizvodnjo ribiških proizvodov in trgovanje z njimi je predvidena v členu 19(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2792/1999 z dne 17. decembra 1999 o podrobnih pravilih in ureditvah glede strukturne pomoči Skupnosti za ribiški sektor (1) in v členu 32 Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (2).

Načelo nezdružljivosti državnih pomoči s skupnim trgom iz člena 87(1) Pogodbe je predmet odstopanj, predvidenih v členih 87(2) in (3). Komisija namerava v okviru teh smernic uveljaviti odstopanja v ribiškem sektorju.

| 1.2 | Te smernice se uporabljajo za celoten ribiški sektor in zadevajo izkoriščanje živih vodnih virov in ribogojstva skupaj z načini proizvodnje, predelave in trženja končnih proizvodov, izvzemajoč rekreacijo in športni ribolov, ki nimata za cilj prodaje ribiških proizvodov.
  Nanašajo se na vse ukrepe, ki pomenijo pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, vključno z ukrepi, ki povzročijo finančne prednosti v kakršni koli obliki, financirane posredno ali neposredno iz proračuna javnih organov (nacionalnih, regionalnih, provincialnih, departmajskih ali lokalnih) ali iz drugih državnih virov. Naslednji ukrepi npr. se pojmujejo kot pomoč: kapitalski transferji, posojila po znižani obrestni meri, subvencije obresti, nekateri državni deleži v kapitalu podjetij, pomoč, financirana s posebnimi prelevmani ali z davkom podobnimi dajatvami, odobrena pomoč v obliki državnih vrednostnih papirjev za bančna posojila, znižanje davkov in dajatev ali oprostitev le-teh, vključno s pospešeno amortizacijo in znižanjem socialnih prispevkov. |
| --- | --- |

1.2

Te smernice se uporabljajo za celoten ribiški sektor in zadevajo izkoriščanje živih vodnih virov in ribogojstva skupaj z načini proizvodnje, predelave in trženja končnih proizvodov, izvzemajoč rekreacijo in športni ribolov, ki nimata za cilj prodaje ribiških proizvodov.

Nanašajo se na vse ukrepe, ki pomenijo pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, vključno z ukrepi, ki povzročijo finančne prednosti v kakršni koli obliki, financirane posredno ali neposredno iz proračuna javnih organov (nacionalnih, regionalnih, provincialnih, departmajskih ali lokalnih) ali iz drugih državnih virov. Naslednji ukrepi npr. se pojmujejo kot pomoč: kapitalski transferji, posojila po znižani obrestni meri, subvencije obresti, nekateri državni deleži v kapitalu podjetij, pomoč, financirana s posebnimi prelevmani ali z davkom podobnimi dajatvami, odobrena pomoč v obliki državnih vrednostnih papirjev za bančna posojila, znižanje davkov in dajatev ali oprostitev le-teh, vključno s pospešeno amortizacijo in znižanjem socialnih prispevkov.

2.   DOLŽNOST PRIGLASITVE DRŽAVNIH POMOČI IN IZJEME

Komisija opozarja države članice na dolžnost, da obveščajo Komisijo o svojih načrtih glede odobritve nove pomoči v skladu s členom 88(3) Pogodbe in členom 2 Uredbe Sveta ES št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o podrobnih pravilih za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3).

Pod pogoji iz točk 2.1 in 2.2 pa so vendar nekateri ukrepi izvzeti iz zahteve po priglasitvi.

| 2.1 | Kot je navedeno v členu 19(2) Uredbe 2792/1999, členi 87, 88 in 89 Pogodbe ne veljajo za obvezne finančne prispevke držav članic za ukrepe, sofinancirane s strani Skupnosti in predvidene v razvojnem načrtu iz člena 3(3) navedene uredbe in določene v členu 9(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o strukturnih skladih (4) ali v členu 5 Uredbe Sveta (ES) št. 2370/2002 z dne 20. decembra 2002 o izrednem ukrepu Skupnosti za razrez ribiških plovil (5). Zato države članice Komisije ne obvestijo o takih prispevkih. Taki prispevki niso predmet sedanjih smernic.
  Toda po členu 19(3) Uredbe (ES) št. 2792/1999 se morajo ukrepi, ki predvidevajo javno financiranje s strani držav članic in ki presegajo določbe navedene Uredbe ali Uredbe (ES) št. 2370/2002 o obveznih finančnih prispevkih iz člena 19(2) Uredbe (ES) št. 2792/1999, priglasiti Komisiji kot državna pomoč. Za njih se uporabljajo te smernice.
  Za zmanjšanje upravnega bremena, ki je lahko posledica uporabe člena 19(3) Uredbe (ES) št. 2792/1999, in za lajšanje izplačil iz strukturnih skladov Skupnosti je v interesu držav članic, da jasno razlikujejo med obveznimi finančnimi prispevki, ki jih nameravajo odobriti za sofinanciranje ukrepov Skupnosti v okviru finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 2792/1999, ki jih ni potrebno priglasiti, in državno pomočjo, katero je treba obvezno priglasiti. |
| --- | --- |

2.1

Kot je navedeno v členu 19(2) Uredbe 2792/1999, členi 87, 88 in 89 Pogodbe ne veljajo za obvezne finančne prispevke držav članic za ukrepe, sofinancirane s strani Skupnosti in predvidene v razvojnem načrtu iz člena 3(3) navedene uredbe in določene v členu 9(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o strukturnih skladih (4) ali v členu 5 Uredbe Sveta (ES) št. 2370/2002 z dne 20. decembra 2002 o izrednem ukrepu Skupnosti za razrez ribiških plovil (5). Zato države članice Komisije ne obvestijo o takih prispevkih. Taki prispevki niso predmet sedanjih smernic.

Toda po členu 19(3) Uredbe (ES) št. 2792/1999 se morajo ukrepi, ki predvidevajo javno financiranje s strani držav članic in ki presegajo določbe navedene Uredbe ali Uredbe (ES) št. 2370/2002 o obveznih finančnih prispevkih iz člena 19(2) Uredbe (ES) št. 2792/1999, priglasiti Komisiji kot državna pomoč. Za njih se uporabljajo te smernice.

Za zmanjšanje upravnega bremena, ki je lahko posledica uporabe člena 19(3) Uredbe (ES) št. 2792/1999, in za lajšanje izplačil iz strukturnih skladov Skupnosti je v interesu držav članic, da jasno razlikujejo med obveznimi finančnimi prispevki, ki jih nameravajo odobriti za sofinanciranje ukrepov Skupnosti v okviru finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 2792/1999, ki jih ni potrebno priglasiti, in državno pomočjo, katero je treba obvezno priglasiti.

| 2.2 | Državam članicam ni treba priglasiti državnih pomoči v ribiškem sektorju, ki izpolnjujejo pogoje iz uredb o skupinskih izjemah, ki jih je sprejela Komisija po členu 1 Uredbe Sveta (ES) št. 994/1998 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (6). Takšne pomoči vključujejo:






  — | pomoč, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 1595/2004 z dne 8. septembra 2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči malim in srednje velikim podjetjem za proizvodnjo, predelavo in trženje ribiških proizvodov (7); |
| --- | --- | --- |

2.2

Državam članicam ni treba priglasiti državnih pomoči v ribiškem sektorju, ki izpolnjujejo pogoje iz uredb o skupinskih izjemah, ki jih je sprejela Komisija po členu 1 Uredbe Sveta (ES) št. 994/1998 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (6). Takšne pomoči vključujejo:

—

pomoč, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 1595/2004 z dne 8. septembra 2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči malim in srednje velikim podjetjem za proizvodnjo, predelavo in trženje ribiških proizvodov (7);

| — | pomoč, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za pomoč za usposabljanje (8); |
| --- | --- |

—

pomoč, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za pomoč za usposabljanje (8);

| — | pomoč za raziskave, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za pomoč malim in srednje velikim podjetjem (9); |
| --- | --- |

—

pomoč za raziskave, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za pomoč malim in srednje velikim podjetjem (9);

| — | pomoč za zaposlovanje, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 12. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči za zaposlovanje (10); |
| --- | --- |

—

pomoč za zaposlovanje, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 12. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči za zaposlovanje (10);

| — | pomoč, ki izpolnjuje pogoje katere koli prihodnje uredbe, ki jo sprejme Komisija po členu 1 Uredbe (ES) št. 994/98 in katera velja za ribiški sektor. |
| --- | --- |

—

pomoč, ki izpolnjuje pogoje katere koli prihodnje uredbe, ki jo sprejme Komisija po členu 1 Uredbe (ES) št. 994/98 in katera velja za ribiški sektor.

| 2.3 | Uredba Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi člena 87 in 88 Pogodbe ES za pomoč de minimis (11) ne velja za ribištvo. |
| --- | --- |

2.3

Uredba Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi člena 87 in 88 Pogodbe ES za pomoč de minimis (11) ne velja za ribištvo.

3.   NAČELA

| 3.1 | Enako kot v ostalih gospodarskih sektorjih Skupnosti tudi v ribiškem sektorju želi politika Skupnosti, ki se nanaša na državne pomoči, preprečiti izkrivljanje konkurence na notranjem trgu.
  Državna pomoč v ribiškem sektorju je upravičena le, če je v skladu s cilji konkurenčne politike in cilji skupne ribiške politike, kot so določeni s temi smernicami in zlasti z Uredbo Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (12) in z uredbami (ES) št. 2792/1999 in 104/2000. |
| --- | --- |

3.1

Enako kot v ostalih gospodarskih sektorjih Skupnosti tudi v ribiškem sektorju želi politika Skupnosti, ki se nanaša na državne pomoči, preprečiti izkrivljanje konkurence na notranjem trgu.

Državna pomoč v ribiškem sektorju je upravičena le, če je v skladu s cilji konkurenčne politike in cilji skupne ribiške politike, kot so določeni s temi smernicami in zlasti z Uredbo Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (12) in z uredbami (ES) št. 2792/1999 in 104/2000.

| 3.2 | Bistveno je zagotoviti doslednost in skladnost med politikami Skupnosti na področju nadzora državnih pomoči in uporabe strukturnih skladov v skupni ribiški politiki.
  V kolikor so ukrepi upravičeni do uporabe sredstev Skupnosti, so upravičeni do državne pomoči le, če zadostujejo kriterijem iz Uredbe (ES) št. 2792/1999. V nobenem primeru ne sme stopnja finančne udeležbe pri državni pomoči, izražena v odstotku upravičenih stroškov, presegati, v ekvivalentu subvencije, skupne stopnje državnih subvencij in subvencij Skupnosti, določenih v Prilogi IV k navedeni Uredbi.
  Komisija bo posamično ocenila kakršno koli pomoč za ukrepe, ki niso zajeti v teh smernicah ali Uredbi ES št. 1595/2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki so dejavna v proizvodnji, predelavi in trženju ribiških proizvodov, upoštevajoč določbe iz členov 87, 88 in 89 Pogodbe in skupne ribiške politike Skupnosti. |
| --- | --- |

3.2

Bistveno je zagotoviti doslednost in skladnost med politikami Skupnosti na področju nadzora državnih pomoči in uporabe strukturnih skladov v skupni ribiški politiki.

V kolikor so ukrepi upravičeni do uporabe sredstev Skupnosti, so upravičeni do državne pomoči le, če zadostujejo kriterijem iz Uredbe (ES) št. 2792/1999. V nobenem primeru ne sme stopnja finančne udeležbe pri državni pomoči, izražena v odstotku upravičenih stroškov, presegati, v ekvivalentu subvencije, skupne stopnje državnih subvencij in subvencij Skupnosti, določenih v Prilogi IV k navedeni Uredbi.

Komisija bo posamično ocenila kakršno koli pomoč za ukrepe, ki niso zajeti v teh smernicah ali Uredbi ES št. 1595/2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki so dejavna v proizvodnji, predelavi in trženju ribiških proizvodov, upoštevajoč določbe iz členov 87, 88 in 89 Pogodbe in skupne ribiške politike Skupnosti.

| 3.3 | Bistveno je, da se nobena pomoč ne dodeli v okoliščinah, kjer se zakonodaja Skupnosti in zlasti pravila skupne kmetijske politike ne upoštevajo. Državna pomoč se torej lahko šteje za združljivo-, če zadevna država članica pred odobritvijo katere koli pomoči preveri, da so financirani ukrepi in njihovi učinki skladni z zakonodajo Skupnosti. Med odobritvenim postopkom države članice preverijo, ali upravičenci pomoči upoštevajo pravila skupne ribiške politike. Če se med odobritvenim postopkom ugotovi, da upravičenec ne izpolnjuje zahtev iz skupne ribiške politike, se mora podpora povrniti sorazmerno s stopnjo kršitve zakona. |
| --- | --- |

3.3

Bistveno je, da se nobena pomoč ne dodeli v okoliščinah, kjer se zakonodaja Skupnosti in zlasti pravila skupne kmetijske politike ne upoštevajo. Državna pomoč se torej lahko šteje za združljivo-, če zadevna država članica pred odobritvijo katere koli pomoči preveri, da so financirani ukrepi in njihovi učinki skladni z zakonodajo Skupnosti. Med odobritvenim postopkom države članice preverijo, ali upravičenci pomoči upoštevajo pravila skupne ribiške politike. Če se med odobritvenim postopkom ugotovi, da upravičenec ne izpolnjuje zahtev iz skupne ribiške politike, se mora podpora povrniti sorazmerno s stopnjo kršitve zakona.

| 3.4 | Da se zagotovi potrebnost pomoči in da deluje kot spodbuda za razvoj določenih dejavnosti, nobena pomoč za dejavnosti ne bo šteta za združljivo s skupnim trgom, katere upravičenec bi jih izvajal že samo pod tržnimi pogoji. Za dejavnosti, ki jih upravičenec že izvaja, se ne odobri nobena pomoč. |
| --- | --- |

3.4

Da se zagotovi potrebnost pomoči in da deluje kot spodbuda za razvoj določenih dejavnosti, nobena pomoč za dejavnosti ne bo šteta za združljivo s skupnim trgom, katere upravičenec bi jih izvajal že samo pod tržnimi pogoji. Za dejavnosti, ki jih upravičenec že izvaja, se ne odobri nobena pomoč.

| 3.5 | Državne pomoči naj v svojem delovanju ne bodo zaščitne: služiti morajo spodbujanju racionalizacije in učinkovitosti proizvodnje ter trženja ribiških proizvodov. Vsaka taka pomoč mora doprinesti k trajnim izboljšavam, tako da se industrija lahko razvija izključno na podlagi zaslužkov od trženja. |
| --- | --- |

3.5

Državne pomoči naj v svojem delovanju ne bodo zaščitne: služiti morajo spodbujanju racionalizacije in učinkovitosti proizvodnje ter trženja ribiških proizvodov. Vsaka taka pomoč mora doprinesti k trajnim izboljšavam, tako da se industrija lahko razvija izključno na podlagi zaslužkov od trženja.

| 3.6 | Državne pomoči za izvoz ali trženje z ribiškimi proizvodi znotraj Skupnosti so nezdružljive s skupnim trgom. |
| --- | --- |

3.6

Državne pomoči za izvoz ali trženje z ribiškimi proizvodi znotraj Skupnosti so nezdružljive s skupnim trgom.

| 3.7 | Državne pomoči, ki so odobrene, ne da bi bila prejemniku postavljena obveznost v skladu s cilji skupne ribiške politike, in ki so namenjene izboljšanju pogojev podjetij in povečanju poslovne likvidnosti, ali so izračunane na količini, ki je proizvedena ali tržena, ceni proizvodov, proizvedenih enotah ali sredstvih proizvodnje, in ki imajo učinek zmanjšanja prejemnikovih stroškov proizvodnje ali izboljšanja dohodka prejemnika, so, kot operativne pomoči, nezdružljive s skupnim trgom. Komisija namerava to pravilo uveljaviti z vso resnostjo za vse operativne pomoči, vključno za pomoč v obliki olajšave davkov, zmanjšanja prispevkov za socialno varnost ali dajatev za brezposelnost. |
| --- | --- |

3.7

Državne pomoči, ki so odobrene, ne da bi bila prejemniku postavljena obveznost v skladu s cilji skupne ribiške politike, in ki so namenjene izboljšanju pogojev podjetij in povečanju poslovne likvidnosti, ali so izračunane na količini, ki je proizvedena ali tržena, ceni proizvodov, proizvedenih enotah ali sredstvih proizvodnje, in ki imajo učinek zmanjšanja prejemnikovih stroškov proizvodnje ali izboljšanja dohodka prejemnika, so, kot operativne pomoči, nezdružljive s skupnim trgom. Komisija namerava to pravilo uveljaviti z vso resnostjo za vse operativne pomoči, vključno za pomoč v obliki olajšave davkov, zmanjšanja prispevkov za socialno varnost ali dajatev za brezposelnost.

| 3.8 | Zaradi interesa po transparentnosti Komisija državne pomoči ne šteje za upravičeno, če zadevna država članica ne sporoči skupnega zneska in intenzivnosti pomoči za ukrepe.
  V skladu z ustaljeno prakso Komisije so mejne vrednosti običajno izražene v intenzivnosti pomoči v povezavi s skupino upravičenih stroškov kot pa v največjih zneskih pomoči. Toda upoštevajo se vsi faktorji, ki omogočajo oceno prave ugodnosti za prejemnika.
  Pri ocenjevanju shem državnih pomoči se za prejemnika upošteva kumulativni učinek vseh ukrepov, ki vključujejo element odobrenih subvencij s strani državnih oblasti po zakonodaji Skupnosti, nacionalni, regionalni ali lokalni zakonodaji, zlasti tistih ukrepov, ki se načrtujejo za spodbujanje regionalnega razvoja. |
| --- | --- |

3.8

Zaradi interesa po transparentnosti Komisija državne pomoči ne šteje za upravičeno, če zadevna država članica ne sporoči skupnega zneska in intenzivnosti pomoči za ukrepe.

V skladu z ustaljeno prakso Komisije so mejne vrednosti običajno izražene v intenzivnosti pomoči v povezavi s skupino upravičenih stroškov kot pa v največjih zneskih pomoči. Toda upoštevajo se vsi faktorji, ki omogočajo oceno prave ugodnosti za prejemnika.

Pri ocenjevanju shem državnih pomoči se za prejemnika upošteva kumulativni učinek vseh ukrepov, ki vključujejo element odobrenih subvencij s strani državnih oblasti po zakonodaji Skupnosti, nacionalni, regionalni ali lokalni zakonodaji, zlasti tistih ukrepov, ki se načrtujejo za spodbujanje regionalnega razvoja.

| 3.9 | Smernice za nacionalno regionalno pomoč (13) ne veljajo za ta sektor. Komponente regionalne sheme pomoči, ki vključujejo ribiški sektor, se pregledajo na podlagi teh smernic. |
| --- | --- |

3.9

Smernice za nacionalno regionalno pomoč (13) ne veljajo za ta sektor. Komponente regionalne sheme pomoči, ki vključujejo ribiški sektor, se pregledajo na podlagi teh smernic.

| 3.10 | Državna pomoč za kategorije ukrepov, ki jih pokriva Uredba (ES) št. 1595/2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe za določene državne pomoči MSP, ki so dejavna v proizvodnji, predelavi in trženju ribiških proizvodov, vendar je načrtovana za korist podjetjem, ki niso MSP, ali presega mejno vrednost iz člena 1(3) zadevne uredbe, se oceni na podlagi teh smernic in na podlagi meril, določenih za vsako kategorijo ukrepov iz členov od 4 do 13 zadevne uredbe. |
| --- | --- |

3.10

Državna pomoč za kategorije ukrepov, ki jih pokriva Uredba (ES) št. 1595/2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe za določene državne pomoči MSP, ki so dejavna v proizvodnji, predelavi in trženju ribiških proizvodov, vendar je načrtovana za korist podjetjem, ki niso MSP, ali presega mejno vrednost iz člena 1(3) zadevne uredbe, se oceni na podlagi teh smernic in na podlagi meril, določenih za vsako kategorijo ukrepov iz členov od 4 do 13 zadevne uredbe.

4.   POMOČ, KI SE LAHKO ŠTEJE ZA ZDRUŽLJIVO

4.1   Pomoč, ki spada v obseg določenih horizontalnih smernic

| 4.1.1 | Državna pomoč za varstvo okolja se oceni v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (14). Poleg zahtev teh smernic se državna pomoč za varstvo okolja ne šteje za skladno, če zadeva kapaciteto plovila ali služi za povečanje učinkovitosti ribolovne opreme. |
| --- | --- |

4.1.1

Državna pomoč za varstvo okolja se oceni v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (14). Poleg zahtev teh smernic se državna pomoč za varstvo okolja ne šteje za skladno, če zadeva kapaciteto plovila ali služi za povečanje učinkovitosti ribolovne opreme.

| 4.1.2 | Državna pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah se oceni v skladu s smernicami Skupnosti za državne pomoči reševanja in prestrukturiranja podjetij v težavah (15). Poleg zahtev teh smernic je državna pomoč za prestrukturiranje podjetij, katerih aktivnosti vključujejo ribolov na morju, odobrena le, ko je Komisiji predložen ustrezen načrt za zmanjšanje zmogljivosti flote s kapacitet, ki niso obvezne po zakonodaji Skupnosti. |
| --- | --- |

4.1.2

Državna pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah se oceni v skladu s smernicami Skupnosti za državne pomoči reševanja in prestrukturiranja podjetij v težavah (15). Poleg zahtev teh smernic je državna pomoč za prestrukturiranje podjetij, katerih aktivnosti vključujejo ribolov na morju, odobrena le, ko je Komisiji predložen ustrezen načrt za zmanjšanje zmogljivosti flote s kapacitet, ki niso obvezne po zakonodaji Skupnosti.

4.2   Pomoč za stalni umik ribiških plovil s premestitvijo v tretje države

Pomoč za stalni umik ribiških plovil s premestitvijo v tretje države, ki ni povezana z nakupom ali konstrukcijo novih plovil, je združljiva s skupnim trgom, če je skladna z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 2792/1999 za upravičenosti do pomoči Skupnosti in zlasti členov 7(3)(b), člena 7(5)(b) in (c), in člena 8 ter Priloge III (točki 1.1 in 1.2) k zadevni uredbi.

V skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 2371/2002 ni dovoljen noben izstop iz flote, ki prejema državno pomoč, razen po predhodnem preklicu dovoljenja za ribolov, kot je določeno z Uredbo Sveta (ES) št. 3690/93 z dne 20. decembra 1993 o ustanovitvi sistema Skupnosti za določanje pravil o ustanovitvi sistema Skupnosti, ki določa predpise za osnovne podatke, ki jih morajo vsebovati ribolovna dovoljenja glede najnujnejših podatkov, ki naj jih vsebujejo dovoljenja za gospodarski ribolov, in kjer je predvideno, ribolovnih dovoljenj (16), kot je določeno v ustreznih uredbah.

4.3   Pomoč za začasno ukinitev ribolovnih aktivnosti

| 4.3.1 | Pomoč za začasno ukinitev ribolovnih aktivnosti se lahko šteje za upravičeno, če izpolnjuje pogoje iz člena 16 Uredbe (ES) št. 2792/1999.
  V primeru začasne ukinitve ribolovnih aktivnosti, določene v okviru obnovitvenega načrta ali v okviru načrta upravljanja, se lahko državna pomoč šteje za skladno, če je bil načrt sprejet po členih 5 in 6 Uredbe (ES) št. 2371/2002.
  V primeru začasne ukinitve ribolovnih aktivnosti v okviru nujnih ukrepov se lahko državna pomoč šteje za skladno, če je ukrep sprejela Komisija v skladu s členom 7 Uredbe 2371/2002 ali členom 45(1) Uredbe Sveta (ES) št. 850/1998 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (17), ali ena ali več držav članic v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2371/2002 ali členom 45(2) Uredbe (ES) št. 850/1998. |
| --- | --- |

4.3.1

Pomoč za začasno ukinitev ribolovnih aktivnosti se lahko šteje za upravičeno, če izpolnjuje pogoje iz člena 16 Uredbe (ES) št. 2792/1999.

V primeru začasne ukinitve ribolovnih aktivnosti, določene v okviru obnovitvenega načrta ali v okviru načrta upravljanja, se lahko državna pomoč šteje za skladno, če je bil načrt sprejet po členih 5 in 6 Uredbe (ES) št. 2371/2002.

V primeru začasne ukinitve ribolovnih aktivnosti v okviru nujnih ukrepov se lahko državna pomoč šteje za skladno, če je ukrep sprejela Komisija v skladu s členom 7 Uredbe 2371/2002 ali členom 45(1) Uredbe Sveta (ES) št. 850/1998 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (17), ali ena ali več držav članic v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2371/2002 ali členom 45(2) Uredbe (ES) št. 850/1998.

| 4.3.2 | V skladu s členom 12(6) Uredbe (ES) št. 2792/1999 se za skladne štejejo spremljajoči socialni ukrepi za člane posadke na prizadetih ribolovnih plovilih za lajšanje začasne ukinitve ribolovnih aktivnosti v okviru načrtov za varovanje vodnih virov.
  Ukinitev aktivnosti mora sprejeti država članica po členih 8, 9 ali 10 Uredbe (ES) št. 2371/2002 ali po členu 46 Uredbe (ES) št. 850/1998 ali po členu 13 Uredbe Sveta (ES) št. 88/98 z dne 18. decembra 1997 o določitvi nekaterih tehničnih ukrepov za ohranitev ribolovnih virov v vodah Baltskega morja, Beltov in Oresunda (18) ali po členu 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1626/94 z dne 27. junija 1994 o določitvi nekaterih tehničnih ukrepov za ohranitev ribolovnih virov v Sredozemlju (19).
  Načrti za varovanje vodnih virov morajo vključevati poleg začasne ukinitve aktivnosti učinkovite ukrepe za zmanjšanje smrtnosti rib, npr. s stalnim zmanjšanjem ribolovne kapacitete ali sprejetjem tehničnih ukrepov. Komisijo je treba obvestiti o načrtu, ki vsebuje natančne in merljive cilje ter časovni okvir.
  Komisija o načrtu nemudoma zahteva mnenje znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora, kot je predvideno v členu 33(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002. Treba je dokazati vpliv načrta na družbo in upravičiti posebne ukrepe, ki ne spadajo v običajni sistem socialne varnosti. Člani posadke so le tiste osebe na krovu, katerih glavni poklic je dejavnost na plovnem ribiškem plovilu. Pomoč lastnikom plovil ni upravičena, razen tistim lastnikom plovil, katerih glavni poklic je delo na krovu njihovega plovila.
  Prijava ukrepov Komisiji mora biti opremljena z znanstveno in, kjer je potrebno, gospodarsko upravičenostjo take pomoči. Ukrepe je treba omejiti na tisto, kar je resnično potrebno za doseg želenega cilja, in morajo biti časovno omejeni. Treba se je izogniti prekomerni kompenzaciji.
  Kompenzacija, ki jo odobri država članica, lahko traja eno leto in se lahko podaljša še za dodatno leto. |
| --- | --- |

4.3.2

V skladu s členom 12(6) Uredbe (ES) št. 2792/1999 se za skladne štejejo spremljajoči socialni ukrepi za člane posadke na prizadetih ribolovnih plovilih za lajšanje začasne ukinitve ribolovnih aktivnosti v okviru načrtov za varovanje vodnih virov.

Ukinitev aktivnosti mora sprejeti država članica po členih 8, 9 ali 10 Uredbe (ES) št. 2371/2002 ali po členu 46 Uredbe (ES) št. 850/1998 ali po členu 13 Uredbe Sveta (ES) št. 88/98 z dne 18. decembra 1997 o določitvi nekaterih tehničnih ukrepov za ohranitev ribolovnih virov v vodah Baltskega morja, Beltov in Oresunda (18) ali po členu 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1626/94 z dne 27. junija 1994 o določitvi nekaterih tehničnih ukrepov za ohranitev ribolovnih virov v Sredozemlju (19).

Načrti za varovanje vodnih virov morajo vključevati poleg začasne ukinitve aktivnosti učinkovite ukrepe za zmanjšanje smrtnosti rib, npr. s stalnim zmanjšanjem ribolovne kapacitete ali sprejetjem tehničnih ukrepov. Komisijo je treba obvestiti o načrtu, ki vsebuje natančne in merljive cilje ter časovni okvir.

Komisija o načrtu nemudoma zahteva mnenje znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora, kot je predvideno v členu 33(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002. Treba je dokazati vpliv načrta na družbo in upravičiti posebne ukrepe, ki ne spadajo v običajni sistem socialne varnosti. Člani posadke so le tiste osebe na krovu, katerih glavni poklic je dejavnost na plovnem ribiškem plovilu. Pomoč lastnikom plovil ni upravičena, razen tistim lastnikom plovil, katerih glavni poklic je delo na krovu njihovega plovila.

Prijava ukrepov Komisiji mora biti opremljena z znanstveno in, kjer je potrebno, gospodarsko upravičenostjo take pomoči. Ukrepe je treba omejiti na tisto, kar je resnično potrebno za doseg želenega cilja, in morajo biti časovno omejeni. Treba se je izogniti prekomerni kompenzaciji.

Kompenzacija, ki jo odobri država članica, lahko traja eno leto in se lahko podaljša še za dodatno leto.

| 4.3.3 | Državna pomoč, predvidena v točkah 4.3.1 in 4.3.2 lahko zaradi začasnih ukrepov ukinitve nadomesti le del izgube prihodka. |
| --- | --- |

4.3.3

Državna pomoč, predvidena v točkah 4.3.1 in 4.3.2 lahko zaradi začasnih ukrepov ukinitve nadomesti le del izgube prihodka.

| 4.3.4 | Pomoč za omejitev ribolovnih dejavnosti, ki jo uvede država članica za zmanjšanje svojega ribolovnega napora iz člena 16(2) Uredbe 2371/2002, ni dovoljena. |
| --- | --- |

4.3.4

Pomoč za omejitev ribolovnih dejavnosti, ki jo uvede država članica za zmanjšanje svojega ribolovnega napora iz člena 16(2) Uredbe 2371/2002, ni dovoljena.

4.4   Pomoč za naložbe v floto

| 4.4.1 | Pomoč za obnovo ribiških plovil se lahko šteje za združljivo s skupnim trgom ob upoštevanju zahtev iz členov 9 in 10 ter Priloge III (točke 1.3) Uredbe (ES) št. 2792/1999 ob upoštevanju, da vsota državne pomoči ne preseže v ekvivalentu subvencije skupne stopnje nacionalnih subvencij in subvencij Skupnosti, določenih s Prilogo IV k navedeni uredbi.
  Pomoči ni možno odobriti ladjedelnicam za izdelavo ribiških plovil Skupnosti. Pomoči ladjedelnicam za gradnjo, popravilo in adaptacijo ribiških plovil, ki niso od Skupnosti, spadajo v okvir državne pomoči za ladjedelnice (20). |
| --- | --- |

4.4.1

Pomoč za obnovo ribiških plovil se lahko šteje za združljivo s skupnim trgom ob upoštevanju zahtev iz členov 9 in 10 ter Priloge III (točke 1.3) Uredbe (ES) št. 2792/1999 ob upoštevanju, da vsota državne pomoči ne preseže v ekvivalentu subvencije skupne stopnje nacionalnih subvencij in subvencij Skupnosti, določenih s Prilogo IV k navedeni uredbi.

Pomoči ni možno odobriti ladjedelnicam za izdelavo ribiških plovil Skupnosti. Pomoči ladjedelnicam za gradnjo, popravilo in adaptacijo ribiških plovil, ki niso od Skupnosti, spadajo v okvir državne pomoči za ladjedelnice (20).

| 4.4.2 | Pomoč za modernizacijo in opremo ribiških plovil se lahko šteje za združljivo s skupnim trgom ob upoštevanju zahtev iz členov 9 in 10 ter Priloge III (točke 1.4) Uredbe (ES) št. 2792/1999 ob upoštevanju, da vsota državne pomoči ne preseže v ekvivalentu subvencije skupne stopnje nacionalnih subvencij in subvencij Skupnosti, določenih s Prilogo IV k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

4.4.2

Pomoč za modernizacijo in opremo ribiških plovil se lahko šteje za združljivo s skupnim trgom ob upoštevanju zahtev iz členov 9 in 10 ter Priloge III (točke 1.4) Uredbe (ES) št. 2792/1999 ob upoštevanju, da vsota državne pomoči ne preseže v ekvivalentu subvencije skupne stopnje nacionalnih subvencij in subvencij Skupnosti, določenih s Prilogo IV k navedeni uredbi.

| 4.4.3 | Pomoč, opredeljena v točkah 4.4.1 in 4.4.2 se lahko odobri, če je skladna z določbami člena 13 Uredbe (ES) št. 2371/2002, Uredbe Komisije (ES) št. 1438/2003 z dne 12. avgusta 2003 o določitvi izvedbenih pravil za politiko flote Skupnosti, kot določa poglavje III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 (21) in, kjer je usrezno, z Uredbo Sveta (ES) št. 639/2004 z dne 30. marca 2004 o upravljanju ribiških flot, registriranih v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti (22). |
| --- | --- |

4.4.3

Pomoč, opredeljena v točkah 4.4.1 in 4.4.2 se lahko odobri, če je skladna z določbami člena 13 Uredbe (ES) št. 2371/2002, Uredbe Komisije (ES) št. 1438/2003 z dne 12. avgusta 2003 o določitvi izvedbenih pravil za politiko flote Skupnosti, kot določa poglavje III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 (21) in, kjer je usrezno, z Uredbo Sveta (ES) št. 639/2004 z dne 30. marca 2004 o upravljanju ribiških flot, registriranih v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti (22).

| 4.4.4 | Pomoč za nakup rabljenih plovil se šteje za združljivo s skupnim trgom le, če je skladna z določbami členov 12(3)(d) in členom 12(4)(f) Uredbe (ES) št. 2792/1999. |
| --- | --- |

4.4.4

Pomoč za nakup rabljenih plovil se šteje za združljivo s skupnim trgom le, če je skladna z določbami členov 12(3)(d) in členom 12(4)(f) Uredbe (ES) št. 2792/1999.

| 4.4.5 | Nobena državna pomoč za naložbe v floto se ne šteje za združljivo in je država članica ne odobri za ukrepe, v povezavi s katerimi je bila finančna pomoč Skupnosti odložena po členu 16(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002. |
| --- | --- |

4.4.5

Nobena državna pomoč za naložbe v floto se ne šteje za združljivo in je država članica ne odobri za ukrepe, v povezavi s katerimi je bila finančna pomoč Skupnosti odložena po členu 16(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

4.5   Socialno-ekonomski ukrepi

Dohodkovna podpora delavcem v sektorju za ribištvo in ribogojstvo ter delavcem, zaposlenim v predelavi in trženju ribiških in ribogojskih proizvodov, se lahko šteje za združljivo s skupnim trgom ob upoštevanju, da predstavlja del socialno-ekonomskih sekundarnih ukrepov za kompenzacijo izgub dohodka zaradi ukrepov, namenjenih doseganju prilagoditve kapacitet po členu 11(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002. Takšna pomoč se oceni posamično skladno z načeli, določenimi v točki 3. V primeru začasne ukinitve ribolovnih aktivnosti velja točka 4.3.

4.6   Pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki

Po členu 87(2)(b) Pogodbe se pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, šteje za združljivo s skupnim trgom.

Da se takšna pomoč šteje za združljivo s skupnim trgom, mora stopnja škode, ki jo povzročijo naravne nesreče ali izjemni dogodki, doseči mejo 20 % povprečnega prometa zadevnega podjetja v zadnjih treh letih v regijah „Cilj 1“ kot določa člen 3 Uredbe (ES) št. 1260/1999, vključno z regijami iz člena 6(1) navedene uredbe in 30 % v drugih regijah.

Ko je obstoj naravne nesreče ali izjemnega dogodka, dokazan, je dovoljena 100 % pomoč za kompenzacijo materialne škode. Kompenzacija se izračuna za vsakega upravičenca posebej in treba se je izogniti prekomerni kompenzaciji. Odštejejo se zneski, prejeti v okviru zavarovalne sheme, ali normalni stroški, ki jih ni povzročil upravičenec. Škoda, ki se lahko pokrije z navadno zavarovalno pogodbo ali predstavlja normalno tveganje podjetja, ni upravičena do pomoči.

Vsaka kompenzacija mora biti odobrena najkasneje v treh letih od dogodka, na katerega se navezuje.

4.7   Najbolj oddaljene regije

Kjer se določbe zakonov Skupnosti zlasti nanašajo na najbolj oddaljene regije, kot je primer za določbe iz Priloge IV Uredbe (ES) št. 2792/1999 o intenzivnosti pomoči za naložbe v ribiškem sektorju, Komisija izreče pomoč za ribiški sektor le za regije, ki so do nje upravičene, če so skladne z navedenimi določbami. V zvezi z ukrepi, za katere niso predvidene posebne določbe za najbolj oddaljene regije, se načrtovana pomoč za potrebe najbolj oddaljenih regij oceni posamično ob upoštevanju faktorjev, značilnih za te regije iz člena 299(2) Pogodbe ES na eni strani in združljivosti zadevnih ukrepov s cilji skupne ribiške politike ter potencialnim učinkom teh ukrepov na konkurenčnost v teh regijah ter drugih delih Skupnosti na drugi strani.

4.8   Pomoč, financirana iz davkom podobnih dajatev

Sheme pomoči, ki se financirajo iz posebnih dajatev, zlasti davkom podobnih dajatev na določene ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ne glede na njihov izvor, se lahko štejejo za skladne, kjer sheme pomoči koristijo domači in uvoženi proizvodi in kjer je pomoč kot taka skladna s pogoji teh smernic.

5.   POSTOPKOVNA VPRAŠANJA

Komisija poudarja, da veljajo določbe Uredbe (ES) št. 659/1999 ter določbe o njenem izvajanju.

Zlasti ko sprejme Komisija negativno odločitev o pomoči, ki je bila odobrena brez priglasitve in privolitve Komisije, mora država članica izterjati pomoč od upravičenca skupaj z obrestmi, pod pogoji, ki so določeni v členu 14 Uredbe (ES) št. 659/1999.

Zaradi hitrejšega pregleda ukrepov pomoči se državam članicam priporoča, da izpolnijo obrazce, predvidene v delu I in delu III.14 Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o podrobnih pravilih za uporabo člena 93 Pogodbe ES (23).

5.1   Ponovna priglasitev in letno poročilo

Da bi Komisija izpolnila svojo dolžnost glede stalnega pregleda nad sistemi obstoječih pomoči v državah članicah, države članice Komisiji ponovno priglasijo časovno nedoločene programe najkasneje dva meseca pred deseto obletnico njihovega vstopa v veljavo.

Člen 21 Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da države članice Komisiji predložijo letna poročila o vseh obstoječih shemah pomoči za katere niso bile v začasni odločbi določene nobene obveznosti poročanja. Posamične pomoči, dodeljene izven odobrene sheme pomoči mora biti vključena v ta letna poročila. Letno poročilo mora vsebovati vse relevantne informacije, kot je označeno na obrazcu v Prilogi IIIC Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004.

5.2   Predlogi za ustrezne ukrepe

Te smernice zamenjujejo prejšnje smernice za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo (24) ter so rezultat razvoja skupne ribiške politike s sprejetjem Uredbe (ES) št. 2369/2002, ki spreminja Uredbo (ES) št. 2792/1999, ter Uredbe (ES) št. 2371/2002 in Uredbe (ES) št. 1595/2004.

Komisija bo spremenila te smernice ob upoštevanju izkušenj iz rednih preverjanj evidenc državnih pomoči in na podlagi razvoja skupne ribiške politike.

Skladno s členom 88(1) Pogodbe in členom 18 Uredbe (ES) št. 659/1999 Komisija predlaga državam članicam, da spremenijo obstoječe sheme pomoči za ribiški sektor skladno s temi smernicami najkasneje do 1. januarja 2005.

Države članice najkasneje do 15. novembra 2004 pisno potrdijo, da sprejmejo te predloge za ustrezne ukrepe.

V primeru da država članica pisno ne potrdi sprejetja pred navedenim datumom, Komisija predvideva, da je zadevna država članica sprejela te predloge, razen če izrecno pisno ne pošlje svojega nesoglasja.

Če država do navedenega datuma ne sprejme vseh predlogov ali dela njih, Komisija postopa v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 659/1999.

5.3   Datum uporabe

Te smernice se začnejo uporabljati z učinkom od 1. novembra 2004 za vse državne pomoči, ki so bile priglašene pred tem datumom ali po njem.

„Nezakonita pomoč“ po členu 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 se oceni v skladu s smernicami, ki so se uporabljale takrat, ko je začel veljati upravni akt o ustanovitvi pomoči.

Sklici v teh smernicah na zakonodajo Skupnosti ali smernice Skupnosti se razlagajo kot sklici, ki vključujejo sklic na spremembe v zadevnih instrumentih po 1. novembru 2004.

---

(1)  UL L 337, 30.12.1999, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2369/2002 (UL L 358, 31.12.2002, str. 49).

(2)  UL L 17, 21.1.2000, str. 22. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

(3)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

(4)  UL L 161, 26.6.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

(5)  UL L 358, 31.12.2002, str. 57.

(6)  UL L 142, 14.5.1998, str. 1.

(7)  UL L 291, 14.9.2004, str. ... .

(8)  UL L 10, 13.1.2001, str. 20. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 363/2004 (UL L 63, 28.2.2004, str. 20).

(9)  UL L 10, 13.1.2001, str. 33. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 364/2004 (UL L 63, 28.2.2004, str. 22).

(10)  UL L 337, 13.12.2002, str. 3.

(11)  UL L 10, 13.1.2001, str. 30.

(12)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

(13)  UL C 74, 10.2.1998, str. 9. Smernice, kakor so bile spremenjene z Dpolnitvami k Smernicam za nacionalno regionalno pomoč (UL C 258, 9.9.2000, str. 5).

(14)  UL C 37, 3.2.2001, str. 3.

(15)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

(16)  UL L 341, 31.12.1993, str. 93.

(17)  UL L 125, 27.4.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 602/2004 (UL L 97, 1.4.2004, str. 30).

(18)  UL L 9, 15.1.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 812/2004 (UL L 150, 30.4.2004, str. 12).

(19)  UL L 171, 6.7.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 813/2004 (UL L 150, 30.4.2004, str. 32).

(20)  UL C 317, 30.12.2003, str. 11.

(21)  UL L 204, 13.8.2003 str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 916/2004 (UL L 163, 30.4.2004, str. 81).

(22)  UL L 102, 7.4.2004, str. 9.

(23)  UL L 140, 30.4.2004, str.1.

(24)  UL C 19, 20.1.2001, str. 7.

---

| 14.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/13

---

Sporočilo skladno s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 glede COMP/C.2/37.214 — Skupno trženje medijskih pravic Nemške zvezne lige

(2004/C 229/04)

(Besedilo velja za EGP)

1.   Uvod

| (1) | 25. avgusta 1998 je Nemška nogometna zveza (DFB) skladno s členom 2 oz. 4 Uredbe št. 17 zaprosila za negativni izid oz. posamično izjemo skladno s členom 81(3) Pogodbe za centralno trženje televizijskih in radijskih pravic ter uporabe ostalih tehničnih možnosti izkoriščanja (1) pri tekmah za naslov prvaka moške Zvezne lige in 2. zvezne lige. 30. oktobra 2003 je Komisija v obvestilu v Uradnem listu Evropske unije skladno s členom 19(3) Uredbe št. 17 sporočila svojo namero, da je pozitivno presodila spremembo ureditve centralnega trženja (2) in nato prejela opombe zainteresiranih tretjih. |
| --- | --- |

(1)

25. avgusta 1998 je Nemška nogometna zveza (DFB) skladno s členom 2 oz. 4 Uredbe št. 17 zaprosila za negativni izid oz. posamično izjemo skladno s členom 81(3) Pogodbe za centralno trženje televizijskih in radijskih pravic ter uporabe ostalih tehničnih možnosti izkoriščanja (1) pri tekmah za naslov prvaka moške Zvezne lige in 2. zvezne lige. 30. oktobra 2003 je Komisija v obvestilu v Uradnem listu Evropske unije skladno s členom 19(3) Uredbe št. 17 sporočila svojo namero, da je pozitivno presodila spremembo ureditve centralnega trženja (2) in nato prejela opombe zainteresiranih tretjih.

2.   Prehodna presoja

| (2) | Komisija je DFB in Zvezi lige v pismu z dne 18. junija 2004 sporočila svojo prehodno presojo v smislu člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je DFB in Zvezi lige v pismu z dne 18. junija 2004 sporočila svojo prehodno presojo v smislu člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003.

| (3) | Po prehodni presoji Komisije je težava v prenosu medijskih pravic za Zvezno ligo in 2. zvezno ligo iz klubov na Zvezo lige ter v končnem centralnem trženju. Zveza lige določa v dogovorih o trženju ceno ter način in obseg koriščenja. Z dogovorom o centralnem trženju in sledečem skupnem trženju se klubom onemogočajo samostojna pogajanja s ponudniki televizijskih in radijskih storitev in/ali agencijami za športne pravice. Konkurenca pri prodaji pravic je izključena. Še posebej se klubom preprečuje, da sprejemajo samostojne poslovne odločitve o ceni ali načinu in vrsti dodelitve pravice, ki bi odstopali od centralnega trženja. |
| --- | --- |

(3)

Po prehodni presoji Komisije je težava v prenosu medijskih pravic za Zvezno ligo in 2. zvezno ligo iz klubov na Zvezo lige ter v končnem centralnem trženju. Zveza lige določa v dogovorih o trženju ceno ter način in obseg koriščenja. Z dogovorom o centralnem trženju in sledečem skupnem trženju se klubom onemogočajo samostojna pogajanja s ponudniki televizijskih in radijskih storitev in/ali agencijami za športne pravice. Konkurenca pri prodaji pravic je izključena. Še posebej se klubom preprečuje, da sprejemajo samostojne poslovne odločitve o ceni ali načinu in vrsti dodelitve pravice, ki bi odstopali od centralnega trženja.

| (4) | Poleg tega ima centralno trženje po prehodni presoji negativen vpliv na zadevna posledično povezana televizijska tržišča na področju Novih medijev, saj ima možnost ponujanja nogometnih vsebin v konkuriranju ponudnikov programov za dohodke iz reklam, oz. za abonente ali Pay-Per-View (plačaj koliko gledaš) stranke pomembno vlogo. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega ima centralno trženje po prehodni presoji negativen vpliv na zadevna posledično povezana televizijska tržišča na področju Novih medijev, saj ima možnost ponujanja nogometnih vsebin v konkuriranju ponudnikov programov za dohodke iz reklam, oz. za abonente ali Pay-Per-View (plačaj koliko gledaš) stranke pomembno vlogo.

3.   Ukrepi za izboljšanje stanja

| (5) | Zveza lige je potrdila ukrepe za izboljšanje stanja, ki jih je ponudila v okviru prejšnjega prijavnega postopka in ki že upoštevajo opombe, izražene v okviru člena 19(3) Uredbe št. 17, poslej v smislu člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003. Ukrepi za izboljšanje stanje so na kratko povzeti v nadaljevanju, v polnem obsegu pa so objavljeni v internetu na spletni strani Generalne direkcije za konkurenco: |
| --- | --- |

(5)

Zveza lige je potrdila ukrepe za izboljšanje stanja, ki jih je ponudila v okviru prejšnjega prijavnega postopka in ki že upoštevajo opombe, izražene v okviru člena 19(3) Uredbe št. 17, poslej v smislu člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003. Ukrepi za izboljšanje stanje so na kratko povzeti v nadaljevanju, v polnem obsegu pa so objavljeni v internetu na spletni strani Generalne direkcije za konkurenco:

| (6) | Pravice lige bodo ponujene v več paketih v preglednem in nediskriminativnem postopku. Trajanje pogodb, sklenjenih z agenti, kot tudi s pridobitelji podlicenc, ne bo prekoračilo časa treh iger. |
| --- | --- |

(6)

Pravice lige bodo ponujene v več paketih v preglednem in nediskriminativnem postopku. Trajanje pogodb, sklenjenih z agenti, kot tudi s pridobitelji podlicenc, ne bo prekoračilo časa treh iger.

| (7) | Prenose Zvezne lige ter 2. zvezne lige bo ponujala Liga, še posebej v dveh paketih, tako ponudnikom brezplačnih televizijskih programov, kot tudi ponudnikom plačljivih televizijskih programov. S tretjim paketom bo pridobitelj dobil pravico do prenosa vsaj dveh srečanj Zvezne lige v živo, ter da kot prvi poroča o vrhuncih srečanja s časovnim zamikom na brezplačni televiziji. Četrti paket obsega srečanja v živo 2. zvezne lige ter pravice do prvega poročanja o vrhuncih tekme s časovnim zamikom na brezplačni televiziji. Pravice do sekundarnega in terciarnega koriščenja bodo ponujene v nadaljnjem, petem paketu. Pakete 3 do 5 je dovoljeno oddati več koristnikom. |
| --- | --- |

(7)

Prenose Zvezne lige ter 2. zvezne lige bo ponujala Liga, še posebej v dveh paketih, tako ponudnikom brezplačnih televizijskih programov, kot tudi ponudnikom plačljivih televizijskih programov. S tretjim paketom bo pridobitelj dobil pravico do prenosa vsaj dveh srečanj Zvezne lige v živo, ter da kot prvi poroča o vrhuncih srečanja s časovnim zamikom na brezplačni televiziji. Četrti paket obsega srečanja v živo 2. zvezne lige ter pravice do prvega poročanja o vrhuncih tekme s časovnim zamikom na brezplačni televiziji. Pravice do sekundarnega in terciarnega koriščenja bodo ponujene v nadaljnjem, petem paketu. Pakete 3 do 5 je dovoljeno oddati več koristnikom.

| (8) | Paket 6 obsega pravico do prenosa Zvezne lige ali 2. zvezne lige v živo/z minimalnim časovnim zamikom preko interneta. Od 1. julija 2006 vsebuje paket pravico do prenosa srečanj v živo ali z minimalnim časovnim zamikom. Zveza lige bo tistega dne, ko bodo srečanja predvajana, v internetu ponudila skupaj najmanj 90 minut poročanja v živo o srečanjih lige, npr. v obliki konferenčne vezave. Nadaljnji paket 7 se nanaša na časovno zamaknjeno poročanje o vrhuncih srečanja. Paket 8 obsega pravico do prenosa Zvezne lige ali 2. zvezne lige v živo in/ali z minimalnim časovnim zamikom in/ali s časovnim zamikom preko mobilne radiokomunikacije. Paket 9 daje pravico do časovno zamaknjenega prenosa srečanja Zvezne lige in/ali 2. zvezne lige preko mobilne radiokomunikacije po odlomkih. |
| --- | --- |

(8)

Paket 6 obsega pravico do prenosa Zvezne lige ali 2. zvezne lige v živo/z minimalnim časovnim zamikom preko interneta. Od 1. julija 2006 vsebuje paket pravico do prenosa srečanj v živo ali z minimalnim časovnim zamikom. Zveza lige bo tistega dne, ko bodo srečanja predvajana, v internetu ponudila skupaj najmanj 90 minut poročanja v živo o srečanjih lige, npr. v obliki konferenčne vezave. Nadaljnji paket 7 se nanaša na časovno zamaknjeno poročanje o vrhuncih srečanja. Paket 8 obsega pravico do prenosa Zvezne lige ali 2. zvezne lige v živo in/ali z minimalnim časovnim zamikom in/ali s časovnim zamikom preko mobilne radiokomunikacije. Paket 9 daje pravico do časovno zamaknjenega prenosa srečanja Zvezne lige in/ali 2. zvezne lige preko mobilne radiokomunikacije po odlomkih.

| (9) | Vsak klub lahko proda svoje tekme na domačem igrišču 24 ur po srečanju za enkratno predvajanje na brezplačni televiziji v polni dolžini v evropskem gospodarskem prostoru ponudniku brezplačne televizije. |
| --- | --- |

(9)

Vsak klub lahko proda svoje tekme na domačem igrišču 24 ur po srečanju za enkratno predvajanje na brezplačni televiziji v polni dolžini v evropskem gospodarskem prostoru ponudniku brezplačne televizije.

| (10) | Vsak klub lahko 1,5 ure po koncu tekme koristi do 30 minut predvajanja v internetu za strnjen prikaz iger na domačem igrišču ali gostovanj. Od 1. 7. 2006 lahko vsak klub po koncu tekme poroča o tekmah na domačem igrišču ali o gostovanjih na svoji domači spletni strani ali na spletni strani tretjih brez omejitev obsega. Vsak klub lahko proda pravice do poročanja s tekem na domačem igrišču ponudnikom mobilnih radiokomunikacijskih omrežij na področju evropskega gospodarskega območja. Vsak klub lahko po koncu tekme brez omejitev proda tekme na domačem igrišču po brezplačnem radiu. Klub pri prenosih v živo ne sme prodati več kot 10 minut v vsakem polčasu. |
| --- | --- |

(10)

Vsak klub lahko 1,5 ure po koncu tekme koristi do 30 minut predvajanja v internetu za strnjen prikaz iger na domačem igrišču ali gostovanj. Od 1. 7. 2006 lahko vsak klub po koncu tekme poroča o tekmah na domačem igrišču ali o gostovanjih na svoji domači spletni strani ali na spletni strani tretjih brez omejitev obsega. Vsak klub lahko proda pravice do poročanja s tekem na domačem igrišču ponudnikom mobilnih radiokomunikacijskih omrežij na področju evropskega gospodarskega območja. Vsak klub lahko po koncu tekme brez omejitev proda tekme na domačem igrišču po brezplačnem radiu. Klub pri prenosih v živo ne sme prodati več kot 10 minut v vsakem polčasu.

| (11) | Zgoraj imenovanih pravic ni dovoljeno prodati tako, da bi lahko en koristnik sestavil produkt, ki bi bil v nasprotju z interesi Nemške nogometne zveze in Zveze lige oz. pridobiteljev paketov 1-9 glede enotnega produkta, in ki bi ogrožal prednosti, značilne za blagovno znamko (branding) in prednosti centralnega trženja (one-stop-shop). |
| --- | --- |

(11)

Zgoraj imenovanih pravic ni dovoljeno prodati tako, da bi lahko en koristnik sestavil produkt, ki bi bil v nasprotju z interesi Nemške nogometne zveze in Zveze lige oz. pridobiteljev paketov 1-9 glede enotnega produkta, in ki bi ogrožal prednosti, značilne za blagovno znamko (branding) in prednosti centralnega trženja (one-stop-shop).

| (12) | Po predlogu strank imajo klubi pravico izrabiti neizkoriščene pravice. Vendar pa ima Zveza lige še naprej pravico do vzporednega, vendar ne izključnega trženja ustreznega paketa. To je mogoče takrat, ko Zveza lige ne proda določenih pravic, predvidenih za centralno trženje. Če po poteku 14 dni po prvem dnevu igranja določene sezone ne pride do sporazuma med koristnikom enega izmed zgoraj navedenih paketov v definiranem obsegu pravic, lahko klubi od tega trenutka do konca sezone sami koristijo neizrabljene pravice za tekme na domačem igrišču, zajete v določenem paketu. Klubi pridejo na potezo tudi takrat, ko pridobitelj svojih pravic brez stvarnega razloga ne koristi. |
| --- | --- |

(12)

Po predlogu strank imajo klubi pravico izrabiti neizkoriščene pravice. Vendar pa ima Zveza lige še naprej pravico do vzporednega, vendar ne izključnega trženja ustreznega paketa. To je mogoče takrat, ko Zveza lige ne proda določenih pravic, predvidenih za centralno trženje. Če po poteku 14 dni po prvem dnevu igranja določene sezone ne pride do sporazuma med koristnikom enega izmed zgoraj navedenih paketov v definiranem obsegu pravic, lahko klubi od tega trenutka do konca sezone sami koristijo neizrabljene pravice za tekme na domačem igrišču, zajete v določenem paketu. Klubi pridejo na potezo tudi takrat, ko pridobitelj svojih pravic brez stvarnega razloga ne koristi.

| (13) | Spremembe na področju televizije ter tiste na področju interneta, začnejo veljati 1. julija 2006. Vse druge spremembe stopijo v veljavo s 1. julija 2004. Prehodne faze omogočajo postopno upoštevanje konkurenčnih pomislekov, brez da so ogrožena tekmovanja Zvezne lige in 2. zvezne lige. |
| --- | --- |

(13)

Spremembe na področju televizije ter tiste na področju interneta, začnejo veljati 1. julija 2006. Vse druge spremembe stopijo v veljavo s 1. julija 2004. Prehodne faze omogočajo postopno upoštevanje konkurenčnih pomislekov, brez da so ogrožena tekmovanja Zvezne lige in 2. zvezne lige.

| (14) | Licenčne pogodbe, ki se bodo sklepale v prihodnosti, niso predmet predstavljenega modela trženja. Pravica do preverjanja v posebnem postopku po merilih zakonodaje Skupnosti je v tem smislu pridržana, še posebej v primeru, da je pridobitelj kumulativno pridobil več centralno trženih paketov z izključnimi pravicami koriščenja. |
| --- | --- |

(14)

Licenčne pogodbe, ki se bodo sklepale v prihodnosti, niso predmet predstavljenega modela trženja. Pravica do preverjanja v posebnem postopku po merilih zakonodaje Skupnosti je v tem smislu pridržana, še posebej v primeru, da je pridobitelj kumulativno pridobil več centralno trženih paketov z izključnimi pravicami koriščenja.

4.   Namera komisije

| (15) | Ob upoštevanju analize trga namerava Komisija izdati sklep skladno s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, s katero bodo ukrepi za izboljšanje stanja, ki so v polnem obsegu objavljeni na spletni strani generalne direkcije za konkurenco, postali obvezujoči. Zato Komisija poziva vse zainteresirane tretje osebe, da v roku enega meseca od tega obvestila sporočijo svoje opombe. |
| --- | --- |

(15)

Ob upoštevanju analize trga namerava Komisija izdati sklep skladno s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, s katero bodo ukrepi za izboljšanje stanja, ki so v polnem obsegu objavljeni na spletni strani generalne direkcije za konkurenco, postali obvezujoči. Zato Komisija poziva vse zainteresirane tretje osebe, da v roku enega meseca od tega obvestila sporočijo svoje opombe.

| (16) | Zainteresirane tretje osebe naprošamo, da svoje opombe vložijo kot dokument, ki nima zaupnega značaja, iz katerega so črtane vse poslovne skrivnosti in ostali zaupni deli besedila in nadomeščena z besedilom, ki ni zaupne narave ali z opombo „[poslovne skrivnosti]“ ali „[zaupno]“. |
| --- | --- |

(16)

Zainteresirane tretje osebe naprošamo, da svoje opombe vložijo kot dokument, ki nima zaupnega značaja, iz katerega so črtane vse poslovne skrivnosti in ostali zaupni deli besedila in nadomeščena z besedilom, ki ni zaupne narave ali z opombo „[poslovne skrivnosti]“ ali „[zaupno]“.

| (17) | Opombe je potrebno nasloviti z navedbo številke spisa „COMP/C-2/37.214 — Skupno trženje medijski pravic za Zvezno ligo“ na naslednji naslov:





  Evropska komisija |
| --- | --- |
| Generalna direkcija za konkurenco |
| Pisarna proti monopolnim združenjem |
| B-1049 Bruselj |
| Faks: (32-2) 295.01.28a |

(17)

Opombe je potrebno nasloviti z navedbo številke spisa „COMP/C-2/37.214 — Skupno trženje medijski pravic za Zvezno ligo“ na naslednji naslov:

Evropska komisija

Generalna direkcija za konkurenco

Pisarna proti monopolnim združenjem

B-1049 Bruselj

Faks: (32-2) 295.01.28a

---

(1)  Centralno trženje se nanaša na vse vrste pravic radijskega/televizijskega prenosa: brezplačna televizija (free-TV), televizija proti plačilu, TV pay-per-view (plačaj koliko gledaš); prizemni prenos, prenos preko kabla ali satelita; prenos v živo ali s časovnim zamikom; predvajanje celotnega dogodka, izvlečki tekme ali predvajanje vrhuncev tekme, radio. Nanaša se tudi na pravice obstoječih in bodočih tehničnih naprav vseh vrst, kot je npr. UMTS, internet ali Business TV.

(2)  UL C 261, 30.10.2003, str. 13.

---

| 14.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/16

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3545 – Rewe/ASP)

(2004/C 229/05)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 3. septembra 2004 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v nemščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/) brezplačno. Spletna stran vsebuje več pripomočkov za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/) brezplačno. Spletna stran vsebuje več pripomočkov za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki v „CDE“ različici zbirke podatkov CELEX pod dokumentno številko 32004M3545. CELEX je računalniški dokumentacijski sistem prava Evropske skupnosti. (http://europa.eu.int/celex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki v „CDE“ različici zbirke podatkov CELEX pod dokumentno številko 32004M3545. CELEX je računalniški dokumentacijski sistem prava Evropske skupnosti. (http://europa.eu.int/celex)

---

| 14.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/16

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3539 – Goldman Sachs/QMH)

(2004/C 229/06)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 7. septembra 2004 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/) brezplačno. Spletna stran vsebuje več pripomočkov za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/) brezplačno. Spletna stran vsebuje več pripomočkov za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki v „CEN“ različici zbirke podatkov CELEX pod dokumentno številko 32004M3539. CELEX je računalniški dokumentacijski sistem prava Evropske skupnosti. (http://europa.eu.int/celex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki v „CEN“ različici zbirke podatkov CELEX pod dokumentno številko 32004M3539. CELEX je računalniški dokumentacijski sistem prava Evropske skupnosti. (http://europa.eu.int/celex)

---