# Az Európai Unió C 229/2004

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 229 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 47. évfolyam2004. szeptember 14. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 229

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

47. évfolyam2004. szeptember 14.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Információ |
| | Bizottság |
| 2004/C 229/1 | Euró átváltási árfolyamok | 1 |
| 2004/C 229/2 | Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan | 2 |
| 2004/C 229/3 | Iránymutatás a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatához | 5 |
| 2004/C 229/4 | A Tanács 1/2003 rendelete 27. cikkének (4) bekezdése szerinti közlemény a COMP/C.2/37.214 ügyben – A német Bundesliga médiajogainak közös értékesítése (
  1
  ) | 13 |
| 2004/C 229/5 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3545 – REWE/ASP) (
  1
  ) | 16 |
| 2004/C 229/6 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3539 – GOLDMAN SACHS/QMH) (
  1
  ) | 16 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Információ

Bizottság

2004/C 229/1

Euró átváltási árfolyamok

1

2004/C 229/2

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

2

2004/C 229/3

Iránymutatás a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatához

5

2004/C 229/4

A Tanács 1/2003 rendelete 27. cikkének (4) bekezdése szerinti közlemény a COMP/C.2/37.214 ügyben – A német Bundesliga médiajogainak közös értékesítése (
  1
  )

1

13

2004/C 229/5

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3545 – REWE/ASP) (
  1
  )

1

16

2004/C 229/6

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3539 – GOLDMAN SACHS/QMH) (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Információ

Bizottság

| 14.9.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 229/1

---

Euró átváltási árfolyamok (1)

2004. szeptember 13.

(2004/C 229/01)

1 euró=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2236 |
| JPY | Japán yen | 134,91 |
| DKK | Dán korona | 7,437 |
| GBP | Angol font | 0,6801 |
| SEK | Svéd korona | 9,0915 |
| CHF | Svájci frank | 1,5417 |
| ISK | Izlandi korona | 87,66 |
| NOK | Norvég korona | 8,3495 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9559 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5773 |
| CZK | Cseh korona | 31,649 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar Forint | 249,22 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6613 |
| MTL | Máltai líra | 0,4276 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,398 |
| ROL | Román lej | 41 100 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,91 |
| SKK | Szlovák korona | 40,075 |
| TRL | Török líra | 1 839 000 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7545 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5816 |
| HKD | Hong Kong-i dollár | 9,5437 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8614 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0788 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 401,08 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 8,0192 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2236

JPY

Japán yen

134,91

DKK

Dán korona

7,437

GBP

Angol font

0,6801

SEK

Svéd korona

9,0915

CHF

Svájci frank

1,5417

ISK

Izlandi korona

87,66

NOK

Norvég korona

8,3495

BGN

Bulgár leva

1,9559

CYP

Ciprusi font

0,5773

CZK

Cseh korona

31,649

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar Forint

249,22

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6613

MTL

Máltai líra

0,4276

PLN

Lengyel zloty

4,398

ROL

Román lej

41 100

SIT

Szlovén tolar

239,91

SKK

Szlovák korona

40,075

TRL

Török líra

1 839 000

AUD

Ausztrál dollár

1,7545

CAD

Kanadai dollár

1,5816

HKD

Hong Kong-i dollár

9,5437

NZD

Új-zélandi dollár

1,8614

SGD

Szingapúri dollár

2,0788

KRW

Dél-Koreai won

1 401,08

ZAR

Dél-Afrikai rand

8,0192

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 14.9.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 229/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 229/2

---

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

(2004/C 229/02)

Jelen közlemény a fent említett rendelet 7. és 12d. cikke értelmében kifogásolási jogot ad. Mindennemű, erre a kérelemre vonatkozó kifogásolást egy tagállam illetékes hatóságai, egy WTO-tagország vagy egy, a 12. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint elismert harmadik ország közvetítésével kell továbbítani a jelen közlemény megjelenésétől számított hat hónapon belül. A közleményt a következő tényezők, nevezetesen a 4.6. pontban foglaltak teszik indokolttá, melyek alapján a 2081/92/EGK rendelet értelmében a kérelem megalapozottnak tekintett.

ÖSSZEFOGLALÓ ADATLAP – A TANÁCS 2081/92/EGK RENDELETE

„TUSCIA”

EK-szám: IT/00210/2001.10.8.

OEM (X) OFJ ( )

Ez a nyomtatvány csupán információs célzattal lett kiállítva. A teljes tájékoztatásért, különösen az OEM és OFJ hatálya alá tartozó termékek gyártóiról, kérem, igényeljen teljes termékleírást a nemzeti hatóságtól vagy az Európai Bizottságtól (1).

1.   A tagállamban felelős hivatal:

| Név | : | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | Via XX Settembre, 20, I-00187 Roma |
| Tel. | : | (06) 481 99 68 |
| Fax | : | (06) 42 01 31 26 |
| E-mail | : | qualita@politicheagricole.it |

Név

:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Cím

:

Via XX Settembre, 20, I-00187 Roma

Tel.

:

(06) 481 99 68

Fax

:

(06) 42 01 31 26

E-mail

:

qualita@politicheagricole.it

2.   Kérelmező csoport:

| 2.1. | : | Név | : | Consorzio per la tutela e la valorizzazione della produzione olivicola della provincia di Viterbo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2. | : | Cím | : | Via Matteotti, 73, I-01100 Viterbo |
| 2.3. | : | Összetétel | : | termelő/feldolgozók (x) egyéb ( ) |

2.1.

:

Név

:

Consorzio per la tutela e la valorizzazione della produzione olivicola della provincia di Viterbo

2.2.

:

Cím

:

Via Matteotti, 73, I-01100 Viterbo

2.3.

:

Összetétel

:

termelő/feldolgozók (x) egyéb ( )

3.   Terméktípus:

1.5 osztály – Zsiradék – Extra szűz olívaolaj

4.   A termék leírása:

(A 4. cikk (2) bekezdésében kitűzött követelmények összefoglalása)

| 4.1. | Név: „Tuscia” |
| --- | --- |

4.1.

Név: „Tuscia”

| 4.2. | Leírás: Extra szűz olívaolaj az alábbi jellemzőkkel:






  — | szín: smaragdzöld, aranyszínű fénnyel, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Leírás: Extra szűz olívaolaj az alábbi jellemzőkkel:

—

szín: smaragdzöld, aranyszínű fénnyel,

| — | illat: gyümölcsös, egészséges, optimálisan érett friss gyümölcsre emlékeztető illat, |
| --- | --- |

—

illat: gyümölcsös, egészséges, optimálisan érett friss gyümölcsre emlékeztető illat,

| — | íz: határozott gyümölcsíz, egyszerre enyhén keserű és fűszeres utóízzel, |
| --- | --- |

—

íz: határozott gyümölcsíz, egyszerre enyhén keserű és fűszeres utóízzel,

| — | összes maximális savtartalom, olajsavban kifejezve, 0,5 gramm/100 gramm olajat meg nem haladó tömegben, |
| --- | --- |

—

összes maximális savtartalom, olajsavban kifejezve, 0,5 gramm/100 gramm olajat meg nem haladó tömegben,

| — | peroxidszám: < 12 Meq O2/kg. |
| --- | --- |

—

peroxidszám: < 12 Meq O2/kg.

| 4.3. | Földrajzi terület: A „Tuscia” extra szűz olívaolaj előállítására szánt olajbogyó termő- és feldolgozási területéhez Viterbo megye (Lazio régió) alábbi körzetei tartoznak: Acquapendente, Bagnoregio, Barbarano Romano, Bassano in Teverina, Bassano Romano, Blera, Bolsena, Bomarzo, Calcata, Canepina, Capodimonte, Capranica, Caprarola, Carbognano, Castel S. Elia, Castiglione in Teverina, Celleno, Civita Castellana, Civitella d'Agliano, Corchiano, Fabrica di Roma, Faleria, Gallese, Gradoli, Graffignano, Grotte di Castro, Latera, Lubriano, Marta, Montalto di Castro (részben) Montefiascone, Monteromano, Nepi, Oriolo Romano, Orte, Piansano, Proceno, Ronciglione, S. Lorenzo Nuovo, Soriano nel Cimino, Sutri, Tarquinia, Tuscania (részben), Valentano, Vallerano, Vasanello, Vejano, Vetralla, Vignanello, Villa S. Giovanni in Tuscia, Viterbo, Vitorchiano. Azon körzetek esetében, amelyek csak részben tartoznak a termőhelyhez, a termékleírás tartalmazza az adott terület részleteit. |
| --- | --- |

4.3.

Földrajzi terület: A „Tuscia” extra szűz olívaolaj előállítására szánt olajbogyó termő- és feldolgozási területéhez Viterbo megye (Lazio régió) alábbi körzetei tartoznak: Acquapendente, Bagnoregio, Barbarano Romano, Bassano in Teverina, Bassano Romano, Blera, Bolsena, Bomarzo, Calcata, Canepina, Capodimonte, Capranica, Caprarola, Carbognano, Castel S. Elia, Castiglione in Teverina, Celleno, Civita Castellana, Civitella d'Agliano, Corchiano, Fabrica di Roma, Faleria, Gallese, Gradoli, Graffignano, Grotte di Castro, Latera, Lubriano, Marta, Montalto di Castro (részben) Montefiascone, Monteromano, Nepi, Oriolo Romano, Orte, Piansano, Proceno, Ronciglione, S. Lorenzo Nuovo, Soriano nel Cimino, Sutri, Tarquinia, Tuscania (részben), Valentano, Vallerano, Vasanello, Vejano, Vetralla, Vignanello, Villa S. Giovanni in Tuscia, Viterbo, Vitorchiano. Azon körzetek esetében, amelyek csak részben tartoznak a termőhelyhez, a termékleírás tartalmazza az adott terület részleteit.

| 4.4. | Eredetbizonyíték: E területre az olívaolaj először a Kr. e. VI. században, az etruszkoknak a föníciaiakkal és a görögökkel folytatott kereskedelme során jutott el. Az Etrúria déli részén, Viterbo megyében levő régészeti lelőhelyeken olajbogyómagokat is találtak.
  Tuscia területe – a mai Viterbo megye – eredetileg Etrúriához tartozott, melyet őslakosai, az etruszkok vagy etrúriaiak latinul Hetruriának vagy Aetruriának neveztek. A Kr. u. II. évszázadtól a rómaiak a Tusci vagy a Tuscia elnevezést kezdték használni a terület azonosítására. Az idők során Etrúria hivatalos elnevezése Tuscia lett, és mint ilyen, az ókori Itália Diocletianus császár (284–305) által végrehajtott közigazgatási átszervezése szerint jött létre. Az őslakosok főleg olajbogyó-termeléssel és olívaolaj-előállítással foglalkoztak, amint azt az etruszk sírokban megtalált festmények is igazolják. A rómaiak később komoly érdeklődést mutattak az olajbogyó-termelés iránt, melyet a Tuscia-szerte jellemző ún. villae-kben termeltek és helyi présekben dolgoztak fel – ez utóbbi egyik jellemző példája Civita di Bagnoregióban található. Néhány helyi feldolgozóközpontban (pl. Fabrica di Roma és Civita Castellana) évszázadokon keresztül kerámiaedényeket állítottak elő az olaj tárolására és szállítására. |
| --- | --- |

4.4.

Eredetbizonyíték: E területre az olívaolaj először a Kr. e. VI. században, az etruszkoknak a föníciaiakkal és a görögökkel folytatott kereskedelme során jutott el. Az Etrúria déli részén, Viterbo megyében levő régészeti lelőhelyeken olajbogyómagokat is találtak.

Tuscia területe – a mai Viterbo megye – eredetileg Etrúriához tartozott, melyet őslakosai, az etruszkok vagy etrúriaiak latinul Hetruriának vagy Aetruriának neveztek. A Kr. u. II. évszázadtól a rómaiak a Tusci vagy a Tuscia elnevezést kezdték használni a terület azonosítására. Az idők során Etrúria hivatalos elnevezése Tuscia lett, és mint ilyen, az ókori Itália Diocletianus császár (284–305) által végrehajtott közigazgatási átszervezése szerint jött létre. Az őslakosok főleg olajbogyó-termeléssel és olívaolaj-előállítással foglalkoztak, amint azt az etruszk sírokban megtalált festmények is igazolják. A rómaiak később komoly érdeklődést mutattak az olajbogyó-termelés iránt, melyet a Tuscia-szerte jellemző ún. villae-kben termeltek és helyi présekben dolgoztak fel – ez utóbbi egyik jellemző példája Civita di Bagnoregióban található. Néhány helyi feldolgozóközpontban (pl. Fabrica di Roma és Civita Castellana) évszázadokon keresztül kerámiaedényeket állítottak elő az olaj tárolására és szállítására.

| 4.5. | Előállítási eljárás: A Tuscia extra szűz olívaolajat a Frantoio, Caninese és Leccino fajtákból nyerik, és e fajták közül egy vagy több legalább 90 %-ban fordul elő valamennyi olajfaligetben. Egy-egy olajfaligetben egyéb fajták is előfordulhatnak, de arányuk együttesen nem haladhatja meg a 10 %-ot.
  Az olajbogyó a térség egyik legfontosabb terménye, a szakosított olajfaültetvények ültetési sűrűsége 150–300 fa/hektár, az intenzív ültevényeké hektáronként több mint 300 fa, a vegyes ültetvényeké pedig hektáronként legfeljebb 100 fa.
  A szakosított ligetekben a leggyakrabban alkalmazott metszési forma a bokoralakzat, az Y, a kúp és a fordított kúp, a vegyes ligetekben pedig többkarosra metszett és szabadnövésű koronaforma. Bár a fákat rendszerint évente metszik, a fiatalítási célú metszés kevésbé gyakori.
  A növény-egészségvédelmi teendőket a területen tevékenykedő összevont és ellenőrzött kártevő-felügyeleti szolgálat utasításai szerint végzik. Tilos az ültetvényt gyomirtóval vagy lombtalanítóval kezelni.
  Az olajbogyókat zsendüléskor kezdik szüretelni. A korai érésű fajták (Leccino, Frantoio, Maurino, Pendolino) esetében a szüret december 20-ig, míg a késői érésű fajtáknál (Caninese, Moraiolo) január 15-ig tart.
  Az éretlen gyümölcsök lehullását és a lombhullást előidéző készítmények használata tilos. Az olajbogyó-termelés hozama a szakosított olajfaligetekben nem haladhatja meg a 9 000 kg/hektárt, a vegyes ültetvényeken pedig az egy fára jutó 90 kg-ot. Az olajbogyókat a szüretet követő egy napon belül a présüzembe szállítják, és a szállítást követő maximum egy napon belül feldolgozzák. A szállítás a célnak megfelelő tárolóedényekben történik.
  Az olaj előállítása során az alábbi követelményeknek kell megfelelni:






  — | az olajbogyók mosása szobahőmérsékleten ivóvízzel, kimagozás és a levelek eltávolítása, |
| --- | --- | --- |

4.5.

Előállítási eljárás: A Tuscia extra szűz olívaolajat a Frantoio, Caninese és Leccino fajtákból nyerik, és e fajták közül egy vagy több legalább 90 %-ban fordul elő valamennyi olajfaligetben. Egy-egy olajfaligetben egyéb fajták is előfordulhatnak, de arányuk együttesen nem haladhatja meg a 10 %-ot.

Az olajbogyó a térség egyik legfontosabb terménye, a szakosított olajfaültetvények ültetési sűrűsége 150–300 fa/hektár, az intenzív ültevényeké hektáronként több mint 300 fa, a vegyes ültetvényeké pedig hektáronként legfeljebb 100 fa.

A szakosított ligetekben a leggyakrabban alkalmazott metszési forma a bokoralakzat, az Y, a kúp és a fordított kúp, a vegyes ligetekben pedig többkarosra metszett és szabadnövésű koronaforma. Bár a fákat rendszerint évente metszik, a fiatalítási célú metszés kevésbé gyakori.

A növény-egészségvédelmi teendőket a területen tevékenykedő összevont és ellenőrzött kártevő-felügyeleti szolgálat utasításai szerint végzik. Tilos az ültetvényt gyomirtóval vagy lombtalanítóval kezelni.

Az olajbogyókat zsendüléskor kezdik szüretelni. A korai érésű fajták (Leccino, Frantoio, Maurino, Pendolino) esetében a szüret december 20-ig, míg a késői érésű fajtáknál (Caninese, Moraiolo) január 15-ig tart.

Az éretlen gyümölcsök lehullását és a lombhullást előidéző készítmények használata tilos. Az olajbogyó-termelés hozama a szakosított olajfaligetekben nem haladhatja meg a 9 000 kg/hektárt, a vegyes ültetvényeken pedig az egy fára jutó 90 kg-ot. Az olajbogyókat a szüretet követő egy napon belül a présüzembe szállítják, és a szállítást követő maximum egy napon belül feldolgozzák. A szállítás a célnak megfelelő tárolóedényekben történik.

Az olaj előállítása során az alábbi követelményeknek kell megfelelni:

—

az olajbogyók mosása szobahőmérsékleten ivóvízzel, kimagozás és a levelek eltávolítása,

| — | az olajbogyók sajtolása a megfelelő sajtolóberendezésekkel, |
| --- | --- |

—

az olajbogyók sajtolása a megfelelő sajtolóberendezésekkel,

| — | őrlés legfeljebb 30 °C-on és legfeljebb 60 percig, |
| --- | --- |

—

őrlés legfeljebb 30 °C-on és legfeljebb 60 percig,

| — | fizikai extrahálás sajtolóberendezések segítségével, folyamatos centrifugálás, sajtolással vagy centrifugálással követett perkoláció, |
| --- | --- |

—

fizikai extrahálás sajtolóberendezések segítségével, folyamatos centrifugálás, sajtolással vagy centrifugálással követett perkoláció,

| — | az olajmust centrifugálása: az olajat és a kivont mustot rozsdamentes acélból készült leválasztókkal azonnal el kell különíteni a megmaradt növényi nedvektől. Az extrahálóüzemből kikerülve az olaj hőmérséklete nem haladhatja meg a 28 °C-ot. A maximális olajhozam nem haladhatja meg a 20 %-ot, |
| --- | --- |

—

az olajmust centrifugálása: az olajat és a kivont mustot rozsdamentes acélból készült leválasztókkal azonnal el kell különíteni a megmaradt növényi nedvektől. Az extrahálóüzemből kikerülve az olaj hőmérséklete nem haladhatja meg a 28 °C-ot. A maximális olajhozam nem haladhatja meg a 20 %-ot,

| — | tilos a zúzott olajbogyómassza megszakítás nélküli másodszori centrifugálása (az ún. ripasso feldolgozási eljárás). |
| --- | --- |

—

tilos a zúzott olajbogyómassza megszakítás nélküli másodszori centrifugálása (az ún. ripasso feldolgozási eljárás).

A termesztési, feldolgozási és palackozási műveletek mind az adott területen zajlanak. Az olívaolajat azért kell helyben palackozni, hogy az érintett termelők – a Tuscia olaj minőségének és különleges jellemzőinek megőrzése érdekében – a külső szervek által végzett ellenőrzéseket felügyelhessék. Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés rendkívül fontos a termelők számára, és – a rendelet célkitűzéseivel és megközelítésével összhangban – bevételnövekedést tesz lehetővé. Ezen túlmenően az olívaolajat hagyományosan ezen a területen palackozzák. A termék nyomonkövethetőségének biztosítása érdekében azok a termelők, akik az extra szűz olívaolajat az oltalom alatt álló megjelölés alatt kívánják piacra bocsátani, kötelesek olajfaligeteiket, palackozó- és feldolgozóüzemeiket az ellenőrző hatóság nyilvántartásában bejegyeztetni.

| 4.6. | Kapcsolat: Tuscia különleges geomorfológiai tulajdonságokkal és tájképpel rendelkezik. A Volsini, Cimini és Sabatini hegyrendszerek számos tavat ölelnek körbe, köztük a vulkanikus eredetű nagy kiterjedésű Bolsena-, Vico- és Bracciano-tavakat, valamint a kisebb Mezzano-, Monterosi- és Martignano-tavakat. A változatos vízrajzi tulajdonságok a vulkáni eredetű tájkép hasonló jellegével párosulnak. Az e tulajdonságok teremtette éghajlati körülmények kiváló környezetet biztosítanak az állatvilág és a gazdag növényvilág számára. A geomorfológiai tulajdonságoknak (dombos, tavakkal tarkított vidék) köszönhető kiváló adottságokkal rendelkező termőföld és a speciális mikroklíma miatt e terület kiválóan alkalmas az olajbogyó-termesztésre, így a Tuscia extra szűz olívaolaj jellegzetes és egyedülálló.
  Az olívaolaj a helyi termelésre nagymértékben támaszkodó helyi konyhaművészet egyik legfontosabb hozzávalója.
  Az éghajlat mérsékelt, az éves – főleg tavasztól őszig jellemző esőzésekből adódó – csapadék mennyisége kb. 900 mm, kivéve a Cimini-dombság térségét, amelyre hőmérsékleti szélsőségek és bőséges esőzések jellemzőek. |
| --- | --- |

4.6.

Kapcsolat: Tuscia különleges geomorfológiai tulajdonságokkal és tájképpel rendelkezik. A Volsini, Cimini és Sabatini hegyrendszerek számos tavat ölelnek körbe, köztük a vulkanikus eredetű nagy kiterjedésű Bolsena-, Vico- és Bracciano-tavakat, valamint a kisebb Mezzano-, Monterosi- és Martignano-tavakat. A változatos vízrajzi tulajdonságok a vulkáni eredetű tájkép hasonló jellegével párosulnak. Az e tulajdonságok teremtette éghajlati körülmények kiváló környezetet biztosítanak az állatvilág és a gazdag növényvilág számára. A geomorfológiai tulajdonságoknak (dombos, tavakkal tarkított vidék) köszönhető kiváló adottságokkal rendelkező termőföld és a speciális mikroklíma miatt e terület kiválóan alkalmas az olajbogyó-termesztésre, így a Tuscia extra szűz olívaolaj jellegzetes és egyedülálló.

Az olívaolaj a helyi termelésre nagymértékben támaszkodó helyi konyhaművészet egyik legfontosabb hozzávalója.

Az éghajlat mérsékelt, az éves – főleg tavasztól őszig jellemző esőzésekből adódó – csapadék mennyisége kb. 900 mm, kivéve a Cimini-dombság térségét, amelyre hőmérsékleti szélsőségek és bőséges esőzések jellemzőek.

| 4.7. | Ellenőrző szerv:







  Név | : | Camera di Commercio, Industria, Artigianato ed Agricoltura di Viterbo |
| --- | --- | --- | --- |
| Cím | : | Via F.lli Rosselli, 4, I-01100 Viterbo. |

4.7.

Ellenőrző szerv:

Név

:

Camera di Commercio, Industria, Artigianato ed Agricoltura di Viterbo

Cím

:

Via F.lli Rosselli, 4, I-01100 Viterbo.

| 4.8. | Címkézés: Az extra szűz olívaolajat 5 literesnél nem nagyobb üveg- vagy acéledényekben kell a fogyasztói piacra bocsátani.
  Az üvegen a címkézésre vonatkozó szabványokban lefektetett részletek mellett az oltalom alatt álló „Tuscia” eredetmegjelölést is jól láthatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni.
  A címkén ugyancsak fel kell tüntetni az e megjelöléssel szoros összefüggésben használatos egyértelmű és egyedi grafikus szimbólumot is. E grafikus szimbólumot kifejezetten az acquarossai (Viterbo megye) ásatási területen megtalált etruszk terrakotta tetőékítmény (lat. – antefixum) alapján tervezték.
  A mélyokker színű tetőékítményen szereplő „Tuscia” felirat sötétvörös színű. A termékleírások fontos része a logó, így azok tartalmazzák a logó pontos leírását a referenciaszínekkel együtt. |
| --- | --- |

4.8.

Címkézés: Az extra szűz olívaolajat 5 literesnél nem nagyobb üveg- vagy acéledényekben kell a fogyasztói piacra bocsátani.

Az üvegen a címkézésre vonatkozó szabványokban lefektetett részletek mellett az oltalom alatt álló „Tuscia” eredetmegjelölést is jól láthatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni.

A címkén ugyancsak fel kell tüntetni az e megjelöléssel szoros összefüggésben használatos egyértelmű és egyedi grafikus szimbólumot is. E grafikus szimbólumot kifejezetten az acquarossai (Viterbo megye) ásatási területen megtalált etruszk terrakotta tetőékítmény (lat. – antefixum) alapján tervezték.

A mélyokker színű tetőékítményen szereplő „Tuscia” felirat sötétvörös színű. A termékleírások fontos része a logó, így azok tartalmazzák a logó pontos leírását a referenciaszínekkel együtt.

| 4.9. | Nemzeti követelmények: |
| --- | --- |

4.9.

Nemzeti követelmények:

---

(1)  Európai Bizottság – Mezőgazdasági Főigazgatóság – Mezőgazdasági termékek minőségének politikája – B-1049 Brüsszel.

---

| 14.9.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 229/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 229/5

---

IRÁNYMUTATÁS A HALÁSZATI ÉS AKVAKULTÚRA-ÁGAZAT SZÁMÁRA NYÚJTOTT ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK FELÜLVIZSGÁLATÁHOZ

(2004/C 229/03)

1.   JOGALAP ÉS ALKALMAZÁSI KÖR

| 1.1. | Az EK-Szerződés 87–89. cikkében leírt, az állami támogatásnak a halászati ágazat termelésére és termékei kereskedelmére vonatkozó alkalmazási szabályai a halászati ágazatnak nyújtott közösségi strukturális támogatásra vonatkozó részletes szabályok és rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. december 17-i 2792/1999/EK tanácsi rendelet (1) 19. cikke (1) bekezdésében és a halászati és akvakultúra-ágazati termékek piaca közös szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet (2) 32. cikkében kerültek meghatározásra.
  A Szerződés 87. cikke (1) bekezdésében meghatározott, az állami támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetetlenségének elve a 87. cikk (2) és (3) bekezdésében elrendelt eltérések alá tartozik. Ezen iránymutatás keretébe tartozik a Bizottság azon szándéka, hogy az említett eltérések a halászati ágazat tekintetében alkalmazásra kerüljenek. |
| --- | --- |

1.1.

Az EK-Szerződés 87–89. cikkében leírt, az állami támogatásnak a halászati ágazat termelésére és termékei kereskedelmére vonatkozó alkalmazási szabályai a halászati ágazatnak nyújtott közösségi strukturális támogatásra vonatkozó részletes szabályok és rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. december 17-i 2792/1999/EK tanácsi rendelet (1) 19. cikke (1) bekezdésében és a halászati és akvakultúra-ágazati termékek piaca közös szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet (2) 32. cikkében kerültek meghatározásra.

A Szerződés 87. cikke (1) bekezdésében meghatározott, az állami támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetetlenségének elve a 87. cikk (2) és (3) bekezdésében elrendelt eltérések alá tartozik. Ezen iránymutatás keretébe tartozik a Bizottság azon szándéka, hogy az említett eltérések a halászati ágazat tekintetében alkalmazásra kerüljenek.

| 1.2. | Ez az iránymutatás a halászati ágazat teljes egészére érvényes, továbbá érinti az élővízi erőforrások és az akvakultúra hasznosítását, együttesen a keletkező termékek előállítási, feldolgozási és forgalmazási eszközeivel, kizárva azonban a szabadidős és sporthorgászatot, amely nem eredményezi halászati termékek értékesítését.
  Vonatkozik továbbá minden olyan intézkedésre, amely az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, ideértve minden olyan intézkedést, amelyet bármiféle (nemzeti, regionális, vidéki, megyei vagy helyi) hatóság költségvetéséből vagy más állami forrásból közvetlenül vagy közvetve finanszíroznak. Támogatásnak például a következők tekintendők: tőkeátcsoportosítás, csökkentett kamatú hitel, kamattámogatások, bizonyos állami részesedések vállalkozások tőkeállományában, különleges járulékokkal vagy járulékos terhekkel finanszírozott támogatások, banki hitel ellenében vállalt állami biztosíték formájában nyújtott támogatás, terhek vagy adók csökkentése vagy a megfizetésük alól való mentesség, ideértve a progresszív értékcsökkenési leírást és a társadalombiztosítási hozzájárulás összegének csökkentését. |
| --- | --- |

1.2.

Ez az iránymutatás a halászati ágazat teljes egészére érvényes, továbbá érinti az élővízi erőforrások és az akvakultúra hasznosítását, együttesen a keletkező termékek előállítási, feldolgozási és forgalmazási eszközeivel, kizárva azonban a szabadidős és sporthorgászatot, amely nem eredményezi halászati termékek értékesítését.

Vonatkozik továbbá minden olyan intézkedésre, amely az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, ideértve minden olyan intézkedést, amelyet bármiféle (nemzeti, regionális, vidéki, megyei vagy helyi) hatóság költségvetéséből vagy más állami forrásból közvetlenül vagy közvetve finanszíroznak. Támogatásnak például a következők tekintendők: tőkeátcsoportosítás, csökkentett kamatú hitel, kamattámogatások, bizonyos állami részesedések vállalkozások tőkeállományában, különleges járulékokkal vagy járulékos terhekkel finanszírozott támogatások, banki hitel ellenében vállalt állami biztosíték formájában nyújtott támogatás, terhek vagy adók csökkentése vagy a megfizetésük alól való mentesség, ideértve a progresszív értékcsökkenési leírást és a társadalombiztosítási hozzájárulás összegének csökkentését.

2.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS BEJELENTÉSÉNEK KÖTELEZETTSÉGE ÉS A BEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉG ALÓLI MENTESSÉG

A Bizottság emlékezteti a tagállamokat arra a kötelezettségükre, miszerint a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében és az EK-szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) 2. cikkében foglaltakkal összhangban a Bizottságot az új támogatások nyújtására vonatkozó tervükről értesíteni kötelesek.

A 2.1. és a 2.2. pontokban foglalt feltételek mellett azonban egyes intézkedések mentesülnek a bejelentési kötelezettség alól.

| 2.1. | A 2792/1999/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdése értelmében a Szerződés 87., 88. és 89. cikke nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor a tagállamok kötelezően teljesítenek pénzügyi hozzájárulást a Közösséggel együttesen finanszírozott intézkedésekhez, és amelyek azon fejlesztési tervek esetén kerülnek alkalmazásra, amelyekre a rendelet 3. cikke (3) bekezdésében utalnak, és amelyek fogalmát a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendelet (4) 9. cikke b) pontjában és a halászhajók selejtezésére vonatkozó közösségi sürgősségi intézkedés megállapításáról szóló, 2002. december 20-i 2370/2002/EK tanácsi rendelet (5) cikkében határoznak meg. Ebből következően a tagállamok az ilyen jellegű hozzájárulásaikat a Bizottságnál nem kötelesek bejelenteni. Ezek a hozzájárulások nem tartoznak ezen iránymutatás hatálya alá.
  Mindazonáltal a 2792/1999/EK rendelet 19. cikke (3) bekezdésének megfelelően azokat az intézkedéseket, amelyek tagállami finanszírozást biztosítanak, és meghaladják ezen rendelet vagy a kötelező pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó 2370/2002/EK rendelet által biztosított kereteket, a 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően állami támogatásként be kell jelenteni a Bizottságnak. Ezeket jelen iránymutatás hatálya alá tartozónak kell tekinteni.
  A 19. cikk (3) bekezdése alkalmazásának eredményeképpen felmerülő adminisztratív többletmunka csökkentése, továbbá a közösségi strukturális alapoknál a kifizetések megkönnyítése végett a tagállamok érdekében áll, hogy határozottan elkülönítsék azokat a bejelentési kötelezettség alá nem eső, a 2792/1999/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdésével összhangban a halászati orientációs pénzügyi eszköz keretein belül a Közösséggel együttesen finanszírozott és kötelezően adandó pénzügyi hozzájárulásaikat azoktól az állami támogatásoktól, amelyeket viszont bejelentési kötelezettség érint. |
| --- | --- |

2.1.

A 2792/1999/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdése értelmében a Szerződés 87., 88. és 89. cikke nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor a tagállamok kötelezően teljesítenek pénzügyi hozzájárulást a Közösséggel együttesen finanszírozott intézkedésekhez, és amelyek azon fejlesztési tervek esetén kerülnek alkalmazásra, amelyekre a rendelet 3. cikke (3) bekezdésében utalnak, és amelyek fogalmát a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendelet (4) 9. cikke b) pontjában és a halászhajók selejtezésére vonatkozó közösségi sürgősségi intézkedés megállapításáról szóló, 2002. december 20-i 2370/2002/EK tanácsi rendelet (5) cikkében határoznak meg. Ebből következően a tagállamok az ilyen jellegű hozzájárulásaikat a Bizottságnál nem kötelesek bejelenteni. Ezek a hozzájárulások nem tartoznak ezen iránymutatás hatálya alá.

Mindazonáltal a 2792/1999/EK rendelet 19. cikke (3) bekezdésének megfelelően azokat az intézkedéseket, amelyek tagállami finanszírozást biztosítanak, és meghaladják ezen rendelet vagy a kötelező pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó 2370/2002/EK rendelet által biztosított kereteket, a 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően állami támogatásként be kell jelenteni a Bizottságnak. Ezeket jelen iránymutatás hatálya alá tartozónak kell tekinteni.

A 19. cikk (3) bekezdése alkalmazásának eredményeképpen felmerülő adminisztratív többletmunka csökkentése, továbbá a közösségi strukturális alapoknál a kifizetések megkönnyítése végett a tagállamok érdekében áll, hogy határozottan elkülönítsék azokat a bejelentési kötelezettség alá nem eső, a 2792/1999/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdésével összhangban a halászati orientációs pénzügyi eszköz keretein belül a Közösséggel együttesen finanszírozott és kötelezően adandó pénzügyi hozzájárulásaikat azoktól az állami támogatásoktól, amelyeket viszont bejelentési kötelezettség érint.

| 2.2. | A tagállamoknak nem kell bejelenteniük a halászati ágazatban nyújtott, a Bizottság által az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/1998/EK tanácsi rendelet (6) 1. cikke alapján csoportmentességként elfogadott támogatásaikat. Ilyen támogatásnak számít:






  — | támogatás, amely megfelel az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati ágazat termékeinek a gyártásában és forgalomba hozatalában érdekelt KKV-k számára nyújtott állami támogatás szabályozásakor való alkalmazásáról szóló, 2004. szeptember 8-i 1595/2004/EK bizottsági rendeletben (7) foglalt feltételeknek, |
| --- | --- | --- |

2.2.

A tagállamoknak nem kell bejelenteniük a halászati ágazatban nyújtott, a Bizottság által az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/1998/EK tanácsi rendelet (6) 1. cikke alapján csoportmentességként elfogadott támogatásaikat. Ilyen támogatásnak számít:

—

támogatás, amely megfelel az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati ágazat termékeinek a gyártásában és forgalomba hozatalában érdekelt KKV-k számára nyújtott állami támogatás szabályozásakor való alkalmazásáról szóló, 2004. szeptember 8-i 1595/2004/EK bizottsági rendeletben (7) foglalt feltételeknek,

| — | az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendeletben (8) foglalt feltételeknek megfelelő képzési támogatás, |
| --- | --- |

—

az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendeletben (8) foglalt feltételeknek megfelelő képzési támogatás,

| — | az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendeletben (9) foglalt feltételeknek megfelelő kutatási támogatás, |
| --- | --- |

—

az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendeletben (9) foglalt feltételeknek megfelelő kutatási támogatás,

| — | az EK-Szerződésnek a foglalkoztatás állami támogatásáról szóló 87. és 88. cikkeinek alkalmazásáról szóló, 2002. december 12-i 2204/2002/EK bizottsági rendeletben (10) foglalt feltételeknek megfelelő foglalkoztatási támogatás, |
| --- | --- |

—

az EK-Szerződésnek a foglalkoztatás állami támogatásáról szóló 87. és 88. cikkeinek alkalmazásáról szóló, 2002. december 12-i 2204/2002/EK bizottsági rendeletben (10) foglalt feltételeknek megfelelő foglalkoztatási támogatás,

| — | a 994/1998/EK rendelet 1. cikke értelmében a Bizottság által a jövőben elfogadásra kerülő, a halászati ágazatot érintő bármely rendeletbe foglalt feltételeknek megfelelő támogatás. |
| --- | --- |

—

a 994/1998/EK rendelet 1. cikke értelmében a Bizottság által a jövőben elfogadásra kerülő, a halászati ágazatot érintő bármely rendeletbe foglalt feltételeknek megfelelő támogatás.

| 2.3. | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeinek a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (11) nem érinti a halászati ágazatot. |
| --- | --- |

2.3.

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeinek a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (11) nem érinti a halászati ágazatot.

3.   ALAPELVEK

| 3.1. | A halászati ágazatban, a Közösség többi gazdasági ágazatához hasonlóan, az állami támogatást érintő közösségi politika célja, hogy megelőzze a belső piac versenyének torzulásait.
  A halászati ágazatban állami támogatás juttatása csak akkor indokolt, ha összhangban áll a versenypolitika és a közös halászati politika célkitűzéseivel, ahogy azok ezen iránymutatásban és különösen a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletben (12), valamint a 2792/1999/EK és a 104/2000/EK rendeletben meghatározásra kerültek. |
| --- | --- |

3.1.

A halászati ágazatban, a Közösség többi gazdasági ágazatához hasonlóan, az állami támogatást érintő közösségi politika célja, hogy megelőzze a belső piac versenyének torzulásait.

A halászati ágazatban állami támogatás juttatása csak akkor indokolt, ha összhangban áll a versenypolitika és a közös halászati politika célkitűzéseivel, ahogy azok ezen iránymutatásban és különösen a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletben (12), valamint a 2792/1999/EK és a 104/2000/EK rendeletben meghatározásra kerültek.

| 3.2. | Feltétlenül szükséges biztosítani a közösségi politikák következetességét és összefüggését az állami támogatások ellenőrzése és a közös halászati politika keretein belül felhasznált strukturális alapok tekintetében.
  Ennélfogva amennyiben az intézkedések jogosultak a közösségi alapokra, kizárólag akkor részesülhetnek állami támogatásban, ha eleget tesznek a 2792/1999/EK rendeletben foglalt feltételeknek. Az állami támogatás pénzügyi részesedésének mértéke – amelyet az elszámolható költség százalékában fejeznek ki – semmilyen esetben sem haladhatja meg támogatás-egyenértékesben kifejezve a nemzeti és közösségi támogatásoknak a rendelet IV. mellékletében meghatározott teljes mértékét.
  A Bizottság eseti elbírálásban részesít minden olyan intézkedésekre vonatkozó támogatást, amelyeket sem ezen iránymutatás, sem a halászati termékek előállítása, feldolgozása és forgalmazása terén aktív kis- és középvállalkozásokra vonatkozóan az EK-Szerződés 87., 88. és 89. cikkének alkalmazásáról szóló 1595/2004 rendelet nem szabályoz; az elbírálás során a Szerződés 87., 88. és 89. cikkének és a Közösség közös halászati politikájának alapelveit veszi figyelembe. |
| --- | --- |

3.2.

Feltétlenül szükséges biztosítani a közösségi politikák következetességét és összefüggését az állami támogatások ellenőrzése és a közös halászati politika keretein belül felhasznált strukturális alapok tekintetében.

Ennélfogva amennyiben az intézkedések jogosultak a közösségi alapokra, kizárólag akkor részesülhetnek állami támogatásban, ha eleget tesznek a 2792/1999/EK rendeletben foglalt feltételeknek. Az állami támogatás pénzügyi részesedésének mértéke – amelyet az elszámolható költség százalékában fejeznek ki – semmilyen esetben sem haladhatja meg támogatás-egyenértékesben kifejezve a nemzeti és közösségi támogatásoknak a rendelet IV. mellékletében meghatározott teljes mértékét.

A Bizottság eseti elbírálásban részesít minden olyan intézkedésekre vonatkozó támogatást, amelyeket sem ezen iránymutatás, sem a halászati termékek előállítása, feldolgozása és forgalmazása terén aktív kis- és középvállalkozásokra vonatkozóan az EK-Szerződés 87., 88. és 89. cikkének alkalmazásáról szóló 1595/2004 rendelet nem szabályoz; az elbírálás során a Szerződés 87., 88. és 89. cikkének és a Közösség közös halászati politikájának alapelveit veszi figyelembe.

| 3.3. | Ahol a közösségi jog, különösen a közös halászati politika szabályait nem tartják be, semmilyen esetben sem lehet támogatást juttatni. Ennélfogva az állami támogatás csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, ha – még a támogatás biztosítása előtt – az érintett tagállam vállalja annak igazolását, hogy a támogatott intézkedés és annak hatásai a közösségi joggal összeegyeztethetők. A támogatás időtartama alatt a tagállamnak igazolnia kell, hogy a támogatás kedvezményezettjei eleget tesznek a közös halászati politika szabályainak. Amennyiben a támogatás időtartama alatt derül fény arra, hogy a kedvezményezett nem követi a közös halászati politika szabályait, a támogatást a szabálytalanság súlyossága arányában vissza kell téríteni. |
| --- | --- |

3.3.

Ahol a közösségi jog, különösen a közös halászati politika szabályait nem tartják be, semmilyen esetben sem lehet támogatást juttatni. Ennélfogva az állami támogatás csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, ha – még a támogatás biztosítása előtt – az érintett tagállam vállalja annak igazolását, hogy a támogatott intézkedés és annak hatásai a közösségi joggal összeegyeztethetők. A támogatás időtartama alatt a tagállamnak igazolnia kell, hogy a támogatás kedvezményezettjei eleget tesznek a közös halászati politika szabályainak. Amennyiben a támogatás időtartama alatt derül fény arra, hogy a kedvezményezett nem követi a közös halászati politika szabályait, a támogatást a szabálytalanság súlyossága arányában vissza kell téríteni.

| 3.4. | Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás valóban szükségszerű legyen és bizonyos tevékenységek fejlesztését ösztönözze, nem tekinthető a támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek olyan tevékenység esetén, ahol a kedvezményezett a piaci feltételek mellett egyébként is elkötelezné magát. Nem adható támogatás olyan tevékenységek esetében sem, amelyeket a kedvezményezett már elvállalt. |
| --- | --- |

3.4.

Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás valóban szükségszerű legyen és bizonyos tevékenységek fejlesztését ösztönözze, nem tekinthető a támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek olyan tevékenység esetén, ahol a kedvezményezett a piaci feltételek mellett egyébként is elkötelezné magát. Nem adható támogatás olyan tevékenységek esetében sem, amelyeket a kedvezményezett már elvállalt.

| 3.5. | Az állami támogatás nem lehet védelmező jellegű: azt a célt kell szolgálnia, hogy előmozdítsa a halászati termékek előállításának és forgalmazásának ésszerűsítését és hatékonyságát. Minden ilyen támogatásnak olyan tartós hatást kell eredményeznie, hogy az ipar pusztán a piaci haszon alapján fejlődőképes legyen. |
| --- | --- |

3.5.

Az állami támogatás nem lehet védelmező jellegű: azt a célt kell szolgálnia, hogy előmozdítsa a halászati termékek előállításának és forgalmazásának ésszerűsítését és hatékonyságát. Minden ilyen támogatásnak olyan tartós hatást kell eredményeznie, hogy az ipar pusztán a piaci haszon alapján fejlődőképes legyen.

| 3.6. | A halászati termékek kiviteléhez és a Közösségen belüli kereskedelméhez nyújtott állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

3.6.

A halászati termékek kiviteléhez és a Közösségen belüli kereskedelméhez nyújtott állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetetlen.

| 3.7. | Az az állami támogatás, amelyet mindenféle, a közös halászati politika célkitűzéseit szolgáló, a kedvezményezettet terhelő kötelezettségvállalás kijelölése nélkül juttatnak, és amely arra szolgál, hogy a vállalkozások helyzetét és üzleti fizetőképességét erősítse, vagy pedig az általuk előállított vagy piacra juttatott termékek mennyisége, a termékek ára, az előállított egységek vagy a termelőeszközök alapján került meghatározásra, és amely azzal a hatással jár, hogy a kedvezményezett termelési költségei csökkennek, vagy pedig jövedelme növekszik, operatív támogatásként nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek. A Bizottság ezt a szabályt szigorúan betartatja minden operatív támogatás esetén, ideértve a különféle adókedvezményeket és a társadalombiztosítási vagy a munkáltatói hozzájárulás csökkentésének minden formáját. |
| --- | --- |

3.7.

Az az állami támogatás, amelyet mindenféle, a közös halászati politika célkitűzéseit szolgáló, a kedvezményezettet terhelő kötelezettségvállalás kijelölése nélkül juttatnak, és amely arra szolgál, hogy a vállalkozások helyzetét és üzleti fizetőképességét erősítse, vagy pedig az általuk előállított vagy piacra juttatott termékek mennyisége, a termékek ára, az előállított egységek vagy a termelőeszközök alapján került meghatározásra, és amely azzal a hatással jár, hogy a kedvezményezett termelési költségei csökkennek, vagy pedig jövedelme növekszik, operatív támogatásként nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek. A Bizottság ezt a szabályt szigorúan betartatja minden operatív támogatás esetén, ideértve a különféle adókedvezményeket és a társadalombiztosítási vagy a munkáltatói hozzájárulás csökkentésének minden formáját.

| 3.8. | Az áttekinthetőség érdekében egyetlen olyan állami támogatást sem nyilváníthat a Bizottság összeférhetőnek, ahol az érintett tagállam nem jelentette be a támogatásnak intézkedésre és intenzitásra egyaránt levetített teljes összegét.
  A Bizottság szokásos gyakorlatával összhangban az értékküszöböket általában a támogatás maximális összege helyett inkább az elszámolható költségek sorozatára vonatkoztatott támogatásintenzitás alapján kell megadni. Mindazonáltal minden olyan tényezőt figyelembe vesznek, amely a kedvezményezett valós érdekének megállapítását lehetővé teszi.
  Az állami támogatások programjai megállapításánál figyelembe veszik a kedvezményezettet illető, állami hatóságok által hozott minden olyan intézkedés halmozott hatását, amelynek összegében szerepel tagállam által a közösségi, nemzeti vagy helyi jognak megfelelően adott támogatás, különösen olyan, amelynek célja a regionális fejlesztés. |
| --- | --- |

3.8.

Az áttekinthetőség érdekében egyetlen olyan állami támogatást sem nyilváníthat a Bizottság összeférhetőnek, ahol az érintett tagállam nem jelentette be a támogatásnak intézkedésre és intenzitásra egyaránt levetített teljes összegét.

A Bizottság szokásos gyakorlatával összhangban az értékküszöböket általában a támogatás maximális összege helyett inkább az elszámolható költségek sorozatára vonatkoztatott támogatásintenzitás alapján kell megadni. Mindazonáltal minden olyan tényezőt figyelembe vesznek, amely a kedvezményezett valós érdekének megállapítását lehetővé teszi.

Az állami támogatások programjai megállapításánál figyelembe veszik a kedvezményezettet illető, állami hatóságok által hozott minden olyan intézkedés halmozott hatását, amelynek összegében szerepel tagállam által a közösségi, nemzeti vagy helyi jognak megfelelően adott támogatás, különösen olyan, amelynek célja a regionális fejlesztés.

| 3.9. | Ebben az ágazatban a nemzeti regionális támogatásról szóló iránymutatás (13) nem alkalmazható. A regionális támogatások programjainak azon összetevői, amelyek érintik a halászati ágazatot, ezen iránymutatás alapján kerülnek elbírálásra. |
| --- | --- |

3.9.

Ebben az ágazatban a nemzeti regionális támogatásról szóló iránymutatás (13) nem alkalmazható. A regionális támogatások programjainak azon összetevői, amelyek érintik a halászati ágazatot, ezen iránymutatás alapján kerülnek elbírálásra.

| 3.10. | Azokat az állami támogatásokat, amelyeket olyan intézkedéskategóriákra adnak, amelyek az 1595/2004/EK rendelet hatálya alá tartoznak, de amelyek célja a KKV-ktől eltérő vállalkozások támogatása, továbbá amelyek átlépik a rendelet 1. cikke (3) bekezdésében meghatározott küszöbértéket, ezen iránymutatás és a rendelet 4–13. cikkében megszabott, minden egyes intézkedéskategóriára külön meghatározott feltételek alapján állapítják meg. |
| --- | --- |

3.10.

Azokat az állami támogatásokat, amelyeket olyan intézkedéskategóriákra adnak, amelyek az 1595/2004/EK rendelet hatálya alá tartoznak, de amelyek célja a KKV-ktől eltérő vállalkozások támogatása, továbbá amelyek átlépik a rendelet 1. cikke (3) bekezdésében meghatározott küszöbértéket, ezen iránymutatás és a rendelet 4–13. cikkében megszabott, minden egyes intézkedéskategóriára külön meghatározott feltételek alapján állapítják meg.

4.   ÖSSZEEGYEZTETHETŐNEK MINŐSÍTHETŐ TÁMOGATÁSOK

4.1.   Egyes horizontális iránymutatások alkalmazási körébe eső támogatások

| 4.1.1. | A környezetvédelemre adott állami támogatás a környezetvédelmi állami támogatásról szóló közösségi iránymutatásnak (14) megfelelően kerül megállapításra. Az iránymutatásban szereplő követelményeken túl a környezetvédelemre adott állami támogatást nem lehet összeegyeztethetőnek minősíteni, amennyiben a hajó kapacitását érinti, illetve ha a halászfelszerelés hatékonyságát hivatott fokozni. |
| --- | --- |

4.1.1.

A környezetvédelemre adott állami támogatás a környezetvédelmi állami támogatásról szóló közösségi iránymutatásnak (14) megfelelően kerül megállapításra. Az iránymutatásban szereplő követelményeken túl a környezetvédelemre adott állami támogatást nem lehet összeegyeztethetőnek minősíteni, amennyiben a hajó kapacitását érinti, illetve ha a halászfelszerelés hatékonyságát hivatott fokozni.

| 4.1.2. | A nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására adott állami támogatások a hasonló című Közösségi iránymutatás a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására adott állami támogatásokhoz (15) alapján kerülnek megállapításra. Az ezekben az iránymutatásokban található követelményeken túl a tengeri halászatban is érdekelt vállalkozások szerkezetátalakítására szánt állami támogatások esetlegesen csak akkor adhatók, amennyiben a Bizottsághoz benyújtják a flottakapacitásnak a közösségi jog által megszabott szint alá csökkentését célzó megfelelő tervezetet. |
| --- | --- |

4.1.2.

A nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására adott állami támogatások a hasonló című Közösségi iránymutatás a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására adott állami támogatásokhoz (15) alapján kerülnek megállapításra. Az ezekben az iránymutatásokban található követelményeken túl a tengeri halászatban is érdekelt vállalkozások szerkezetátalakítására szánt állami támogatások esetlegesen csak akkor adhatók, amennyiben a Bizottsághoz benyújtják a flottakapacitásnak a közösségi jog által megszabott szint alá csökkentését célzó megfelelő tervezetet.

4.2.   Halászhajók tartós visszavonása esetén harmadik országokba irányuló szállításokon keresztül megvalósuló támogatás

Az a halászhajók tartós visszavonása esetén harmadik országokba irányuló szállításokon keresztül megvalósuló támogatás, amely nem kapcsolódik új hajók értékesítéséhez vagy építéséhez, összeegyeztethető a közös piaccal, amennyiben eleget tesz a 2792/1999/EK rendeletben a közösségi támogatásra megszabott jogosultsági feltételeknek, különös tekintettel a 7. cikk (3) bekezdése b) pontjában, (5) bekezdése b) és c) pontjában és a 8. cikkben, továbbá a III. melléklet 1.1. és 1.2. pontjában foglaltakra.

A 2371/2002/EK rendelet 11. cikke (3) pontjával összhangban az állami támogatásban részesülő flottából nem lehetséges a kilépés, hacsak meg nem előzi a halászati engedélyeken feltüntetendő szükséges információk szabályozását megállapító közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 1993. december 20-i 3690/1993/EK tanácsi rendelet (16) értelmében a halászati engedély visszavonása, és ahol erre lehetőség van, a megfelelő rendeletek alapján meghatározott halászati engedélyeké is.

4.3.   A halászati tevékenység ideiglenes megszüntetése esetén adott támogatás

| 4.3.1. | A halászati tevékenység ideiglenes megszüntetése esetén adott támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben a 2792/1999/EK rendelet 16. cikkében található feltételeknek megfelel.
  Amennyiben a halászati tevékenység ideiglenes megszüntetésére a helyreállítási vagy a menedzsmentterv keretein belül kerül sor, az állami támogatást csak akkor lehet összeegyeztethetőnek tekinteni, ha a tervet a 2371/2002/EK rendelet 5. és 6. cikkének megfelelően fogadták el.
  Amennyiben a halászati tevékenység ideiglenes megszüntetésére sürgősségi intézkedés keretein belül kerül sor, az állami támogatást csak akkor lehet összeegyeztethetőnek tekinteni, ha az intézkedést a Bizottság vagy a 2371/2002/EK rendelet 7. cikkének, vagy a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/1998/EK tanácsi rendelet (17) 45. cikke (1) bekezdésének megfelelően hozta, illetve ha az egy vagy több tagállam által a 2371/2002/EK rendelet 8. cikkében vagy a 850/1998/EK rendelet 45. cikke (2) bekezdésében foglaltak szerint hozott intézkedés. |
| --- | --- |

4.3.1.

A halászati tevékenység ideiglenes megszüntetése esetén adott támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben a 2792/1999/EK rendelet 16. cikkében található feltételeknek megfelel.

Amennyiben a halászati tevékenység ideiglenes megszüntetésére a helyreállítási vagy a menedzsmentterv keretein belül kerül sor, az állami támogatást csak akkor lehet összeegyeztethetőnek tekinteni, ha a tervet a 2371/2002/EK rendelet 5. és 6. cikkének megfelelően fogadták el.

Amennyiben a halászati tevékenység ideiglenes megszüntetésére sürgősségi intézkedés keretein belül kerül sor, az állami támogatást csak akkor lehet összeegyeztethetőnek tekinteni, ha az intézkedést a Bizottság vagy a 2371/2002/EK rendelet 7. cikkének, vagy a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/1998/EK tanácsi rendelet (17) 45. cikke (1) bekezdésének megfelelően hozta, illetve ha az egy vagy több tagállam által a 2371/2002/EK rendelet 8. cikkében vagy a 850/1998/EK rendelet 45. cikke (2) bekezdésében foglaltak szerint hozott intézkedés.

| 4.3.2. | A 2792/1999/EK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban az érintett halászhajók legénységének jutatott kiegészítő jellegű szociális intézkedések, amelyekre azért kerül sor, hogy megkönnyítsék a halászati tevékenységnek a vízi erőforrások védelmét szolgáló tervek keretén belül elrendelt ideiglenes megszüntetését, szintén összeegyeztethetőnek tekinthetők.
  A tevékenységek megszüntetését a tagállamoknak kell elfogadniuk a 2371/2002/EK rendelet 8., 9. vagy 10. cikke, vagy a 850/1998/EK rendelet 46. cikke, vagy a Balti-tenger, a Baeltek és az Øresund vizei halászati erőforrásainak védelme érdekében egyes technikai intézkedések megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 88/98/EK (18) tanácsi rendelet 13. cikke vagy a földközi-tengeri halászati erőforrások védelme érdekében bizonyos technikai intézkedések megállapításáról szóló, 1994. június 27-i 1626/94/EK tanácsi rendelet (19) 1. cikkének (3) bekezdése alapján.
  A vízi erőforrások védelmét szolgáló terveknek a tevékenységek ideiglenes megszüntetése mellett olyan hatékony intézkedéseket kell tartalmaznia, amelyek megalkotásánál a cél a halállomány pusztulásának csökkentése volt, ilyen például a halászati kapacitás tartós csökkentése vagy műszaki előírások elfogadása. A pontos és számszerűen ellenőrizhető célkitűzéseket, továbbá az időkereteket tartalmazó terveket be kell jelenteni a Bizottságnak.
  A Bizottság a terveket illetően a 2371/2002/EK rendelet 33. cikke (1) bekezdésének megfelelően, haladéktalanul kikéri a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság véleményét. A terv társadalomra gyakorolt hatását és a rendes társadalombiztosítási rendszer kereteit meghaladó különleges intézkedések szükségességét igazolni kell. A legénység tagjainak csak azok a személyek tekinthetők, akik működő tengerjáró halászhajó fedélzetén állnak főállású alkalmazásban. A hajó tulajdonosának jutatott támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek, kivéve azokat a hajótulajdonosokat, akik fő tevékenységként a saját hajójukon dolgoznak.
  Az ilyen jellegű támogatás tudományos, és ahol szükséges, gazdasági megalapozottságának igazolását csatolni kell az intézkedés Bizottsághoz benyújtott értesítéshez. Az intézkedések nem haladhatják meg azt a szigorúan szükséges mértéket, amellyel a célkitűzés már megvalósítható, és csakis határozott idejűek lehetnek. A túlkompenzálást el kell kerülni.
  A tagállam által biztosított kompenzáció legfeljebb egy éven át folyósítható, és további egy évre meghosszabbítható. |
| --- | --- |

4.3.2.

A 2792/1999/EK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban az érintett halászhajók legénységének jutatott kiegészítő jellegű szociális intézkedések, amelyekre azért kerül sor, hogy megkönnyítsék a halászati tevékenységnek a vízi erőforrások védelmét szolgáló tervek keretén belül elrendelt ideiglenes megszüntetését, szintén összeegyeztethetőnek tekinthetők.

A tevékenységek megszüntetését a tagállamoknak kell elfogadniuk a 2371/2002/EK rendelet 8., 9. vagy 10. cikke, vagy a 850/1998/EK rendelet 46. cikke, vagy a Balti-tenger, a Baeltek és az Øresund vizei halászati erőforrásainak védelme érdekében egyes technikai intézkedések megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 88/98/EK (18) tanácsi rendelet 13. cikke vagy a földközi-tengeri halászati erőforrások védelme érdekében bizonyos technikai intézkedések megállapításáról szóló, 1994. június 27-i 1626/94/EK tanácsi rendelet (19) 1. cikkének (3) bekezdése alapján.

A vízi erőforrások védelmét szolgáló terveknek a tevékenységek ideiglenes megszüntetése mellett olyan hatékony intézkedéseket kell tartalmaznia, amelyek megalkotásánál a cél a halállomány pusztulásának csökkentése volt, ilyen például a halászati kapacitás tartós csökkentése vagy műszaki előírások elfogadása. A pontos és számszerűen ellenőrizhető célkitűzéseket, továbbá az időkereteket tartalmazó terveket be kell jelenteni a Bizottságnak.

A Bizottság a terveket illetően a 2371/2002/EK rendelet 33. cikke (1) bekezdésének megfelelően, haladéktalanul kikéri a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság véleményét. A terv társadalomra gyakorolt hatását és a rendes társadalombiztosítási rendszer kereteit meghaladó különleges intézkedések szükségességét igazolni kell. A legénység tagjainak csak azok a személyek tekinthetők, akik működő tengerjáró halászhajó fedélzetén állnak főállású alkalmazásban. A hajó tulajdonosának jutatott támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek, kivéve azokat a hajótulajdonosokat, akik fő tevékenységként a saját hajójukon dolgoznak.

Az ilyen jellegű támogatás tudományos, és ahol szükséges, gazdasági megalapozottságának igazolását csatolni kell az intézkedés Bizottsághoz benyújtott értesítéshez. Az intézkedések nem haladhatják meg azt a szigorúan szükséges mértéket, amellyel a célkitűzés már megvalósítható, és csakis határozott idejűek lehetnek. A túlkompenzálást el kell kerülni.

A tagállam által biztosított kompenzáció legfeljebb egy éven át folyósítható, és további egy évre meghosszabbítható.

| 4.3.3. | A 4.3.1. és 4.3.2. pont alapján megállapított állami támogatás csak részben nyújthat kárpótlást az ideiglenes megszüntetéssel kapcsolatos bevételkiesés miatt. |
| --- | --- |

4.3.3.

A 4.3.1. és 4.3.2. pont alapján megállapított állami támogatás csak részben nyújthat kárpótlást az ideiglenes megszüntetéssel kapcsolatos bevételkiesés miatt.

| 4.3.4. | A tagállamok által a 2371/2002/EK rendelet 16. cikke (2) bekezdése alapján a halászati erőkifejtés csökkentése céljából bevezetett, a halászati tevékenység korlátozása miatt nyújtott támogatás nem engedélyezett. |
| --- | --- |

4.3.4.

A tagállamok által a 2371/2002/EK rendelet 16. cikke (2) bekezdése alapján a halászati erőkifejtés csökkentése céljából bevezetett, a halászati tevékenység korlátozása miatt nyújtott támogatás nem engedélyezett.

4.4.   A flottaberuhásokra nyújtott támogatás

| 4.4.1. | A halászhajók felújítására adott, a 2792/1999/EK rendelet 9. és 10. cikkében és III. melléklete 1.3. pontjában felsorolt követelmények hatálya alá tartozó támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben az állami támogatás összege támogatás-egyenértékesben kifejezve nem haladja meg a rendelet IV. mellékletében meghatározott nemzeti és közösségi támogatások teljes mértékét.
  Hajógyárak számára közösségi halászhajók építésére nem adható támogatás. Hajógyárak számára nem közösségi halászhajók építésére, javítására vagy átalakítására adott támogatás a hajóépítésre adott állami támogatás keretébe tartozik (20). |
| --- | --- |

4.4.1.

A halászhajók felújítására adott, a 2792/1999/EK rendelet 9. és 10. cikkében és III. melléklete 1.3. pontjában felsorolt követelmények hatálya alá tartozó támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben az állami támogatás összege támogatás-egyenértékesben kifejezve nem haladja meg a rendelet IV. mellékletében meghatározott nemzeti és közösségi támogatások teljes mértékét.

Hajógyárak számára közösségi halászhajók építésére nem adható támogatás. Hajógyárak számára nem közösségi halászhajók építésére, javítására vagy átalakítására adott támogatás a hajóépítésre adott állami támogatás keretébe tartozik (20).

| 4.4.2. | A halászhajók modernizálására és felszerelésére adott, a 2792/1999/EK tanácsi rendelet 9. és 10. cikkében és III. melléklete 1.4. pontjában felsorolt követelmények hatálya alá tartozó támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben az állami támogatás összege támogatás-egyenértékesben kifejezve nem haladja meg a rendelet IV. mellékletében meghatározott nemzeti és közösségi támogatások teljes mértékét. |
| --- | --- |

4.4.2.

A halászhajók modernizálására és felszerelésére adott, a 2792/1999/EK tanácsi rendelet 9. és 10. cikkében és III. melléklete 1.4. pontjában felsorolt követelmények hatálya alá tartozó támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben az állami támogatás összege támogatás-egyenértékesben kifejezve nem haladja meg a rendelet IV. mellékletében meghatározott nemzeti és közösségi támogatások teljes mértékét.

| 4.4.3. | A 4.4.1. és 4.4.2. pont alapján megállapított állami támogatás csak akkor nyújtható, ha a 2371/2002/EK rendelet 13. cikkében, valamint a közösségi flottapolitikának a 2003. augusztus 12-i 1438/2003/EK bizottsági rendelet (21) III. fejezetében leírt végrehajtási intézkedéseit meghatározó, és a Közösség legkülső régióiban nyilvántartott halászflották igazgatásáról szóló, 2004. március 30-i 639/2004/EK tanácsi rendeletnek (22) a tárgyat érintő részében foglalt előírásoknak megfelel. |
| --- | --- |

4.4.3.

A 4.4.1. és 4.4.2. pont alapján megállapított állami támogatás csak akkor nyújtható, ha a 2371/2002/EK rendelet 13. cikkében, valamint a közösségi flottapolitikának a 2003. augusztus 12-i 1438/2003/EK bizottsági rendelet (21) III. fejezetében leírt végrehajtási intézkedéseit meghatározó, és a Közösség legkülső régióiban nyilvántartott halászflották igazgatásáról szóló, 2004. március 30-i 639/2004/EK tanácsi rendeletnek (22) a tárgyat érintő részében foglalt előírásoknak megfelel.

| 4.4.4. | A használt hajók vásárlására adott támogatás csak akkor tekinthető a Közös Piaccal összeegyeztethetőnek, ha a 2792/1999/EK rendelet 12. cikke (3) bekezdése d) és 12. cikke (4) bekezdése f) pontjában foglalt előírásoknak megfelel. |
| --- | --- |

4.4.4.

A használt hajók vásárlására adott támogatás csak akkor tekinthető a Közös Piaccal összeegyeztethetőnek, ha a 2792/1999/EK rendelet 12. cikke (3) bekezdése d) és 12. cikke (4) bekezdése f) pontjában foglalt előírásoknak megfelel.

| 4.4.5. | A flottába történő beruházásokra adott támogatások nem tekinthetők sem összeegyeztethetőnek, sem a tagállamok által odaítéltnek az olyan kapcsolódó intézkedések vonatkozásában, amelyekhez a közösségi pénzügyi hozzájárulást a 2371/2002/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdése pontja alapján felfüggesztették. |
| --- | --- |

4.4.5.

A flottába történő beruházásokra adott támogatások nem tekinthetők sem összeegyeztethetőnek, sem a tagállamok által odaítéltnek az olyan kapcsolódó intézkedések vonatkozásában, amelyekhez a közösségi pénzügyi hozzájárulást a 2371/2002/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdése pontja alapján felfüggesztették.

4.5.   Társadalmi-gazdasági intézkedések

A halászati és akvakultúra-ágazatban, valamint az ágazat termékei feldolgozásában és forgalmazásában alkalmazottak jövedelemtámogatását akkor lehet a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinteni, amennyiben részét képezik azoknak a társadalmi-gazdasági háttérprogramoknak, amelyek célja azon jövedelemkiesések kompenzálása, amelyek a 2371/2002/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdése alapján elfogadott kapacitásmódosítás érdekében hozott intézkedések során keletkeztek. Az ilyen támogatások a 3. pontban szereplő alapelveknek megfelelően egyéni elbírálás alá kerülnek. A halászati tevékenység időszakos beszüntetése esetében a 4.3. pont alkalmazandó.

4.6.   A természeti csapás vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás

A Szerződés 87. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően a természeti csapás vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatásokat a közös piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni.

Annak érdekében, hogy az ilyen jellegű támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni, a természeti csapás vagy rendkívüli események által okozott károk szintjének el kell érnie az érintett vállalkozásnak a megelőző három évben elért átlagos forgalmának legalább 20 %-át az 1260/1999/EK rendelet 3. cikkében meghatározott 1. célkitűzésbe tartozó régiókban, beleértve a rendelet 6. cikke (1) bekezdésében meghatározott régiókat is, és 30 %-ot az egyéb régiókban.

Amennyiben a természeti csapás vagy rendkívüli esemény megtörténtét bizonyították, engedélyezhető az anyagi kár akár 100 %-át elérő kártalanítás nyújtása is. A kártalanítás összegét az egyes kedvezményezettek szintjén kell meghatározni, a túlkompenzálást pedig el kell kerülni. A biztosító által fizetett összegek, továbbá azok a rendes költségek, amelyeket nem a kedvezményezett viselt, levonásra kerülnek. Nem képezik támogatás alapját azok a károk sem, amelyeket a szokásos kereskedelmi biztosítási szerződések vagy a rendes vállalkozási kockázat fedez.

A kártalanítást az eseménytől számított három éven belül ki kell fizetni.

4.7.   A legkülső régiók

Ahol a közösségi jog címzettei kifejezetten a legkülső régiókra irányulnak, mint például a 2792/1999/EK rendelet IV. mellékletében található rendelkezések esetén, a Bizottság ezekben a régiókban csak akkor nyilváníthatja a támogatást összeegyeztethetőnek, amennyiben eleget tesz ezeknek a rendelkezéseknek. Azon intézkedéseknél, amelyeknél várhatóan nem hoznak különleges rendelkezéseket a legkülső régiókra, a régiók igényeire szabott támogatásokat egyenként fogják megállapítani, aminek során figyelembe veszik egyrészről ezen régióknak a Szerződés 299. cikke (2) bekezdésében meghatározott jellemzőit, másrészről pedig a közös halászati politika célkitűzéseit érintő intézkedések összeegyeztethetőségét és az intézkedéseknek a versenyre gyakorolt lehetséges hatását ezekben a régiókban és a Közösség többi régiójában.

4.8.   A járulékos díjak formájában finanszírozott támogatások

A bizonyos halászati és az akvakultúra-ágazatban előállított termékekre – eredetüktől függetlenül – kivetetett különleges díjakra, különösen a járulékos díjakra alapuló támogatási programok akkor nyilváníthatók összeegyeztethetőnek, amennyiben a támogatási programok egyaránt támogatják a hazai és az importált termékeket, továbbá ha a támogatás mint olyan megfelel az ezen iránymutatásban meghatározott feltéteknek.

5.   ELJÁRÁSI KÉRDÉSEK

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK rendelet és végrehajtási rendelkezései alkalmazására.

Különösen olyan esetekben, amikor a Bizottság elutasító határozatot hoz olyan támogatásról, amelyet a Bizottság előzetes értesítése nélkül nyújtottak és így nem is kaphatott bizottsági hozzájárulást, a tagállamok kötelesek a kedvezményezettől a támogatás kamatos összegét a 659/1999/EK rendelet 14. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelően visszakövetelni.

A támogatási intézkedések vizsgálatának meggyorsítása érdekében a tagállamok számára ajánlott az EK-szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (23) I. melléklete I. és III.14. részében szereplő nyomtatványok kitöltése.

5.1.   Az ismételt bejelentés és az éves jelentés

Abból a célból, hogy a Bizottság képes legyen ellátni azt a feladatát, miszerint folyamatosan felülvizsgálja a tagállamokban létező összes támogatási programot, a tagállamok kötelesek újból bejelenteni a Bizottságnak minden határozatlan idejű programot legkésőbb két hónappal a hatálybalépésük tizedik évfordulója előtt.

A 659/1999/EK rendelet 21. cikke alapján a tagállamok kötelesek éves jelentést benyújtani a Bizottságnak az összes működő támogatási programjukról, amelyek esetén feltételes határozatban semmilyen különleges beszámolási kötelezettséget nem szabtak meg. A jelentésben fel kell tüntetni a jóváhagyott támogatási programon kívül folyósított egyéni támogatásokat is. Az éves jelentésnek tartalmaznia kell minden lényeges adatot a 794/2004/EK rendelet III. C. mellékletében található nyomtatványban foglaltaknak megfelelően.

5.2.   A szükséges intézkedésekre tett javaslatok

Ez az iránymutatás lép a korábbi Iránymutatás a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatához (24) helyébe a közös halászati politika fejlődése következményeként, elsősorban a 2792/1999/EK rendeletet módosító 2369/2002/EK rendelet, a 2371/2002/EK rendelet és az 1595/2004 bizottsági rendelet elfogadása által.

A Bizottság akkor és olyan módon fogja módosítani ezt az iránymutatást, amikor az állami támogatások teljes rendszerének rendszeres vizsgálata és a közös halászati politika fejlődése alapján tapasztalatot szerez.

Az EK-Szerződés 88. cikke (1) bekezdésével és a 659/1999/EK rendelet 18. cikkével összhangban a Bizottság javasolja, hogy a tagállamok legkésőbb 2005. január 1-jéig módosítsák a már meglévő, a halászati ágazatot érintő támogatási programjaikat oly módon, hogy megfeleljenek ezen iránymutatásnak.

A tagállamokat megkérik, hogy legkésőbb 2004. november 15-ig írásban jelezzék, hogy elfogadják a megfelelő intézkedések hozatalára itt javasoltakat.

Abban az esetben, ha a tagállam elmulasztja írásban igazolni az elfogadás tényét a megadott határidő lejárta előtt, a Bizottság vélelmezi, hogy az érintett tagállam elfogadta az iránymutatást, kivéve ha egyet nem értését kifejezetten írásban jelzi.

Amennyiben a tagállam a megadott időn belül a javaslatokat teljesen vagy részben nem fogadja el, a Bizottság a 659/1999/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően fog eljárni.

5.3.   Alkalmazhatóság

A Bizottság ezt az iránymutatást 2004. november 1-jétől alkalmazza minden olyan állami támogatásra, amelyet a megadott időpontban vagy azután jelentenek be.

A 659/1999/EK rendelet 1. cikke f) pontja értelmében a „jogellenes támogatást” azon iránymutatással összhangban kell nevesíteni, amely akkor van hatályban, amikor a támogatást engedélyező hatósági intézkedés életbe lépett.

Ezen iránymutatásban a közösségi jogra és bizottsági iránymutatásokra tett utalásokat úgy kell értelmezni, hogy azok az említett jogszabályokban 2004. november 1. után bekövetkezett változásokra is utalnak.

---

(1)  HL L 337., 1999.12.30., 10. o. A legutóbb a 2369/2002/EK rendelettel (HL L 358., 2002.12.31., 49. o.) módosított rendelet.

(2)  HL L 17., 2000.1.21., 22. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

(3)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

(4)  HL L 161., 1999.6.26., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

(5)  HL L 358., 2002.12.31., 57. o.

(6)  HL L 142., 1998.5.14., 1. o.

(7)  HL L 291., 2004.9.14.

(8)  HL L 10., 2001.1.13., 20. o. A 363/2004/EK rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 20. o.) módosított rendelet.

(9)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o. A 364/2004/EK rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 22. o.) módosított rendelet.

(10)  HL L 337., 2002.12.13., 3. o.

(11)  HL L 10., 2001.1.13., 30. o.

(12)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

(13)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o. A nemzeti regionális támogatásról szóló iránymutatással (HL C 258., 2000.9.9., 5. o.) módosított iránymutatás.

(14)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

(15)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

(16)  HL L 341., 1993.12.31., 93. o.

(17)  HL L 125., 1998.4.27., 1. o. A legutóbb a 602/2004/EK rendelettel (HL L 97., 2004.4.1., 30. o.) módosított rendelet.

(18)  HL L 9., 1998.1.15., 1. o. A legutóbb a 812/2004/EK rendelettel (HL L 150., 2004.4.30., 12. o.) módosított rendelet.

(19)  HL L 171., 1994.7.6., 1. o. A legutóbb a 813/2004/EK rendelettel (HL L 150., 2004.4.30., 32. o.) módosított rendelet.

(20)  HL C 317., 2003.12.30., 11. o.

(21)  HL L 204., 2003.8.13., 21. o. A legutóbb a 916/2004/EK rendelettel (HL L 163., 2004.4.30., 81. o.) módosított rendelet.

(22)  HL L 102., 2004.4.7., 9. o.

(23)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

(24)  HL C 19., 2001.1.20., 7. o.

---

| 14.9.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 229/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 229/13

---

A Tanács 1/2003 rendelete 27. cikkének (4) bekezdése szerinti közlemény a COMP/C.2/37.214 ügyben – A német Bundesliga médiajogainak közös értékesítése

(2004/C 229/04)

(EGT vonatkozású szöveg)

1.   Bevezetés

| (1) | 1998. augusztus 25-én a Német Labdarúgó-szövetség (DFB) a 17. rendelet 2., illetve 4. cikke alapján a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdése szerinti nemleges megállapítást, illetve egyéni mentesítést kért a férfi Bundesliga, illetve a Bundesliga másodosztályának bajnoki mérkőzéseivel kapcsolatos rádiós és televíziós jogok, illetve más műszaki értékesítési formák központi értékesítésére (1). 2003. október 30-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában a 17. rendelet 19. cikkének (3) bekezdése szerint közleményben (2) adta közre azon szándékát, hogy a központi értékesítés módosított szabályozását pozitív megítélésben részesíti, ezt követően érkeztek észrevételek az érdekelt harmadik személyektől. |
| --- | --- |

(1)

1998. augusztus 25-én a Német Labdarúgó-szövetség (DFB) a 17. rendelet 2., illetve 4. cikke alapján a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdése szerinti nemleges megállapítást, illetve egyéni mentesítést kért a férfi Bundesliga, illetve a Bundesliga másodosztályának bajnoki mérkőzéseivel kapcsolatos rádiós és televíziós jogok, illetve más műszaki értékesítési formák központi értékesítésére (1). 2003. október 30-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában a 17. rendelet 19. cikkének (3) bekezdése szerint közleményben (2) adta közre azon szándékát, hogy a központi értékesítés módosított szabályozását pozitív megítélésben részesíti, ezt követően érkeztek észrevételek az érdekelt harmadik személyektől.

2.   Előzetes megítélés

| (2) | A Bizottság a DFB-vel és a Ligaszövetséggel 2004. június 18-i levelében közölte előzetes megítélését az 1/2003 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a DFB-vel és a Ligaszövetséggel 2004. június 18-i levelében közölte előzetes megítélését az 1/2003 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (3) | A Bizottság előzetes megítélése szerint a problémák a Bundesliga és a Bundesliga másodosztálya médiajogainak az egyesületekről a Ligaszövetségre történő átruházásában, illetve az azt követő központi értékesítésben rejlenek. A Ligaszövetség az értékesítési megállapodásokban meghatározza az árat, valamint az értékesítés jellegét és terjedelmét. A központi értékesítésről szóló megállapodás és az azt követő közös értékesítés megakadályozza az egyesületeket abban, hogy önállóan tárgyaljanak a televízió-, illetve rádióüzemeltetőkkel és/vagy a sportjogok értékesítésével foglalkozó ügynökségekkel. A jogok eladásakor kizárt a verseny. Az egyesületek különösen abban vannak akadályozva, hogy független üzleti döntéseket hozzanak az árról, illetve hogy a jogok odaítélésének jellegét és terjedelmét a központi értékesítéstől eltérően alakítsák. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság előzetes megítélése szerint a problémák a Bundesliga és a Bundesliga másodosztálya médiajogainak az egyesületekről a Ligaszövetségre történő átruházásában, illetve az azt követő központi értékesítésben rejlenek. A Ligaszövetség az értékesítési megállapodásokban meghatározza az árat, valamint az értékesítés jellegét és terjedelmét. A központi értékesítésről szóló megállapodás és az azt követő közös értékesítés megakadályozza az egyesületeket abban, hogy önállóan tárgyaljanak a televízió-, illetve rádióüzemeltetőkkel és/vagy a sportjogok értékesítésével foglalkozó ügynökségekkel. A jogok eladásakor kizárt a verseny. Az egyesületek különösen abban vannak akadályozva, hogy független üzleti döntéseket hozzanak az árról, illetve hogy a jogok odaítélésének jellegét és terjedelmét a központi értékesítéstől eltérően alakítsák.

| (4) | Az előzetes megítélés szerint emellett a központi értékesítés az értéklánc következő szintjein lévő releváns televíziópiacokon és az új médiumok területén lévő piacokon negatív hatást vált ki, mivel a futballműsorok felkínálásának lehetősége fontos szerepet játszik a programszolgáltatók reklámbevételekért, illetve előfizetőkért vagy prémiumcsatornák ügyfeleiért folytatott versenyben. |
| --- | --- |

(4)

Az előzetes megítélés szerint emellett a központi értékesítés az értéklánc következő szintjein lévő releváns televíziópiacokon és az új médiumok területén lévő piacokon negatív hatást vált ki, mivel a futballműsorok felkínálásának lehetősége fontos szerepet játszik a programszolgáltatók reklámbevételekért, illetve előfizetőkért vagy prémiumcsatornák ügyfeleiért folytatott versenyben.

3.   Kötelezettségvállalások

| (5) | A Ligaszövetség ezt követően megerősítette a korábbi nyilatkozattételi eljárás keretében előterjesztett kötelezettségvállalásait, amelyek már a 17. rendelet 19. cikkének (3) bekezdése szerint, innentől kezdve pedig az 1/2003 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében előterjesztett észrevételeknél is szerepet játszottak. Kötelezettségvállalásai az alábbiakban röviden kerülnek összefoglalásra, teljes terjedelmükben pedig a Versenypolitikai Főigazgatóság internetes honlapjára kerülnek fel. |
| --- | --- |

(5)

A Ligaszövetség ezt követően megerősítette a korábbi nyilatkozattételi eljárás keretében előterjesztett kötelezettségvállalásait, amelyek már a 17. rendelet 19. cikkének (3) bekezdése szerint, innentől kezdve pedig az 1/2003 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében előterjesztett észrevételeknél is szerepet játszottak. Kötelezettségvállalásai az alábbiakban röviden kerülnek összefoglalásra, teljes terjedelmükben pedig a Versenypolitikai Főigazgatóság internetes honlapjára kerülnek fel.

| (6) | A ligajogokat több csomagban, átlátható és diszkriminációmentes eljárás során kínálják. Sem az ügynökkel, sem az allicencbe vevőkkel kötendő szerződések futamideje nem haladja meg a három szezont. |
| --- | --- |

(6)

A ligajogokat több csomagban, átlátható és diszkriminációmentes eljárás során kínálják. Sem az ügynökkel, sem az allicencbe vevőkkel kötendő szerződések futamideje nem haladja meg a három szezont.

| (7) | A Bundesliga és a Bundesliga másodosztályának élő közvetítéseit a Liga elsősorban két csomagban kínálja, mind az ingyenes, mind pedig az előfizetéses programszolgáltatók számára. Egy harmadik csomag a licenc megszerzőjét a Bundesliga legalább két találkozójának élő közvetítésére, valamint összefoglalók ingyenes televíziócsatornán történő csúsztatott, elsőbbségi közzétételére jogosítja. Egy negyedik csomag a Bundesliga másodosztályának élő meccseire, illetve összefoglalók ingyenes televíziócsatornán történő csúsztatott, elsőbbségi közzétételéhez tartozó jogokra terjed ki. A másodlagos és harmadlagos értékesítési jogokat egy további ötödik csomagban kínálják. A 3–5. csomagok mindenkor több értékesítőnek ítélhetők oda. |
| --- | --- |

(7)

A Bundesliga és a Bundesliga másodosztályának élő közvetítéseit a Liga elsősorban két csomagban kínálja, mind az ingyenes, mind pedig az előfizetéses programszolgáltatók számára. Egy harmadik csomag a licenc megszerzőjét a Bundesliga legalább két találkozójának élő közvetítésére, valamint összefoglalók ingyenes televíziócsatornán történő csúsztatott, elsőbbségi közzétételére jogosítja. Egy negyedik csomag a Bundesliga másodosztályának élő meccseire, illetve összefoglalók ingyenes televíziócsatornán történő csúsztatott, elsőbbségi közzétételéhez tartozó jogokra terjed ki. A másodlagos és harmadlagos értékesítési jogokat egy további ötödik csomagban kínálják. A 3–5. csomagok mindenkor több értékesítőnek ítélhetők oda.

| (8) | A 6. csomag a Bundesliga és a Bundesliga másodosztályának találkozói esetében élő és/vagy közel valós idejű internetes közvetítési jogot tartalmaz. 2006. július 1-jétől a csomag tartalmazza a találkozók élő, illetve közel valós idejű közvetítési jogát. A Ligaszövetség minden olyan napon, amikor mérkőzésekre kerül sor, összesen legalább 90 percnyi élő tudósítást kínál a találkozókról az interneten, például körkapcsolásos formában. Egy másik 7. csomag a későbbi időpontban sugárzott összefoglalókra vonatkozik. A 8. csomag a Bundesliga és/vagy a Bundesliga másodosztályának mérkőzései esetében az élő és/vagy közel valós idejű és/vagy mobiltelefonon csúsztatott közvetítéshez való jogot tartalmazza. A 9. csomag a Bundesliga és/vagy a Bundesliga másodosztályának találkozói esetében jogosít mobiltelefonon keresztül csúsztatott, részletekben történő közvetítésre. |
| --- | --- |

(8)

A 6. csomag a Bundesliga és a Bundesliga másodosztályának találkozói esetében élő és/vagy közel valós idejű internetes közvetítési jogot tartalmaz. 2006. július 1-jétől a csomag tartalmazza a találkozók élő, illetve közel valós idejű közvetítési jogát. A Ligaszövetség minden olyan napon, amikor mérkőzésekre kerül sor, összesen legalább 90 percnyi élő tudósítást kínál a találkozókról az interneten, például körkapcsolásos formában. Egy másik 7. csomag a későbbi időpontban sugárzott összefoglalókra vonatkozik. A 8. csomag a Bundesliga és/vagy a Bundesliga másodosztályának mérkőzései esetében az élő és/vagy közel valós idejű és/vagy mobiltelefonon csúsztatott közvetítéshez való jogot tartalmazza. A 9. csomag a Bundesliga és/vagy a Bundesliga másodosztályának találkozói esetében jogosít mobiltelefonon keresztül csúsztatott, részletekben történő közvetítésre.

| (9) | Mindegyik egyesület a hazai mérkőzéseit a találkozót követő 24 órán túl egyszeri ingyenes televíziócsatornán történő sugárzásra teljes terjedelmében értékesítheti valamely, az EGT-ben található ingyenes televíziószolgáltatónak. |
| --- | --- |

(9)

Mindegyik egyesület a hazai mérkőzéseit a találkozót követő 24 órán túl egyszeri ingyenes televíziócsatornán történő sugárzásra teljes terjedelmében értékesítheti valamely, az EGT-ben található ingyenes televíziószolgáltatónak.

| (10) | Mindegyik egyesület az interneten a mérkőzés lefújását követő másfél órán túl legfeljebb 30 perces összefoglalót értékesíthet hazai és idegenbeli mérkőzéseiről. 2006. július 1-jétől mindegyik egyesület a mérkőzés lefújását követően terjedelmi korlátozás nélkül tudósíthat saját vagy mások honlapján hazai és idegenbeli mérkőzéseiről. Mindegyik egyesület az EGT-n belül értékesítheti mobiltelefon-hálózatok üzemeltetőinek a hazai mérkőzéseinek tudósítását. Mindegyik egyesület hazai mérkőzéseit a mérkőzés lefújását követően korlátozás nélkül értékesítheti ingyenesen fogható rádiócsatornán. Élő közvetítések esetén az értékesítés félidőnként nem haladhatja meg a 10 percet. |
| --- | --- |

(10)

Mindegyik egyesület az interneten a mérkőzés lefújását követő másfél órán túl legfeljebb 30 perces összefoglalót értékesíthet hazai és idegenbeli mérkőzéseiről. 2006. július 1-jétől mindegyik egyesület a mérkőzés lefújását követően terjedelmi korlátozás nélkül tudósíthat saját vagy mások honlapján hazai és idegenbeli mérkőzéseiről. Mindegyik egyesület az EGT-n belül értékesítheti mobiltelefon-hálózatok üzemeltetőinek a hazai mérkőzéseinek tudósítását. Mindegyik egyesület hazai mérkőzéseit a mérkőzés lefújását követően korlátozás nélkül értékesítheti ingyenesen fogható rádiócsatornán. Élő közvetítések esetén az értékesítés félidőnként nem haladhatja meg a 10 percet.

| (11) | A fenti jogok nem értékesíthetők úgy, hogy egy értékesítő olyan terméket állíthasson elő, amely ellentétes a DFB és a Ligaszövetség, illetve az 1–9. csomagok megszerzőinek egy egységes termékhez fűződő érdekeivel, valamint veszélyezteti az árumegjelölés (Branding) és a központi értékesítés (One-stop-shop) előnyeit. |
| --- | --- |

(11)

A fenti jogok nem értékesíthetők úgy, hogy egy értékesítő olyan terméket állíthasson elő, amely ellentétes a DFB és a Ligaszövetség, illetve az 1–9. csomagok megszerzőinek egy egységes termékhez fűződő érdekeivel, valamint veszélyezteti az árumegjelölés (Branding) és a központi értékesítés (One-stop-shop) előnyeit.

| (12) | A felek javaslata szerint a fel nem használt jogok az egyesületeket illetik meg értékesítés céljából. A Ligaszövetség egyébiránt továbbra is jogosult marad a megfelelő csomag párhuzamos, nem kizárólagos értékesítésére. Ez egyrészt akkor áll fenn, ha a Ligaszövetség bizonyos központi értékesítésre szánt jogokat nem értékesített. Ha egy bajnoki év első fordulóját követő 14 napot követően nem születik megállapodás egy értékesítővel a fenti csomagok egyikéről annak meghatározott keretei között, az egyesületek ettől kezdve hazai mérkőzéseiket a szezon végéig maguk értékesíthetik a fel nem használt értékesítési csomagban meghatározott jogok keretén belül. Másrészt az egyesületek akkor értékesíthetik e jogokat, ha a vevő azokat érdemi indok nélkül nem gyakorolja. |
| --- | --- |

(12)

A felek javaslata szerint a fel nem használt jogok az egyesületeket illetik meg értékesítés céljából. A Ligaszövetség egyébiránt továbbra is jogosult marad a megfelelő csomag párhuzamos, nem kizárólagos értékesítésére. Ez egyrészt akkor áll fenn, ha a Ligaszövetség bizonyos központi értékesítésre szánt jogokat nem értékesített. Ha egy bajnoki év első fordulóját követő 14 napot követően nem születik megállapodás egy értékesítővel a fenti csomagok egyikéről annak meghatározott keretei között, az egyesületek ettől kezdve hazai mérkőzéseiket a szezon végéig maguk értékesíthetik a fel nem használt értékesítési csomagban meghatározott jogok keretén belül. Másrészt az egyesületek akkor értékesíthetik e jogokat, ha a vevő azokat érdemi indok nélkül nem gyakorolja.

| (13) | A televíziózás terén az interneten bemutatottak szerinti módosítások 2006. július 1-jén lépnek hatályba. Minden más módosítás 2004. július 1-jétől hatályos. Ezek az átmeneti időszakok lehetővé teszik, hogy a versenyjogi panaszokat utólag orvosolják a Bundesliga és a Bundesliga másodosztályának működésének veszélyeztetése nélkül. |
| --- | --- |

(13)

A televíziózás terén az interneten bemutatottak szerinti módosítások 2006. július 1-jén lépnek hatályba. Minden más módosítás 2004. július 1-jétől hatályos. Ezek az átmeneti időszakok lehetővé teszik, hogy a versenyjogi panaszokat utólag orvosolják a Bundesliga és a Bundesliga másodosztályának működésének veszélyeztetése nélkül.

| (14) | A jövőben megkötendő licencszerződések nem képezik jelen értékesítési modell tárgyát. E tekintetben elmarad annak egy külön eljárás során történő vizsgálata, hogy mindez mennyiben felel meg a közösségi jognak, különösen arra az esetre nézve, hogy több, kizárólagos értékesítési jogokat tartalmazó, központilag értékesített csomagot együttesen egy értékesítő szerez meg. |
| --- | --- |

(14)

A jövőben megkötendő licencszerződések nem képezik jelen értékesítési modell tárgyát. E tekintetben elmarad annak egy külön eljárás során történő vizsgálata, hogy mindez mennyiben felel meg a közösségi jognak, különösen arra az esetre nézve, hogy több, kizárólagos értékesítési jogokat tartalmazó, központilag értékesített csomagot együttesen egy értékesítő szerez meg.

4.   A Bizottság szándéka

| (15) | A Bizottság piackutatásoktól függő szándéka az, hogy az 1/2003 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint hozzon határozatot, amelynek révén a fent összefoglalt és az interneten a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján teljes terjedelemben közzétett kötelezettségvállalásokat kötelező erejűvé nyilvánítja. Mindenekelőtt azonban valamennyi érdekelt harmadik felet felszólítja arra, hogy észrevételeit e közlemény közzétételét követő egy hónapon belül nyújtsa be. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság piackutatásoktól függő szándéka az, hogy az 1/2003 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint hozzon határozatot, amelynek révén a fent összefoglalt és az interneten a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján teljes terjedelemben közzétett kötelezettségvállalásokat kötelező erejűvé nyilvánítja. Mindenekelőtt azonban valamennyi érdekelt harmadik felet felszólítja arra, hogy észrevételeit e közlemény közzétételét követő egy hónapon belül nyújtsa be.

| (16) | Az érdekelt harmadik feleknek észrevételeiket szintén olyan formában kell benyújtaniuk, amely biztosítja, hogy azok bizalmas információkat nem tartalmaznak, azaz az üzleti titkok és az egyéb bizalmas részek törlésre kerülnek, vagy helyükre adott esetben egy bizalmas információkat nem tartalmazó összefoglaló vagy az alábbi hivatkozás kerül – „[üzleti titok]” vagy „[bizalmas]”. |
| --- | --- |

(16)

Az érdekelt harmadik feleknek észrevételeiket szintén olyan formában kell benyújtaniuk, amely biztosítja, hogy azok bizalmas információkat nem tartalmaznak, azaz az üzleti titkok és az egyéb bizalmas részek törlésre kerülnek, vagy helyükre adott esetben egy bizalmas információkat nem tartalmazó összefoglaló vagy az alábbi hivatkozás kerül – „[üzleti titok]” vagy „[bizalmas]”.

| (17) | Az észrevételeket a „COMP/C-2/37.214 – a Bundesliga médiajogainak közös értékesítése” feltüntetésével a következő címre kell küldeni:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 01 28 |

(17)

Az észrevételeket a „COMP/C-2/37.214 – a Bundesliga médiajogainak közös értékesítése” feltüntetésével a következő címre kell küldeni:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 01 28

---

(1)  A központi értékesítés a műsorszórási jogok valamennyi fajtájára vonatkozik: ingyen fogható televízióadás, előfizetéses televízióadás, prémiumcsatornákat sugárzó televízió; földi közvetítés, kábelen vagy műholdon keresztül történő közvetítés; élő- vagy csúsztatott közvetítés, az egész esemény lejátszása vagy abból részletek közlése, illetve mérkőzés-összefoglalók, rádió. Vonatkozik minden fajta létező és jövőbeli műszaki berendezés jogaira is, úgy, mint például az UMTS, internet vagy üzleti televízió.

(2)  HL C 261., 2003.10.30., 13. o.

---

| 14.9.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 229/16

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3545 – REWE/ASP)

(2004/C 229/05)

(EGT vonatkozású szöveg)

2004. szeptember 3-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendelete 6. cikkének (1) b) pontján nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag németül érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/) ingyenesen. Ez az oldal számos lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek; |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/) ingyenesen. Ez az oldal számos lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek;

| — | elektronikusan a „CDE” változatban a CELEX adatbázisban, a 32004M3545 ügyszám alatt. A CELEX az Európai Közösségek jogának számítógépesített adatnyilvántartó rendszere. (http://europa.eu.int/celex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan a „CDE” változatban a CELEX adatbázisban, a 32004M3545 ügyszám alatt. A CELEX az Európai Közösségek jogának számítógépesített adatnyilvántartó rendszere. (http://europa.eu.int/celex)

---

| 14.9.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 229/16

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3539 – GOLDMAN SACHS/QMH)

(2004/C 229/06)

(EGT vonatkozású szöveg)

2004. szeptember 7-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendelete 6. cikkének (1) b) pontján nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/) ingyenesen. Ez az oldal számos lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek; |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/) ingyenesen. Ez az oldal számos lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek;

| — | elektronikusan a „CEN” változatban a CELEX adatbázisban, a 32004M3539 ügyszám alatt. A CELEX az Európai Közösségek jogának számítógépesített adatnyilvántartó rendszere. (http://europa.eu.int/celex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan a „CEN” változatban a CELEX adatbázisban, a 32004M3539 ügyszám alatt. A CELEX az Európai Közösségek jogának számítógépesített adatnyilvántartó rendszere. (http://europa.eu.int/celex)

---