# Europos Sąjungos C 258/2004

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 258 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 47 tomas2004m. spalio 20d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 258

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

47 tomas2004m. spalio 20d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Komisija |
| 2004/C 258/1 | Euro kursas | 1 |
| 2004/C 258/2 | Valstybės pagalba – Švedija — Priemonė C 22/04 (ex N 648/01) – Mokesčių atskaitymas profesionaliems žvejams — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 258/3 | Pranešimas paskelbtas pagal Tarybos Reglamento Nr. 1/2003 27 straipsnio 4 dalį dėl COMP/B-1/38348 – AB Repsol C.P.P. bylos | 7 |
| 2004/C 258/4 | Valstybės pagalba – Vokietija — Priemonė C 5/04 (ex N 609/03) – Parama Kronoply GmbH (daugiasektorinė programa) — Kvietimas teikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 12 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Komisija

2004/C 258/1

Euro kursas

1

2004/C 258/2

Valstybės pagalba – Švedija — Priemonė C 22/04 (ex N 648/01) – Mokesčių atskaitymas profesionaliems žvejams — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

2

2004/C 258/3

Pranešimas paskelbtas pagal Tarybos Reglamento Nr. 1/2003 27 straipsnio 4 dalį dėl COMP/B-1/38348 – AB Repsol C.P.P. bylos

7

2004/C 258/4

Valstybės pagalba – Vokietija — Priemonė C 5/04 (ex N 609/03) – Parama Kronoply GmbH (daugiasektorinė programa) — Kvietimas teikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

12

---

| | III   Pranešimai |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2004/C 258/5 | Pranešimo apie konkursą dėl grąžinamosios išmokos už avižų eksportą iš Suomijos ir Švedijos pakeitimas ( OL C 222, 2004 9 4 ) | 17 |
| 2004/C 258/6 | Pranešimas apie TARIC (Integruotas Europos sąjungos tarifas) | 18 |

III   Pranešimai

Komisija

2004/C 258/5

Pranešimo apie konkursą dėl grąžinamosios išmokos už avižų eksportą iš Suomijos ir Švedijos pakeitimas ( OL C 222, 2004 9 4 )

( OL C 222, 2004 9 4 )

17

2004/C 258/6

Pranešimas apie TARIC (Integruotas Europos sąjungos tarifas)

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Komisija

| 20.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/1

---

Euro kursas (1)

2004 m. spalio 19 d.

(2004/C 258/01)

1 euras
  =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2509 |
| JPY | Japonijos jena | 135,81 |
| DKK | Danijos krona | 7,4383 |
| GBP | Svaras šterlingas | 0,6943 |
| SEK | Švedijos krona | 9,0817 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5385 |
| ISK | Islandijos krona | 87,40 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,24 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9559 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5757 |
| CZK | Čekijos krona | 31,43 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 246,62 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6689 |
| MTL | Maltos lira | 0,4301 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2883 |
| ROL | Rumunijos lėja | 41 175 |
| SIT | Slovėnijos tolaras | 239,9 |
| SKK | Slovakijos krona | 39,96 |
| TRL | Turkijos lira | 1 843 400 |
| AUD | Australijos doleris | 1,7175 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5751 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,7433 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8215 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0954 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 432,16 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 7,9181 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2509

JPY

Japonijos jena

135,81

DKK

Danijos krona

7,4383

GBP

Svaras šterlingas

0,6943

SEK

Švedijos krona

9,0817

CHF

Šveicarijos frankas

1,5385

ISK

Islandijos krona

87,40

NOK

Norvegijos krona

8,24

BGN

Bulgarijos levas

1,9559

CYP

Kipro svaras

0,5757

CZK

Čekijos krona

31,43

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

246,62

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6689

MTL

Maltos lira

0,4301

PLN

Lenkijos zlotas

4,2883

ROL

Rumunijos lėja

41 175

SIT

Slovėnijos tolaras

239,9

SKK

Slovakijos krona

39,96

TRL

Turkijos lira

1 843 400

AUD

Australijos doleris

1,7175

CAD

Kanados doleris

1,5751

HKD

Honkongo doleris

9,7433

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8215

SGD

Singapūro doleris

2,0954

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 432,16

ZAR

Pietų Afrikos randas

7,9181

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 20.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/2

---

VALSTYBĖS PAGALBA – ŠVEDIJA

Priemonė C 22/04 (ex N 648/01) – Mokesčių atskaitymas profesionaliems žvejams

Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(2004/C 258/02)

(tekstas svarbus EEE)

2004 m. birželio 16 d. raštu, pateiktu autentiška kalba, Komisija praneša Švedijai apie savo sprendimą inicijuoti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl pirmiau minėtos pagalbos.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir šio rašto paskelbimo dienos suinteresuotos šalys gali pateikti savo pastabas dėl pagalbos, į kurias atsižvelgdama Komisija inicijuoja tyrimo procedūrą, šiuo adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Fisheries |
| Directorate D – Legal Unit |
| B-1049 Brussels |
| Faksas (32-2) 295 19 42 |

European Commission

Directorate-General for Fisheries

Directorate D – Legal Unit

B-1049 Brussels

Faksas (32-2) 295 19 42

Šios pastabos bus perduotos Švedijai. Pastabas pateikiančios suinteresuotos šalys gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jų tapatybės.

Santraukos tekstas

Įstatymo projektas, apie kurį pranešta, pasiūlymas dėl pajamų mokesčio įstatymo (1999:1229) dalinio pakeitimo yra skirtas visiems licenciją turintiems žvejams kompensuoti dėl žvejybos susidariusias išlaidas. Jis iš dalies pakeis dabartinę žvejų mokesčių nuolaidų sistemą, kuri iš esmės yra žuvininkystės sektoriui taikoma bendra apmokestinimo sistema, nes žvejams, kaip ir kitiems savisamdžiams, gali būti taikoma tos pačios rūšies ir to paties dydžio standartinių mokesčių lengvata dėl padidėjusių pragyvenimo išlaidų. Šiuo metu mokesčių atskaitymas yra taikomas tik žvejams, dėl žūklės praleidžiantiems naktį ne namuose. Fiksuota suma gali būti atskaitoma iš apmokestinamų pajamų už dieną atitinkamai už padidėjusias pragyvenimo išlaidas ir išlaidas už nakvynę.

Dėl žvejybos Švedijoje pobūdžio dabartinė mokesčių atskaitymo sistema nebuvo taikoma pakrančių ir vidaus vandenų žvejams, kurie naktį praleidžia namuose. Šios schemos tikslas yra neutralizuoti konkurencijos tarp Švedijos, Danijos ir Norvegijos žvejų sąlygas ir kompensuoti nesubalansuotumą tarp žvejų, kuriems taikomas dabartinis mokesčių atskaitymas (pvz., tų, kurie dėl žvejybos naktį praleidžia ne namuose) ir žvejų, kuriems jis netaikomas. Pagal notifikuotą schemą žvejybos reisams, kurių metu nereikia praleisti nakties ne namuose, bus taip pat taikomas mokesčių atskaitymas. Be to, manoma, kad bus sumažinta administracinė našta žvejams ir mokesčių institucijoms. Pagal notifikuotą schemą kiekvieno žvejo mokesčių naštos sumažinimas yra apskaičiuojamas pagal jų pajamas ir gali neviršyti SEK 40 000 (4 444 euro) per metus. Be to, atskaitymas gali neviršyti 20 % metinių pajamų.

Notifikuota schema bus taikoma tik žvejams, o vienintelė mokėjimų sąlyga bus ta, kad žvejai turi licenciją, suteikiančią teisę į profesionalią žvejybą. Notifikuota schema besinaudojantys žvejai neturės teisės į kitus mokesčių atskaitymus dėl padidėjusių pragyvenimo išlaidų.

Dėl notifikuotos schemos įvedimo Švedijos valstybės iždas kasmet prarastų SEK 34 400 000 (3 822 222 euro) mokesčių pajamų, t. y. 18 200 000 (2 022 222 euro) šalies socialinių įmokų ir SEK 16 200 000 (1 800 000 euro) kiekvieno atitinkamo regiono regioninių mokesčių pajamų. Švedijoje yra apie 2000 dirbančių licenciją turinčių žvejų.

Dabartinė mokesčių atskaitymo sistema yra vienodai taikoma visuose ekonomikos sektoriuose. Kadangi ji nėra skirta tik žvejybos sektoriui remti, ji yra laikoma ne valstybine pagalba, o tik bendra priemone. Notifikuota schema, pagal kurią numatoma taikyti mokesčių atskaitymą ir naktį namuose praleidžiantiems žvejams, žvejybos sektoriui suteiktų išskirtinius privalumus, kurie nėra taikomi kitiems sektoriams. Todėl šiame etape notifikuota schema gali būti laikoma valstybės pagalba.

Atsižvelgiant į valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tyrimo gaires (1), žuvininkystės srityje reikėtų patikrinti šią priemonę. Pagal šių gairių 1.2. punktą, valstybės pagalba, kurios gavėjui netaikomi jokie įpareigojimai, ir kuri yra skirta įmonių situacijai ir likvidumui gerinti, ir kuria yra padidinamos gavėjo pajamos, yra pagalba veiklai, kuri prieštarauja bendrajai rinkai.

Rašto tekstas

| (1) | „Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln. |
| --- | --- |

(1)

„Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln.

1.   FÖRFARANDE

| (2) | Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004. |
| --- | --- |

(2)

Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004.

2.   BESKRIVNING

| (3) | Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet. |
| --- | --- |

(3)

Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet.

Nuvarande skattelättnader för yrkesfiskare i Sverige

| (4) | År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd. |
| --- | --- |

(4)

År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd.

| (5) | För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag. |
| --- | --- |

(5)

För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag.

| (6) | I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget. |
| --- | --- |

(6)

I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget.

| (7) | För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år. |
| --- | --- |

(7)

För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år.

| (8) | Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst. |
| --- | --- |

(8)

Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst.

| (9) | Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(9)

Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare.

| (10) | Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang. |
| --- | --- |

(10)

Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang.

| (11) | Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår. |
| --- | --- |

(11)

Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår.

Föreslagna lättnader för yrkesfiskare enligt det anmälda systemet

| (12) | Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(12)

Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten.

| (13) | Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(13)

Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare.

| (14) | Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(14)

Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten.

| (15) | Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare.

| (16) | Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer. |
| --- | --- |

(16)

Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer.

| (17) | Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. |
| --- | --- |

(17)

Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens.

| (18) | Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader. |
| --- | --- |

(18)

Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader.

| (19) | I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK. |
| --- | --- |

(19)

I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK.

| (20) | I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas. |
| --- | --- |

(20)

I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas.

Budget

| (21) | Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun. |
| --- | --- |

(21)

Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun.

| (22) | Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser. |
| --- | --- |

(22)

Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser.

3.   BEDÖMNING

| (23) | Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(23)

Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden.

Förekomst av statligt stöd

| (24) | För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(24)

För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (25) | För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(25)

För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (26) | För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en “neutralisation„ av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(26)

För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en “neutralisation„ av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare.

| (27) | Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare. |
| --- | --- |

(27)

Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare.

| (28) | Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2). |
| --- | --- |

(28)

Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2).

| (29) | Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av “systemets art eller funktion„. Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta. |
| --- | --- |

(29)

Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av “systemets art eller funktion„. Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta.

| (30) | För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd. |
| --- | --- |

(30)

För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd.

| (31) | Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd. |
| --- | --- |

(31)

Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd.

| (32) | Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(32)

Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd.

Bedömning av förenligheten med den gemensamma marknaden

| (33) | Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget.

| (34) | Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga. |
| --- | --- |

(34)

Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga.

| (35) | Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region. |
| --- | --- |

(35)

Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region.

| (36) | Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d). |
| --- | --- |

(36)

Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d).

| (37) | Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(37)

Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (38) | Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (39) | Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(39)

Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet.

| (40) | Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet. |
| --- | --- |

(40)

Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet.

| (41) | De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(41)

De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet.

| (42) | Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor. |
| --- | --- |

(42)

Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor.

| (43) | Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

(43)

Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt.

| (44) | Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art. |
| --- | --- |

(44)

Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art.

| (45) | De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket. |
| --- | --- |

(45)

De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket.

| (46) | Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet. |
| --- | --- |

(46)

Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet.

SLUTSATS

| (47) | Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget.

| (48) | Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

(48)

Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren.

| (49) | Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.“ |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.“

---

(1)  OL C 19, 2001 1 20, p. 7.

1

(2)  Mål 173/73, Italien mot kommissionen (1974), Rec. 709, punkt 17.

2

(3)  REG 2000, s. I-08237.

3

(4)  EGT C 19, 20.1.2001, s. 7–15.

4

---

| 20.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/7

---

Pranešimas paskelbtas pagal Tarybos Reglamento Nr. 1/2003 27 (1) straipsnio 4 dalį dėl COMP/B-1/38348 – AB Repsol C.P.P. bylos

(2004/C 258/03)

1.   Įvadas

| 1. | 2001 m. gruodžio 20 d. Komisija, kaip numatyta Tarybos reglamento Nr. 17 2 ir 4 straipsniuose, iš Repsol Comercial de Productos Petroliferos SA (toliau – Repsol C.P.P.) gavo susitarimų ir (arba) sutarčių modelius, apibrėžiančius sąlygas, kuriomis ši įmonė prekiauja ir (arba) prekiaus degalais variklinėms transporto priemonėms Ispanijos degalinėse. |
| --- | --- |

1.

2001 m. gruodžio 20 d. Komisija, kaip numatyta Tarybos reglamento Nr. 17 2 ir 4 straipsniuose, iš Repsol Comercial de Productos Petroliferos SA (toliau – Repsol C.P.P.) gavo susitarimų ir (arba) sutarčių modelius, apibrėžiančius sąlygas, kuriomis ši įmonė prekiauja ir (arba) prekiaus degalais variklinėms transporto priemonėms Ispanijos degalinėse.

| 2. | 2002 m. kovo 19 d. Komisija Oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą, kviečiantį suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti pastabas apie šį pranešimą (2). Komisija iš suinteresuotų trečiųjų šalių, iš kurių nemaža dalis buvo degalinių operatoriai, sulaukė 69 pastabų. |
| --- | --- |

2.

2002 m. kovo 19 d. Komisija Oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą, kviečiantį suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti pastabas apie šį pranešimą (2). Komisija iš suinteresuotų trečiųjų šalių, iš kurių nemaža dalis buvo degalinių operatoriai, sulaukė 69 pastabų.

2.   Šalys

| 3. | Bendrovė Repsol C.P.P. priklauso Repsol-YPF naftos įmonių grupei. Europoje ši grupė savo veiklą daugiausiai vykdo Ispanijoje ir Portugalijoje. Ispanijoje ši grupė išsiskiria dideliu naftos perdirbimo pajėgumu. Bendrovė Repsol C.P.P. daugiausiai užsiima degalų, kuro, tepalų ir kitokių variklinėms transporto priemonėms skirtų produktų prekyba Ispanijoje. |
| --- | --- |

3.

Bendrovė Repsol C.P.P. priklauso Repsol-YPF naftos įmonių grupei. Europoje ši grupė savo veiklą daugiausiai vykdo Ispanijoje ir Portugalijoje. Ispanijoje ši grupė išsiskiria dideliu naftos perdirbimo pajėgumu. Bendrovė Repsol C.P.P. daugiausiai užsiima degalų, kuro, tepalų ir kitokių variklinėms transporto priemonėms skirtų produktų prekyba Ispanijoje.

| 4. | Susitarimų, apie kuriuos pranešta, pagrindu su Repsol C.P.P. bendradarbiaujantys operatoriai yra Ispanijos degalinių operatoriai. Dažniausiai šie operatoriai yra šeimyninės įmonės, retai kada turinčios daugiau nei vieną degalinę. |
| --- | --- |

4.

Susitarimų, apie kuriuos pranešta, pagrindu su Repsol C.P.P. bendradarbiaujantys operatoriai yra Ispanijos degalinių operatoriai. Dažniausiai šie operatoriai yra šeimyninės įmonės, retai kada turinčios daugiau nei vieną degalinę.

3.   Degalų rinka

| 5. | Didžioji dalis Ispanijoje prekiaujamų degalų yra gaminami Ispanijos perdirbimo įmonėse. Kita dalis degalų įvežama krovininiais laivais. Ispanija iš esmės yra dyzelinio kuro importuotoja ir benzino eksportuotoja. Dyzelinio kuro parduodama daugiau nei benzino. Dyzelinis kuras sudaro du trečdalius viso aptariamo produkto suvartojimo. Be to, dyzelinio kuro pardavimai auga, o benzino pardavimai mažėja. |
| --- | --- |

5.

Didžioji dalis Ispanijoje prekiaujamų degalų yra gaminami Ispanijos perdirbimo įmonėse. Kita dalis degalų įvežama krovininiais laivais. Ispanija iš esmės yra dyzelinio kuro importuotoja ir benzino eksportuotoja. Dyzelinio kuro parduodama daugiau nei benzino. Dyzelinis kuras sudaro du trečdalius viso aptariamo produkto suvartojimo. Be to, dyzelinio kuro pardavimai auga, o benzino pardavimai mažėja.

| 6. | Į artimiausias saugyklas (pirminis pervežimas) vietinė produkcija gabenama masyviomis transporto priemonėmis: naftotiekiais, traukiniais ar laivais. Vėliau produkcija sunkvežimiais pristatoma į galutinę paskyrimo vietą (antrinis pervežimas). Importuojama produkcija iškraunama uostų, kur yra arba nėra masyvios transporto priemonės, saugyklose, arba perdirbimo gamyklose, o vėliau ji gabenama taip kaip vietinė produkcija. |
| --- | --- |

6.

Į artimiausias saugyklas (pirminis pervežimas) vietinė produkcija gabenama masyviomis transporto priemonėmis: naftotiekiais, traukiniais ar laivais. Vėliau produkcija sunkvežimiais pristatoma į galutinę paskyrimo vietą (antrinis pervežimas). Importuojama produkcija iškraunama uostų, kur yra arba nėra masyvios transporto priemonės, saugyklose, arba perdirbimo gamyklose, o vėliau ji gabenama taip kaip vietinė produkcija.

| 7. | Perdirbti ar importuojami naftos produktai patenka į mažmeninį gamintojo arba importuotojo prekybos tinklą (kurį sudaro nuosavos degalinės arba nuosavų ir kitų įmonių degalinių grupė), arba parduodami urmu (už tinklo ribų): i) nepriklausomiems mažmenininkams, kurie nepriklauso tinklui, (savo prekinio ženklo neturinčios arba prekybos centrų degalinės); ii) didmenų prekiautojams (įskaitant Ispanijoje dirbančias nepriklausomas stambias naftos bendroves) arba iii) stambiems galutiniams klientams (pramonės ir prekybos vartotojams: ligoninėms, automobilių nuomos ir transporto įmonėms, gamykloms ir kt.). Be to, naftos produktais gali keistis visos tinklui priklausančios naftos perdirbimo įmonės ir operatoriai. |
| --- | --- |

7.

Perdirbti ar importuojami naftos produktai patenka į mažmeninį gamintojo arba importuotojo prekybos tinklą (kurį sudaro nuosavos degalinės arba nuosavų ir kitų įmonių degalinių grupė), arba parduodami urmu (už tinklo ribų): i) nepriklausomiems mažmenininkams, kurie nepriklauso tinklui, (savo prekinio ženklo neturinčios arba prekybos centrų degalinės); ii) didmenų prekiautojams (įskaitant Ispanijoje dirbančias nepriklausomas stambias naftos bendroves) arba iii) stambiems galutiniams klientams (pramonės ir prekybos vartotojams: ligoninėms, automobilių nuomos ir transporto įmonėms, gamykloms ir kt.). Be to, naftos produktais gali keistis visos tinklui priklausančios naftos perdirbimo įmonės ir operatoriai.

| 8. | Mažmeninė prekyba apima pardavimus automobilių vairuotojams degalinėse (turinčiose prekinį ženklą arba ne). Apskritai egzistuoja trys degalinių kategorijos: i) degalinės, priklausančios nepriklausomoms naftos bendrovėms, arba degalinės, kurioms tos naftos bendrovės tiekia degalus; ii) nepriklausomos degalinės ir iii) prekybos centrai. Ispanijos degalinėse prekiaujama bešviniu benzinu 98, bešviniu benzinu 95, benzinu su švino pakaitalu 97, automobiliniu A klasės dyzelinu ir B klasės dyzelinu žemės ūkiui. |
| --- | --- |

8.

Mažmeninė prekyba apima pardavimus automobilių vairuotojams degalinėse (turinčiose prekinį ženklą arba ne). Apskritai egzistuoja trys degalinių kategorijos: i) degalinės, priklausančios nepriklausomoms naftos bendrovėms, arba degalinės, kurioms tos naftos bendrovės tiekia degalus; ii) nepriklausomos degalinės ir iii) prekybos centrai. Ispanijos degalinėse prekiaujama bešviniu benzinu 98, bešviniu benzinu 95, benzinu su švino pakaitalu 97, automobiliniu A klasės dyzelinu ir B klasės dyzelinu žemės ūkiui.

| 9. | Benzinas daugiausia parduodamas mažmenomis galutiniams vartotojams, tuo tarpu didelė dalis dyzelinio kuro, ypač B klasės dyzelino, yra parduodama už tinklo ribų (3). |
| --- | --- |

9.

Benzinas daugiausia parduodamas mažmenomis galutiniams vartotojams, tuo tarpu didelė dalis dyzelinio kuro, ypač B klasės dyzelino, yra parduodama už tinklo ribų (3).

| 10. | Ankstesniuose savo sprendimuose (4) Komisija teigė, kad degalų prekyba už tinklo ribų (arba prekyba didmenomis) ir degalų prekyba mažmenomis degalinėse gali sukurti skirtingų produktų rinkas. Prekiaujant už tinklo ribų, būtų sukuriama atskiro degalų produkto rinka. |
| --- | --- |

10.

Ankstesniuose savo sprendimuose (4) Komisija teigė, kad degalų prekyba už tinklo ribų (arba prekyba didmenomis) ir degalų prekyba mažmenomis degalinėse gali sukurti skirtingų produktų rinkas. Prekiaujant už tinklo ribų, būtų sukuriama atskiro degalų produkto rinka.

4.   Repsol C.P.P. pozicija

| 11. | Šiuo atveju minima susidariusi rinka yra degalų pardavimas Ispanijoje už tinklo ribų. Bendrovė Repsol C.P.P. benzino rinkoje užima maždaug... [35–50 %], A klasės dyzelino rinkoje – apie ... [35–50 %] ir B klasės dyzelino rinkoje – apie... [30–45 %]. |
| --- | --- |

11.

Šiuo atveju minima susidariusi rinka yra degalų pardavimas Ispanijoje už tinklo ribų. Bendrovė Repsol C.P.P. benzino rinkoje užima maždaug... [35–50 %], A klasės dyzelino rinkoje – apie ... [35–50 %] ir B klasės dyzelino rinkoje – apie... [30–45 %].

| 12. | Tais atvejais, kai sutartyse numatytos prekės yra galutinis produktas, Komisija mano, kad analizės, kuri apsiriboja tik ta rinka, kur susiduria tiekėjas ir pirkėjas, nepakanka, nes konkurencijos apribojimas viename tinkle sukelia nepalankias konkurencingumo sąlygas perpardavimų rinkoje tarp atskirų bendrovių, tai yra toje rinkoje, kuri priklauso nuo pirkėjo. Tačiau dar didesnį neigiamą poveikį rinkai kelia tiekėjo ir mažmenų prekybininko susitarimas nekonkuruoti. Šiuo atveju kalbama apie mažmeninę degalų prekybą Ispanijoje, kur daugiau nei 30 % rinkos dalies (apie ...[35–50 %] visos produkcijos) turi ir bendrovė Repsol C.P.P. |
| --- | --- |

12.

Tais atvejais, kai sutartyse numatytos prekės yra galutinis produktas, Komisija mano, kad analizės, kuri apsiriboja tik ta rinka, kur susiduria tiekėjas ir pirkėjas, nepakanka, nes konkurencijos apribojimas viename tinkle sukelia nepalankias konkurencingumo sąlygas perpardavimų rinkoje tarp atskirų bendrovių, tai yra toje rinkoje, kuri priklauso nuo pirkėjo. Tačiau dar didesnį neigiamą poveikį rinkai kelia tiekėjo ir mažmenų prekybininko susitarimas nekonkuruoti. Šiuo atveju kalbama apie mažmeninę degalų prekybą Ispanijoje, kur daugiau nei 30 % rinkos dalies (apie ...[35–50 %] visos produkcijos) turi ir bendrovė Repsol C.P.P.

5.   Sutartys, apie kurias pranešta

| 13. | Sutartys, apie kurias pranešta, yra išskirtiniai pirkimo susitarimai, pagal kuriuos degalus perka Ispanijos degalinių operatoriai. Yra 8 galiojantys sutarčių tipai, iš vienos pusės paremti degalinių nuosavybės valdymo tipu ir iš kitos pusės – verslo santykių tarp Repsol C.P.P. bei degalinių operatoriaus tipu.






  a) | Vadinamoji „CODO-atstovo“ sutartis. Bendrovei Repsol C.P.P priklausančiose degalinėse, kurių operatorius yra nuomininkas, prekybą numatanti sutartis. Degalinės operatorius turi atstovo statusą. |
| --- | --- | --- |

13.

Sutartys, apie kurias pranešta, yra išskirtiniai pirkimo susitarimai, pagal kuriuos degalus perka Ispanijos degalinių operatoriai. Yra 8 galiojantys sutarčių tipai, iš vienos pusės paremti degalinių nuosavybės valdymo tipu ir iš kitos pusės – verslo santykių tarp Repsol C.P.P. bei degalinių operatoriaus tipu.

a)

Vadinamoji „CODO-atstovo“ sutartis. Bendrovei Repsol C.P.P priklausančiose degalinėse, kurių operatorius yra nuomininkas, prekybą numatanti sutartis. Degalinės operatorius turi atstovo statusą.

| b) | Vadinamoji „CODO-perpardavėjo“ sutartis. Bendrovei Repsol C.P.P priklausančiose degalinėse, kurių operatorius yra nuomininkas, prekybą numatanti sutartis. Degalinės operatorius turi perpardavėjo statusą. |
| --- | --- |

b)

Vadinamoji „CODO-perpardavėjo“ sutartis. Bendrovei Repsol C.P.P priklausančiose degalinėse, kurių operatorius yra nuomininkas, prekybą numatanti sutartis. Degalinės operatorius turi perpardavėjo statusą.

| c) | Vadinamoji „DODO-atstovo“ sutartis. Operatoriui priklausančiose degalinėse prekybą numatanti sutartis. Operatorius turi atstovo statusą. |
| --- | --- |

c)

Vadinamoji „DODO-atstovo“ sutartis. Operatoriui priklausančiose degalinėse prekybą numatanti sutartis. Operatorius turi atstovo statusą.

| d) | Vadinamoji „DODO-perpardavėjo“ sutartis. Operatoriui priklausančiose degalinėse prekybą numatanti sutartis. Operatorius turi perpardavėjo statusą. |
| --- | --- |

d)

Vadinamoji „DODO-perpardavėjo“ sutartis. Operatoriui priklausančiose degalinėse prekybą numatanti sutartis. Operatorius turi perpardavėjo statusą.

| e) | Vadinamoji „Uzufrukto-atstovo“ sutartis. Sutartis sudaroma tarp bendrovės Repsol C.P.P. ir degalinės savininko. Šia sutartimi degalinės savininkas bendrovei Repsol C.P.P. suteikia uzufrukto teisę. Įgijusi uzufrukto teisę, bendrovė Repsol C.P.P. yra degalinės tiekėja ir tuo pat metu nuomoja degalinę uzufrukto teisės neturinčiam asmeniui, arba su juo susijusiam trečiajam asmeniui. Pasibaigus sutarčiai, degalinės savininku savaime tampa uzufrukto teisės neturėjęs nuomininkas. Turto perleidimas patvirtinimas degalų tiekimo sutartimi. Degalinės operatorius turi atstovo statusą. |
| --- | --- |

e)

Vadinamoji „Uzufrukto-atstovo“ sutartis. Sutartis sudaroma tarp bendrovės Repsol C.P.P. ir degalinės savininko. Šia sutartimi degalinės savininkas bendrovei Repsol C.P.P. suteikia uzufrukto teisę. Įgijusi uzufrukto teisę, bendrovė Repsol C.P.P. yra degalinės tiekėja ir tuo pat metu nuomoja degalinę uzufrukto teisės neturinčiam asmeniui, arba su juo susijusiam trečiajam asmeniui. Pasibaigus sutarčiai, degalinės savininku savaime tampa uzufrukto teisės neturėjęs nuomininkas. Turto perleidimas patvirtinimas degalų tiekimo sutartimi. Degalinės operatorius turi atstovo statusą.

| f) | Vadinamoji „Uzufrukto-perpardavėjo“ sutartis. Sutartis sudaroma tarp bendrovės Repsol C.P.P. ir degalinės savininko. Šia sutartimi degalinės savininkas bendrovei Repsol C.P.P. suteikia uzufrukto teisę. Įgijusi uzufrukto teisę, bendrovė Repsol C.P.P. yra degalinės tiekėja ir tuo pat metu nuomoja degalinę uzufrukto teisės neturinčiam asmeniui, arba su juo susijusiam trečiajam asmeniui. Pasibaigus sutarčiai, degalinės savininku savaime tampa uzufrukto teisės neturėjęs nuomininkas. Turto perleidimas patvirtinimas degalų tiekimo sutartimi. Degalinės operatorius turi perpardavėjo statusą. |
| --- | --- |

f)

Vadinamoji „Uzufrukto-perpardavėjo“ sutartis. Sutartis sudaroma tarp bendrovės Repsol C.P.P. ir degalinės savininko. Šia sutartimi degalinės savininkas bendrovei Repsol C.P.P. suteikia uzufrukto teisę. Įgijusi uzufrukto teisę, bendrovė Repsol C.P.P. yra degalinės tiekėja ir tuo pat metu nuomoja degalinę uzufrukto teisės neturinčiam asmeniui, arba su juo susijusiam trečiajam asmeniui. Pasibaigus sutarčiai, degalinės savininku savaime tampa uzufrukto teisės neturėjęs nuomininkas. Turto perleidimas patvirtinimas degalų tiekimo sutartimi. Degalinės operatorius turi perpardavėjo statusą.

| g) | Vadinamoji „Teisės į trečiojo asmens nekilnojamą turtą – atstovo“ sutartis. Sutartis sudaroma tarp bendrovės Repsol C.P.P. ir degalinės žemės savininko. Šia sutartimi žemės savininkas suteikia bendrovei Repsol C.P.P. teisę naudotis savo žeme. Repsol C.P.P. tampa jau esamų ir būsimų pastatų savininke, o žemė ir toliau priklauso sutartį pasirašiusiam žemės savininkui. Degalinės pastatų savininkė, bendrovė Repsol C.P.P. lieka degalinės tiekėja ir tuo pat metu ją nuomoja žemės savininkui arba su juo susijusiam trečiajam asmeniui. Pasibaigus sutarčiai, žemės savininkas savaime tampa degalinės pastatų savininku. Turto perleidimas patvirtinimas degalų tiekimo sutartimi. Degalinės operatorius turi atstovo statusą. |
| --- | --- |

g)

Vadinamoji „Teisės į trečiojo asmens nekilnojamą turtą – atstovo“ sutartis. Sutartis sudaroma tarp bendrovės Repsol C.P.P. ir degalinės žemės savininko. Šia sutartimi žemės savininkas suteikia bendrovei Repsol C.P.P. teisę naudotis savo žeme. Repsol C.P.P. tampa jau esamų ir būsimų pastatų savininke, o žemė ir toliau priklauso sutartį pasirašiusiam žemės savininkui. Degalinės pastatų savininkė, bendrovė Repsol C.P.P. lieka degalinės tiekėja ir tuo pat metu ją nuomoja žemės savininkui arba su juo susijusiam trečiajam asmeniui. Pasibaigus sutarčiai, žemės savininkas savaime tampa degalinės pastatų savininku. Turto perleidimas patvirtinimas degalų tiekimo sutartimi. Degalinės operatorius turi atstovo statusą.

| h) | Vadinamoji „Teisės į trečiojo asmens nekilnojamą turtą-perpardavėjo“ sutartis. Sutartis sudaroma tarp bendrovės Repsol C.P.P. ir degalinės žemės savininko. Šia sutartimi žemės savininkas suteikia bendrovei Repsol C.P.P. teisę naudotis savo žeme. Repsol C.P.P. tampa jau esamų ir būsimų pastatų savininke, o žemė ir toliau priklauso sutartį pasirašiusiam žemės savininkui. Degalinės pastatų savininkė, bendrovė Repsol C.P.P. lieka degalinės tiekėja ir tuo pat metu ją nuomoja žemės savininkui arba su juo susijusiam trečiajam asmeniui. Pasibaigus sutarčiai, žemės savininkas savaime tampa degalinės pastatų savininku. Turto perleidimas patvirtinimas degalų tiekimo sutartimi. Degalinės operatorius turi perpardavėjo statusą. |
| --- | --- |

h)

Vadinamoji „Teisės į trečiojo asmens nekilnojamą turtą-perpardavėjo“ sutartis. Sutartis sudaroma tarp bendrovės Repsol C.P.P. ir degalinės žemės savininko. Šia sutartimi žemės savininkas suteikia bendrovei Repsol C.P.P. teisę naudotis savo žeme. Repsol C.P.P. tampa jau esamų ir būsimų pastatų savininke, o žemė ir toliau priklauso sutartį pasirašiusiam žemės savininkui. Degalinės pastatų savininkė, bendrovė Repsol C.P.P. lieka degalinės tiekėja ir tuo pat metu ją nuomoja žemės savininkui arba su juo susijusiam trečiajam asmeniui. Pasibaigus sutarčiai, žemės savininkas savaime tampa degalinės pastatų savininku. Turto perleidimas patvirtinimas degalų tiekimo sutartimi. Degalinės operatorius turi perpardavėjo statusą.

| 14. | Daugeliu atvejų, ypač e), f), g) ir h) tipo sutartyse bendrovė Repsol C.P.P. įsipareigoja pilnai arba iš dalies finansuoti degalinių statybos arba renovacijos darbus. |
| --- | --- |

14.

Daugeliu atvejų, ypač e), f), g) ir h) tipo sutartyse bendrovė Repsol C.P.P. įsipareigoja pilnai arba iš dalies finansuoti degalinių statybos arba renovacijos darbus.

6.   Išankstinis vertinimas

| 15. | 2004 m. birželio 18 d. Komisija informavo bendrovę Repsol C.P.P. apie savo išankstinį vertinimą dėl šios bylos, kuri susijusi su: 1) atstovo ir perpardavėjo sąvokų skirtumu Europos bendrijos konkurencijos teisėje; 2) sąlygos, susijusios su perparduodamų degalų didžiausios kainos nustatymu; ir 3) nekonkuravimo sąlygos dėl degalų, kurios galėtų sutrikdyti rinkos veiklą. |
| --- | --- |

15.

2004 m. birželio 18 d. Komisija informavo bendrovę Repsol C.P.P. apie savo išankstinį vertinimą dėl šios bylos, kuri susijusi su: 1) atstovo ir perpardavėjo sąvokų skirtumu Europos bendrijos konkurencijos teisėje; 2) sąlygos, susijusios su perparduodamų degalų didžiausios kainos nustatymu; ir 3) nekonkuravimo sąlygos dėl degalų, kurios galėtų sutrikdyti rinkos veiklą.

6.1.   Atstovavimas

| 16. | Komisija mano, kad tais atvejais, kai įmonė perleidžia savo registruotą prekės pavadinimą kitai įmonei, atstovui sandoriu, dėl kurio jis derasi ir (arba) kurį jis sudaro komitento vardu, tenkantys įsipareigojimai paprastai nesukelia problemų konkurencijos prasme. Nors ir traktuojamas kaip įmonės registruotos prekės pavadinimo perleidimo sandoris, jis gali būti skirtingai vertinamas.
  Tokiu atveju svarbus veiksnys yra prekybinė ir finansinė rizika, kurią patiria atstovas, vykdydamas tai, kas jam buvo komitento pavesta. |
| --- | --- |

16.

Komisija mano, kad tais atvejais, kai įmonė perleidžia savo registruotą prekės pavadinimą kitai įmonei, atstovui sandoriu, dėl kurio jis derasi ir (arba) kurį jis sudaro komitento vardu, tenkantys įsipareigojimai paprastai nesukelia problemų konkurencijos prasme. Nors ir traktuojamas kaip įmonės registruotos prekės pavadinimo perleidimo sandoris, jis gali būti skirtingai vertinamas.

Tokiu atveju svarbus veiksnys yra prekybinė ir finansinė rizika, kurią patiria atstovas, vykdydamas tai, kas jam buvo komitento pavesta.

| 17. | Tačiau kad ir kokia būtų atstovo padėtis, su juo sudaryti nekonkuravimo susitarimai (žr. toliau 22 dalį) gali trukdyti kitų įmonių konkurencijai. Taigi tokios sąlygos sukuria trikdymus rinkoje, kur perkamos ir parduodamos sutartyje numatytos prekės ir paslaugos.
  Todėl Komisija mano, kad, nagrinėjant nekonkuravimo sąlygas, trūksta aiškumo, ar Repsol C.P.P. degalinės operatoriai iš tikrųjų yra atstovai. Dėl aukščiausios kainos nustatymo, atrodo, kad šiuo atveju minėti sandoriai yra priimtini, net jeigu su Repsol C.P.P. susiję platintojai teisiškai turėjo būti traktuojami kaip perpardavinėtojai (žr. toliau). |
| --- | --- |

17.

Tačiau kad ir kokia būtų atstovo padėtis, su juo sudaryti nekonkuravimo susitarimai (žr. toliau 22 dalį) gali trukdyti kitų įmonių konkurencijai. Taigi tokios sąlygos sukuria trikdymus rinkoje, kur perkamos ir parduodamos sutartyje numatytos prekės ir paslaugos.

Todėl Komisija mano, kad, nagrinėjant nekonkuravimo sąlygas, trūksta aiškumo, ar Repsol C.P.P. degalinės operatoriai iš tikrųjų yra atstovai. Dėl aukščiausios kainos nustatymo, atrodo, kad šiuo atveju minėti sandoriai yra priimtini, net jeigu su Repsol C.P.P. susiję platintojai teisiškai turėjo būti traktuojami kaip perpardavinėtojai (žr. toliau).

6.2.   Aukščiausią kainą nustatančios sąlygos

| 18. | Dauguma sutarčių, apie kurias pranešta, draudžia degalinių operatoriams prekiauti degalus didesne kaina nei buvo nustačiusi Repsol C.P.P. Tačiau degalinių operatoriai, įskaitant ir sutartyse vadinamus atstovus, gali netrukdomi daryti nuolaidas. Kai kuriose sutartyse, apie kurias pranešta, Repsol C.P.P. apsiriboja tuo, kad rekomenduoja pardavimo kainas, suteikdama degalinių operatoriams teisę pasirinkti tinkamiausią, didesnę arba mažesnę nei buvo rekomenduota, pardavimo kainą. |
| --- | --- |

18.

Dauguma sutarčių, apie kurias pranešta, draudžia degalinių operatoriams prekiauti degalus didesne kaina nei buvo nustačiusi Repsol C.P.P. Tačiau degalinių operatoriai, įskaitant ir sutartyse vadinamus atstovus, gali netrukdomi daryti nuolaidas. Kai kuriose sutartyse, apie kurias pranešta, Repsol C.P.P. apsiriboja tuo, kad rekomenduoja pardavimo kainas, suteikdama degalinių operatoriams teisę pasirinkti tinkamiausią, didesnę arba mažesnę nei buvo rekomenduota, pardavimo kainą.

| 19. | Todėl Komisija mano, kad tokia tvarka nedaro esminės įtakos konkurencijai rinkoje, kaip numatoma EB steigimo sutarties 81 straipsnio 1 dalyje. Viena vertus, tokia tvarka suteikia naftos produktų platintojams prekiauti degalais mažesne nei Repsol C.P.P. rekomendavo kaina. Tuo atveju, kai degalinės operatoriai sutartyse yra vadinami atstovais, savo komisinių sąskaita jie gali sumažinti klientui parduodamų degalų kainą ir nesumažinti Repsol C.P.P. pajamų. |
| --- | --- |

19.

Todėl Komisija mano, kad tokia tvarka nedaro esminės įtakos konkurencijai rinkoje, kaip numatoma EB steigimo sutarties 81 straipsnio 1 dalyje. Viena vertus, tokia tvarka suteikia naftos produktų platintojams prekiauti degalais mažesne nei Repsol C.P.P. rekomendavo kaina. Tuo atveju, kai degalinės operatoriai sutartyse yra vadinami atstovais, savo komisinių sąskaita jie gali sumažinti klientui parduodamų degalų kainą ir nesumažinti Repsol C.P.P. pajamų.

| 20. | Kita vertus, Komisijos atliktas tyrimas neatskleidė, kad aukščiausios kainos nustatymas galėtų sumažinti įmonių konkurenciją rinkoje. Niekas šiuo atveju akivaizdžiai nerodo, konkurencija tarp tos srities įmonių būtų pažeista. |
| --- | --- |

20.

Kita vertus, Komisijos atliktas tyrimas neatskleidė, kad aukščiausios kainos nustatymas galėtų sumažinti įmonių konkurenciją rinkoje. Niekas šiuo atveju akivaizdžiai nerodo, konkurencija tarp tos srities įmonių būtų pažeista.

6.3.   Nekonkuravimo sąlygos

| 21. | Tarp Repsol C.P.P. ir degalinių operatorių sudarytose sutartyse dėl degalų pardavimo degalinėse yra nekonkuravimo sąlygų. Dėl kitų degalinėse prekiaujamų produktų tokių sąlygų nėra. Šios sąlygos taikomos beveik 1430 CODO tipo sutarčių, 770 DODO tipo sutarčių ir 460 uzufrukto bei teisės į trečiojo asmens nekilnojamą turtą tipo sutarčių. Šių sąlygų galiojimo trukmė labai įvairi. CODO ir DODO tipo sutartyse tokių sąlygų trukmė šiuo metu yra 5 metai. Kitų dviejų tipų sutartyse, priklausomai nuo sutarties, tokios sąlygos galioja nuo 25 iki 40 metų. |
| --- | --- |

21.

Tarp Repsol C.P.P. ir degalinių operatorių sudarytose sutartyse dėl degalų pardavimo degalinėse yra nekonkuravimo sąlygų. Dėl kitų degalinėse prekiaujamų produktų tokių sąlygų nėra. Šios sąlygos taikomos beveik 1430 CODO tipo sutarčių, 770 DODO tipo sutarčių ir 460 uzufrukto bei teisės į trečiojo asmens nekilnojamą turtą tipo sutarčių. Šių sąlygų galiojimo trukmė labai įvairi. CODO ir DODO tipo sutartyse tokių sąlygų trukmė šiuo metu yra 5 metai. Kitų dviejų tipų sutartyse, priklausomai nuo sutarties, tokios sąlygos galioja nuo 25 iki 40 metų.

| 22. | Tokio pobūdžio sąlygos gali kelti grėsmę rinkos konkurencingumui, ypač jei dėl šių sąlygų kiti naftos produktų tiekėjai negali prekiauti su minėtais pirkėjais. Tai gali sutrikdyti rinkos veiklą (kitų bendrovių tiekėjų pašalinimas, neleidžiant jiems patekti į rinką) ir susilpninti kitų bendrovių konkurencingumą. Kaip minėta anksčiau (žr. 17 dalį), degalinių operatorių pavadinimas atstovais ar perpardavėjais šiose sutartyse lieka neaiškus. |
| --- | --- |

22.

Tokio pobūdžio sąlygos gali kelti grėsmę rinkos konkurencingumui, ypač jei dėl šių sąlygų kiti naftos produktų tiekėjai negali prekiauti su minėtais pirkėjais. Tai gali sutrikdyti rinkos veiklą (kitų bendrovių tiekėjų pašalinimas, neleidžiant jiems patekti į rinką) ir susilpninti kitų bendrovių konkurencingumą. Kaip minėta anksčiau (žr. 17 dalį), degalinių operatorių pavadinimas atstovais ar perpardavėjais šiose sutartyse lieka neaiškus.

| 23. | Savo išankstiniame vertinime Komisija paskelbė, kad Repsol C.P.P. pateiktose sutartyse, ypač DODO, uzufrukto ir teisės į trečiojo asmens nekilnojamą turtą tipo sutartyse, nekonkuravimo sąlygos gali sukelti trikdžių Ispanijos mažmeninės prekybos degalų rinkoje. Viena vertus, į Ispanijos rinką sunku patekti konkurentams, galintiems įsitvirtinti toje rinkoje ir išvystyti savo rinkos dalį, atsižvelgiant ekonominį ir teisinį pateiktų sutarčių kontekstą. Į šią rinką labai sunku patekti dėl degalinių operatorių priklausomybės vienam tiekėjui, konkurenciją stabdančių tinklų, sunkumų sukurti alternatyvų tinklą bei dėl konkurencijos sąlygų (ypač dėl perpildytos rinkos ir produkto specifiškumo). |
| --- | --- |

23.

Savo išankstiniame vertinime Komisija paskelbė, kad Repsol C.P.P. pateiktose sutartyse, ypač DODO, uzufrukto ir teisės į trečiojo asmens nekilnojamą turtą tipo sutartyse, nekonkuravimo sąlygos gali sukelti trikdžių Ispanijos mažmeninės prekybos degalų rinkoje. Viena vertus, į Ispanijos rinką sunku patekti konkurentams, galintiems įsitvirtinti toje rinkoje ir išvystyti savo rinkos dalį, atsižvelgiant ekonominį ir teisinį pateiktų sutarčių kontekstą. Į šią rinką labai sunku patekti dėl degalinių operatorių priklausomybės vienam tiekėjui, konkurenciją stabdančių tinklų, sunkumų sukurti alternatyvų tinklą bei dėl konkurencijos sąlygų (ypač dėl perpildytos rinkos ir produkto specifiškumo).

| 24. | Kita vertus, sutartys, apie kurias pranešta galėjo ženkliai prisidėti prie produkto užšaldymo. Taip atsitinka dėl bendrovės Repsol C.P.P. įsipareigojimų nekonkuruoti (jos pardavimų rinkos dalis yra nemaža, apie... ... [25–35 %]); be to, nekonkuravimo sąlygų trukmė gana ilga, ypač tuo pasižymi uzufrukto ir teisės į trečiojo asmens nekilnojamą turtą tipo sutartys (nuo 25 iki 40 metų); palyginus su tokiais tiekėjais kaip Repsol C.P.P., užimančiais didžiulę rinkos dalį, degalinių operatorių ir jų klientų dalis rinkoje atrodo itin nežymi. |
| --- | --- |

24.

Kita vertus, sutartys, apie kurias pranešta galėjo ženkliai prisidėti prie produkto užšaldymo. Taip atsitinka dėl bendrovės Repsol C.P.P. įsipareigojimų nekonkuruoti (jos pardavimų rinkos dalis yra nemaža, apie... ... [25–35 %]); be to, nekonkuravimo sąlygų trukmė gana ilga, ypač tuo pasižymi uzufrukto ir teisės į trečiojo asmens nekilnojamą turtą tipo sutartys (nuo 25 iki 40 metų); palyginus su tokiais tiekėjais kaip Repsol C.P.P., užimančiais didžiulę rinkos dalį, degalinių operatorių ir jų klientų dalis rinkoje atrodo itin nežymi.

| 25. | Pagaliau Komisija nemano, kad CODO tipo sutartyse numatytos nekonkuravimo sąlygos pačios savaime trikdytų rinkai. Juk tiekėjas, kaip degalinės savininkas, o ne operatorius nuomininkas, pasibaigus sutarčiai, gali nuspręsti, kokiais produktais bus toliau prekiaujama. |
| --- | --- |

25.

Pagaliau Komisija nemano, kad CODO tipo sutartyse numatytos nekonkuravimo sąlygos pačios savaime trikdytų rinkai. Juk tiekėjas, kaip degalinės savininkas, o ne operatorius nuomininkas, pasibaigus sutarčiai, gali nuspręsti, kokiais produktais bus toliau prekiaujama.

7.   Įsipareigojimai

7.1.   Pasiūlyti įsipareigojimai

| 26. | Atsakydama į šį išankstinį sprendimą dėl Komisijos susirūpinimo esama padėtimi, bendrovė Repsol C.P.P. pasiūlė prisiimti tokius įsipareigojimus:






  — | Repsol C.P.P. įsipareigotų suteikti degalinių operatoriams, kurie bendrovei laikinai suteikė teisę (uzufrukto ar teisė į trečiojo asmens nekilnojamą turtą) naudotis degaline ir tuo pat metu patys tapo Repsol C.P.P. trumpalaikiais nuomininkais (dėl sutarčių „susikryžiavimo“), galimybę „išpirkti“ savo turtinę teisę anksčiau nei numatyta sutartyje. Tokia galimybė galėtų egzistuoti nuo 2005 m. sausio 1 d., nepaisant to, kad sutarties išpirkimo terminas yra 12 metų (išskyrus 2004 m., kada tokią galimybę turės tos sutartys, kurių išpirkimo terminas yra 10 metų). Pasinaudojant šia galimybe, teisę į savo turtą iš bendrovės Repsol C.P.P bus galima išpirkti už rinkos vertę. Rinkos vertė turėtų būti paskaičiuota pagal bendrovės Repsol C.P.P. metinių pinigų srautus, o sutarties trukmė liks ta pati. Rinkos vertė neatitinka investicijų likutinės vertės. Nesutarus dėl rinkos vertės, bus taikomi Ispanijos ekspropriacijos įstatymų kriterijai. |
| --- | --- | --- |

26.

Atsakydama į šį išankstinį sprendimą dėl Komisijos susirūpinimo esama padėtimi, bendrovė Repsol C.P.P. pasiūlė prisiimti tokius įsipareigojimus:

—

Repsol C.P.P. įsipareigotų suteikti degalinių operatoriams, kurie bendrovei laikinai suteikė teisę (uzufrukto ar teisė į trečiojo asmens nekilnojamą turtą) naudotis degaline ir tuo pat metu patys tapo Repsol C.P.P. trumpalaikiais nuomininkais (dėl sutarčių „susikryžiavimo“), galimybę „išpirkti“ savo turtinę teisę anksčiau nei numatyta sutartyje. Tokia galimybė galėtų egzistuoti nuo 2005 m. sausio 1 d., nepaisant to, kad sutarties išpirkimo terminas yra 12 metų (išskyrus 2004 m., kada tokią galimybę turės tos sutartys, kurių išpirkimo terminas yra 10 metų). Pasinaudojant šia galimybe, teisę į savo turtą iš bendrovės Repsol C.P.P bus galima išpirkti už rinkos vertę. Rinkos vertė turėtų būti paskaičiuota pagal bendrovės Repsol C.P.P. metinių pinigų srautus, o sutarties trukmė liks ta pati. Rinkos vertė neatitinka investicijų likutinės vertės. Nesutarus dėl rinkos vertės, bus taikomi Ispanijos ekspropriacijos įstatymų kriterijai.

| — | Bendrovė Repsol C.P.P. įsipareigotų naujas degalų prekybos sutartis su degalinių (kurios jai nepriklauso) operatoriais sudaryti ne ilgiau kaip penkeriems metams. |
| --- | --- |

—

Bendrovė Repsol C.P.P. įsipareigotų naujas degalų prekybos sutartis su degalinių (kurios jai nepriklauso) operatoriais sudaryti ne ilgiau kaip penkeriems metams.

| — | Iki 2006 m. gruodžio 31 d. bendrovė Repsol C.P.P. įsipareigotų nepirkti savo tinklo operatoriams priklausančių degalinių (DODO tipo). Joms nebus sudaromos išskirtinės tiekimo sąlygos, kitaip sakant jos nebus prijungtos prie Repsol C.P.P. tinklo. |
| --- | --- |

—

Iki 2006 m. gruodžio 31 d. bendrovė Repsol C.P.P. įsipareigotų nepirkti savo tinklo operatoriams priklausančių degalinių (DODO tipo). Joms nebus sudaromos išskirtinės tiekimo sąlygos, kitaip sakant jos nebus prijungtos prie Repsol C.P.P. tinklo.

| — | Bendrovė Repsol C.P.P. įsipareigotų iš anksto paskelbti, kada baigiasi degalų prekybos sutarties su degalinėmis terminas ir numatyti ankstesnę sutarčių dėl teisės į turtą pabaigą. Ši informacija bus pateikta Finansų ministerijos pranešime, kuris bus prieinamas ministerijos tinklapyje. Informacija apie būsimą ketvirtį bus skelbiama kiekvieną pirmą ketvirčio mėnesį. |
| --- | --- |

—

Bendrovė Repsol C.P.P. įsipareigotų iš anksto paskelbti, kada baigiasi degalų prekybos sutarties su degalinėmis terminas ir numatyti ankstesnę sutarčių dėl teisės į turtą pabaigą. Ši informacija bus pateikta Finansų ministerijos pranešime, kuris bus prieinamas ministerijos tinklapyje. Informacija apie būsimą ketvirtį bus skelbiama kiekvieną pirmą ketvirčio mėnesį.

| — | Trečiasis asmuo (nepriklausomas kontrolierius) tikrintų, kaip bendrovė Repsol C.P.P. laikosi savo įsipareigojimų. Šis trečiasis asmuo Komisijai turės pateikti metines ataskaitas. |
| --- | --- |

—

Trečiasis asmuo (nepriklausomas kontrolierius) tikrintų, kaip bendrovė Repsol C.P.P. laikosi savo įsipareigojimų. Šis trečiasis asmuo Komisijai turės pateikti metines ataskaitas.

| 27. | Minėti įsipareigojimai galios iki 2010 m. gegužės 31d. |
| --- | --- |

27.

Minėti įsipareigojimai galios iki 2010 m. gegužės 31d.

7.2.   Įsipareigojimų vertinimas

| 28. | Šis bendrovės Repsol C.P.P pasiūlymas įsipareigoti Komisijai pateikia praktišką pasiūlymą dėl konkurencijos trukdymo Ispanijos rinkoje pašalinimo. |
| --- | --- |

28.

Šis bendrovės Repsol C.P.P pasiūlymas įsipareigoti Komisijai pateikia praktišką pasiūlymą dėl konkurencijos trukdymo Ispanijos rinkoje pašalinimo.

| 29. | Pirma, pasiūla leidžia pritraukti žymiai daugiau degalinių, kurioms šiuo metu žaliavą tiekia Repsol C.P.P. ir kurios turės galimybę pakeisti tiekėją. Iš tiesų ateityje Repsol C.P.P. paslaugomis besinaudojančių degalinių, kurios galės keisti tiekėją, skaičius vidutiniškai per metus turės išaugti virš 400. Šiuo metu tik 140–160 degalinių, kurioms žaliavą tiekia Repsol C.P.P., gali pakeisti tiekėją. Pagaliau bendrovės pasiūlymas įsipareigoti leidžia gerokai sutrumpinti ilgalaikių sutarčių terminus. Juk dėl tų sutarčių pirmaisiais Ispanijos naftos rinkos liberalizavimo metais neliko galinčių konkuruoti mažmeninių prekybos punktų. |
| --- | --- |

29.

Pirma, pasiūla leidžia pritraukti žymiai daugiau degalinių, kurioms šiuo metu žaliavą tiekia Repsol C.P.P. ir kurios turės galimybę pakeisti tiekėją. Iš tiesų ateityje Repsol C.P.P. paslaugomis besinaudojančių degalinių, kurios galės keisti tiekėją, skaičius vidutiniškai per metus turės išaugti virš 400. Šiuo metu tik 140–160 degalinių, kurioms žaliavą tiekia Repsol C.P.P., gali pakeisti tiekėją. Pagaliau bendrovės pasiūlymas įsipareigoti leidžia gerokai sutrumpinti ilgalaikių sutarčių terminus. Juk dėl tų sutarčių pirmaisiais Ispanijos naftos rinkos liberalizavimo metais neliko galinčių konkuruoti mažmeninių prekybos punktų.

| 30. | Antra, po prisiimtų bendrovės Repsol C.P.P. įsipareigojimų smulkieji prekybos taškai tinklui priklausys tik ribotą laiko tarpą, tam tikras degalinių skaičius galės pasirinkti ir kitą tiekėją. |
| --- | --- |

30.

Antra, po prisiimtų bendrovės Repsol C.P.P. įsipareigojimų smulkieji prekybos taškai tinklui priklausys tik ribotą laiko tarpą, tam tikras degalinių skaičius galės pasirinkti ir kitą tiekėją.

| 31. | Trečia, kol dar nebus pasibaigusi sutartis su Repsol C.P.P., įsipareigojimuose numatytas informacijos skelbimas degalinių operatoriams turėtų padėti užmegzti ryšius su alternatyviais tiekėjais. |
| --- | --- |

31.

Trečia, kol dar nebus pasibaigusi sutartis su Repsol C.P.P., įsipareigojimuose numatytas informacijos skelbimas degalinių operatoriams turėtų padėti užmegzti ryšius su alternatyviais tiekėjais.

| 32. | Šiais įsipareigojimais siekiama suteikti galimiems Repsol C.P.P. konkurentams daugiau galimybių įsiskverbti į mažmeninės degalų prekybos rinką arba paskatinti jau dirbančius konkurentus ir toliau plėsti savo veiklą. Be to, reikia pažymėti, kad konkurentai ir toliau gali naudotis visomis alternatyviomis priemonėmis (kitiems tiekėjams priklausančių prekybos tinklų supirkimas arba naujų mažmeninių prekybos punktų steigimas), kurios padėtų prasiskverbti į šią rinką arba išplėtoti jau vykdomą veiklą. Šios galimybės naujam rinkos dalyviui turėtų padėti per gana trumpą laiką įsigyti mažiausiai tiek, kiek reikia pelningai veiklai prekybos punktų, kad pastarasis imtų naudotis egzistuojančiu prekybos tinklu, kitaip tariant, kad naujo konkurento atėjimas į rinką būtų veiksmingas. |
| --- | --- |

32.

Šiais įsipareigojimais siekiama suteikti galimiems Repsol C.P.P. konkurentams daugiau galimybių įsiskverbti į mažmeninės degalų prekybos rinką arba paskatinti jau dirbančius konkurentus ir toliau plėsti savo veiklą. Be to, reikia pažymėti, kad konkurentai ir toliau gali naudotis visomis alternatyviomis priemonėmis (kitiems tiekėjams priklausančių prekybos tinklų supirkimas arba naujų mažmeninių prekybos punktų steigimas), kurios padėtų prasiskverbti į šią rinką arba išplėtoti jau vykdomą veiklą. Šios galimybės naujam rinkos dalyviui turėtų padėti per gana trumpą laiką įsigyti mažiausiai tiek, kiek reikia pelningai veiklai prekybos punktų, kad pastarasis imtų naudotis egzistuojančiu prekybos tinklu, kitaip tariant, kad naujo konkurento atėjimas į rinką būtų veiksmingas.

8.   Komisijos pasiūlymas šiame etape

| 33. | Remiantis tuo, kas išvardinta anksčiau, Europos Komisija ketina priimti sprendimą, imant pavyzdžiu Reglamento Nr. 1/2003 9 straipsnį. Prieš apsispręsdama, ji visgi siūlo suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti galimas pastabas per vieną mėnesį nuo šio pranešimo paskelbimo datos. |
| --- | --- |

33.

Remiantis tuo, kas išvardinta anksčiau, Europos Komisija ketina priimti sprendimą, imant pavyzdžiu Reglamento Nr. 1/2003 9 straipsnį. Prieš apsispręsdama, ji visgi siūlo suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti galimas pastabas per vieną mėnesį nuo šio pranešimo paskelbimo datos.

| 34. | Pateikdami savo pastabas, suinteresuotosios trečiosios šalys prašomos pateikti Komisijai nekonfidencialią atsakymo versiją, kurioje verslo paslaptys ir konfidencialios vietos būtų išbrauktos ir, jei įmanoma, jas pakeisti nekonfidencialia santrauka arba atitinkamais nurodymais „verslo paslaptys“ arba „konfidencialu“. Tretieji asmenys turi pagrįsti konfidencialumo prašymus. |
| --- | --- |

34.

Pateikdami savo pastabas, suinteresuotosios trečiosios šalys prašomos pateikti Komisijai nekonfidencialią atsakymo versiją, kurioje verslo paslaptys ir konfidencialios vietos būtų išbrauktos ir, jei įmanoma, jas pakeisti nekonfidencialia santrauka arba atitinkamais nurodymais „verslo paslaptys“ arba „konfidencialu“. Tretieji asmenys turi pagrįsti konfidencialumo prašymus.

| 35. | Per tą patį laikotarpį, suinteresuoti tretieji asmenys gali paprašyti Komisijos, kitoje šio straipsnio dalyje nurodytu adresu, Repsol C.P.P. siūlomų įsipareigojimų teksto, išbraukus jame konfidencialias vietas. |
| --- | --- |

35.

Per tą patį laikotarpį, suinteresuoti tretieji asmenys gali paprašyti Komisijos, kitoje šio straipsnio dalyje nurodytu adresu, Repsol C.P.P. siūlomų įsipareigojimų teksto, išbraukus jame konfidencialias vietas.

| 36. | Pastabos turi būti siunčiamos su nuoroda „COMP/B-1/38348 – Repsol C.P.P.“ tokiu adresu:





  Commission des Communautés européennes |
| --- | --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Registre Antitrust |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas: (32-2) 295 01 28 |

36.

Pastabos turi būti siunčiamos su nuoroda „COMP/B-1/38348 – Repsol C.P.P.“ tokiu adresu:

Commission des Communautés européennes

Direction générale de la Concurrence

Registre Antitrust

B-1049 Bruxelles

Faksas: (32-2) 295 01 28

---

(1)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1.

(2)  OL C 70, 2002 3 19, p. 29.

(3)  Pavyzdį žiūrėti la Comisión Nacional de la Energía pranešimuose: „Información básica de los sectores de la energía“, adresu www.cne.es.

(4)  1999 m. rugsėjo 29 d. Komisijos sprendimas, skelbiantis suderinamą koncentraciją su bendrąja rinka (COMP/M.1383 - Exxon/Mobil byla), 428–439 pastraipos; ir 2000 m. vasario 9 d. Komisijos sprendimas, skelbiantis suderinamą koncentraciją su bendrąja rinka (COMP/M.1628 - TotalFina/Elf byla), 22–29 pastraipos.

---

| 20.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/12

---

VALSTYBĖS PAGALBA – VOKIETIJA

Priemonė C 5/04 (ex N 609/03) – Parama „Kronoply“ GmbH (daugiasektorinė programa)

Kvietimas teikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(2004/C 258/04)

(tekstas svarbus EEE)

Siųsdama 2004 m. vasario 18 d. raštą, pateikiamą originalo kalba po šios santraukos, Komisija pranešė Italijai apie savo sprendimą pradėti EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą pirmiau minėtos priemonės atžvilgiu.

Suinteresuotos šalys gali teikti savo pastabas dėl priemonių, kurių atžvilgiu Komisija pradeda procedūrą, per vieną mėnesį po šios apžvalgos paskelbimo datos ir dėl toliau pateikiamo rašto adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate State Aid I |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Fax No: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate State Aid I

B-1049 Bruxelles/Brussel

Fax No: (32-2) 296 12 42

Šios pastabos bus perduotos Vokietijai. Pastabas teikiantis suinteresuotas asmuo gali reikalauti laikyti jo tapatybę paslaptyje, raštu nurodydamas tokio prašymo priežastis.

APŽVALGA

PROCEDŪRA

2003 m. gruodžio mėn. 22 d. raštu, registruotu 2003 m. gruodžio mėn. 23 d. (Nr. A/39031), Vokietija pranešė apie savo ketinimą suteikti paramą investicijoms pagal „Daugiasektorinę regioninės paramos didelių investicijų projektams programą“ (1) (toliau – daugiasektorinė programa) „Kronoply GmbH“ naudai. Siūloma parama įregistruota numeriu N 609/03.

PRIEMONĖS APRAŠYMAS

Paramos gavėjas yra „Kronoply GmbH“ įmonė, esanti Heiligengrabe, Brandenburg, 87 straipsnio 3 dalies a punkto minimoje teritorijoje. Šis atvejis yra susijęs su Valstybės parama numeris N 813/00, patvirtinta Komisijos 2001 m. liepos mėn. 3 d. (2), kai Vokietija suteikė paramą pagal daugiasektorinę programą to paties paramos gavėjo naudai turint tikslą statyti aukštos kokybės pluošto plokščių (Oriented Strand Board, OSB) (3) gamyklą. Tuo metu suteiktos paramos suma buvo 35,4 mln. eurų (4). Iš pradžių notifikuotos paramos, kurią ketino suteikti Vokietijos valdžios institucijos, intensyvumas siekė 35 % tinkamų išlaidų investicijoms. Kad šis skaičius atitiktų daugiasektorinės programos reikalavimus, maksimalus leistinas paramos intensyvumas turėjo būti sumažintas iki 31,5 %. Šiuo pranešimu siekiama anksčiau atmesto didesnio 35 % intensyvumo suteikiant 3,5 % paramą papildomai prie patvirtinto 31,5 % intensyvumo.

Pranešime nenurodoma, kokios rūšies investicijos numatomos (jeigu iš vis numatomos). Vokietijos valdžios institucijos patvirtina, kad bendri projekto kaštai siekia 112,5 mln. eurų, kaip anksčiau priimtame sprendime dėl atvejo numeris N 813/00 (pranešimo 3.2.2 punktas: „Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR“). Paramos suma yra 3 939 947 eurų, susidedančių iš neatlygintinos subsidijos tipo paramos investicijoms. Kaip nurodyta pirmiau, ketinamos suteikti paramos suma atitinka bendrai 3,5 % tinkamų išlaidų investicijoms.

Šis projektas yra susijęs su 220 tiesioginių ir 337 netiesioginių darbo vietų atsiradimu. Remiantis pirmiau patvirtintu sprendimu, tokio pat darbo vietų skaičiaus atsiradimas jau buvo numatytas.

PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

Paramos priemonės ir suderinamumo įvertinimas

Skatinamojo elemento trūkumas

Remiantis turima informacija, šios notifikuotos priemonės tikslas atrodo toks pat, kaip pirmiau patvirtintu, panašiu atveju, kai buvo statoma nauja OSB gamykla. Šios investicijos jau padarytos, kaip tvirtina Vokietijos valdžios institucijos (5).

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus svarstymus, Komisija turi rimtų abejonių dėl kokio nors skatinamojo naujai notifikuotos paramos poveikio buvimo, kadangi investicijos jau buvo padarytos ir užbaigtos, ir todėl tokia parama neatrodo būtina jokiems bendrų interesų tikslams pasiekti.

Faktiškai paramos suma apskaičiuojama kaip paprastas paramos intensyvumo padidėjimas originalaus 3,5 % investicijų ekvivalento sumai, kuri tiksliai atitinka anksčiau atmesto intensyvumo reikšmę.

87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos šiuo atveju netaikomos; kad paramos priemonės prisidėtų prie tam tikros veiklos arba ekonomikos regionų plėtros, kaip numatyta EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, jos turi būti skatinamojo pobūdžio. Jeigu, kaip šiuo atveju, investicijos jau padarytos, parama nebeturi skatinamojo poveikio ir yra tik einamoji parama, nesuderinama su bendrąja rinka ir todėl draudžiama Sutarties (87 straipsnio 1 dalis).

Paramos būtinumo trūkumas

Be to, Komisija turi rimtų abejonių dėl to, ar pirmiau minėta parama suderinama su bendrąja rinka, dėl tokių priežasčių:

| | Vokietijos valdžios institucijos nurodė, kad tinkami svarstomos priemonės kaštai yra tokie pat, kaip numatyta ankstesniame Komisijos sprendime, t. y. siekia 112 484 214 eurų (6). |
| --- | --- |

Vokietijos valdžios institucijos nurodė, kad tinkami svarstomos priemonės kaštai yra tokie pat, kaip numatyta ankstesniame Komisijos sprendime, t. y. siekia 112 484 214 eurų (6).

| | Remiantis turima informacija, atrodo, kad tokia parama yra atgalinis paramos gavėjo jau įvykdytos veiklos finansavimas ir kad, kaip priemonei, jai trūksta būtino skatinamojo elemento ir į ją turi būti atsižvelgiama kaip į einamąją paramą, kadangi jos vienintelis tikslas yra palengvinti paramos gavėjo finansinę naštą. |
| --- | --- |

Remiantis turima informacija, atrodo, kad tokia parama yra atgalinis paramos gavėjo jau įvykdytos veiklos finansavimas ir kad, kaip priemonei, jai trūksta būtino skatinamojo elemento ir į ją turi būti atsižvelgiama kaip į einamąją paramą, kadangi jos vienintelis tikslas yra palengvinti paramos gavėjo finansinę naštą.

| | Komisija rimtai abejoja, kad į paramą padarytas investicijas vis dar galima žiūrėti kaip į paramą, palengvinančią tam tikros ūkinės veiklos plėtrą, kaip apibrėžta EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte. Sprendžiant iš ilgalaikės Komisijos patirties, kaip patvirtina Teisingumo teismas (7), parama tam tikros ūkinės veiklos arba tam tikrų regionų plėtrai skatinti gali būti laikoma tokia parama, tik jeigu Komisija gali nustatyti, jog ši parama prisidės siekiant vieno iš numatytų tikslų, kurių normaliomis rinkos sąlygomis paramą gaunančios įmonės nepasiektų veikdamos savarankiškai. |
| --- | --- |

Komisija rimtai abejoja, kad į paramą padarytas investicijas vis dar galima žiūrėti kaip į paramą, palengvinančią tam tikros ūkinės veiklos plėtrą, kaip apibrėžta EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte. Sprendžiant iš ilgalaikės Komisijos patirties, kaip patvirtina Teisingumo teismas (7), parama tam tikros ūkinės veiklos arba tam tikrų regionų plėtrai skatinti gali būti laikoma tokia parama, tik jeigu Komisija gali nustatyti, jog ši parama prisidės siekiant vieno iš numatytų tikslų, kurių normaliomis rinkos sąlygomis paramą gaunančios įmonės nepasiektų veikdamos savarankiškai.

| | Šiuo atveju akivaizdu, kad ankstesniu sprendimu sankcionuotas 31,5 % intensyvumas buvo pakankamas, kad sukeltų investuotojo sprendimą, ir kad bet kokia tolesnė parama turėtų tik kokio nors netikėto poveikio. |
| --- | --- |

Šiuo atveju akivaizdu, kad ankstesniu sprendimu sankcionuotas 31,5 % intensyvumas buvo pakankamas, kad sukeltų investuotojo sprendimą, ir kad bet kokia tolesnė parama turėtų tik kokio nors netikėto poveikio.

| | Todėl esamame procedūros etape Komisijos tarnybos daro išvadą, kad šia priemone Vokietijos valdžios institucijos gali suteikti valstybės paramą, kaip apibrėžta EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. EB Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos neatrodo taikytinos. Atsižvelgdama į savo abejones dėl paramos suderinamumo su EB Sutartimi, Komisija nusprendė pradėti EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialaus tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

Todėl esamame procedūros etape Komisijos tarnybos daro išvadą, kad šia priemone Vokietijos valdžios institucijos gali suteikti valstybės paramą, kaip apibrėžta EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. EB Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos neatrodo taikytinos. Atsižvelgdama į savo abejones dėl paramos suderinamumo su EB Sutartimi, Komisija nusprendė pradėti EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialaus tyrimo procedūrą.

| | Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsniu, visą neteisėtai gautą paramą galima atgauti iš jos gavėjo. |
| --- | --- |

Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsniu, visą neteisėtai gautą paramą galima atgauti iš jos gavėjo.

RAŠTO TEKSTAS

„Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der zu den vorerwähnten Maßnahmen übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| 1. | Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des „multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben“ (8) (nachfolgend „multisektoraler Beihilferahmen“) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen. |
| --- | --- |

1.

Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des „multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben“ (8) (nachfolgend „multisektoraler Beihilferahmen“) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen.

2.   AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DER MASSNAHME

2.1.   Frühere Entscheidung

| 2. | Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (9) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (10) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (11). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor „Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte“ 0,8 und Faktor „Regionale Auswirkungen“ 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde. |
| --- | --- |

2.

Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (9) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (10) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (11). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor „Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte“ 0,8 und Faktor „Regionale Auswirkungen“ 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde.

| 3. | Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (12) bewertet worden sei. |
| --- | --- |

3.

Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (12) bewertet worden sei.

| 4. | Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (13). |
| --- | --- |

4.

Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (13).

2.2.   Zu untersuchender Fall

| 5. | Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird. |
| --- | --- |

5.

Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird.

| 6. | In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: „Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR “). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten. |
| --- | --- |

6.

In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: „Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR “). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten.

| 7. | Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war. |
| --- | --- |

7.

Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war.

| 8. | Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: „Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen“; siehe ebenso Punkt 4.2.1: „Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003“). |
| --- | --- |

8.

Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: „Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen“; siehe ebenso Punkt 4.2.1: „Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003“).

| 9. | Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (14). |
| --- | --- |

9.

Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (14).

3.   BEWERTUNG DER BEIHILFE

3.1.   Staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag

| 10. | Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. |
| --- | --- |

10.

Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird.

| 11. | Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag. |
| --- | --- |

11.

Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag.

| 12. | Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind. |
| --- | --- |

12.

Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind.

3.2.   Bewertung nach dem multisektoralen Beihilferahmen

3.2.1.   Bewertung des betreffenden Markts

| 13. | Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (15), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden. |
| --- | --- |

13.

Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (15), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden.

| 14. | Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann. |
| --- | --- |

14.

Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann.

| 15. | Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor „Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz“ (I) sowie den Faktor „regionale Auswirkung“ (M). |
| --- | --- |

15.

Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor „Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz“ (I) sowie den Faktor „regionale Auswirkung“ (M).

| 16. | Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird. |
| --- | --- |

16.

Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird.

3.3.   Mangelnder Anreiz

| 17. | Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (16) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen. |
| --- | --- |

17.

Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (16) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen.

| 18. | Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen. |
| --- | --- |

18.

Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen.

| 19. | Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (17) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht. |
| --- | --- |

19.

Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (17) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht.

| 20. | Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder –gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1). |
| --- | --- |

20.

Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder –gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1).

3.4.   Mangelnde Notwendigkeit für die Beihilfe

| 21. | Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:
  Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen
  Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (18). |
| --- | --- |

21.

Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:

Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen

Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (18).

| 22. | Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten. |
| --- | --- |

22.

Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten.

| 23. | Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der „Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung“ ( (19)) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist. |
| --- | --- |

23.

Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der „Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung“ ( (19)) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist.

| 24. | Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (20), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder –gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten. |
| --- | --- |

24.

Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (20), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder –gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten.

| 25. | Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem „Windfall-Effekt“ führen würde. |
| --- | --- |

25.

Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem „Windfall-Effekt“ führen würde.

4.   ENTSCHEIDUNG

| 26. | Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten. |
| --- | --- |

26.

Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten.

| 27. | Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

27.

Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| 28. | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann. |
| --- | --- |

28.

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann.

| 29. | Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.“ |
| --- | --- |

29.

Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.“

---

(1)  OL L 107, 1998 4 7, p. 7.

1

(2)  Palyginti 2001 m. liepos 3 d sprendimas, SG (2001) D/289524

2

(3)  OSB – tai struktūrinės medžio plokštės, susidedančios iš trijų sluoksnių medžio pluošto, gaminiai, gaminami iš didesnių skiedrų ir daugiausia dervingos pušies. OSB naudojamos statant medžio karkasus, ypač senų pastatų būklės priežiūrai ir atnaujinimui surenkamųjų pastatų ir pakuočių pramonėje.

3

(4)  Susideda iš neatlygintinos subsidijos tipo paramos investicijoms iki 19,92 mln. eurų, suteiktų pagal 29-ąjį bendrųjų interesų planą, ir suteikiamos kaip investicijų apdrauda remiantis 1999 m. Investicijų apdraudos įstatymu iki 15,48 mln. eurų.

4

(5)  Svarstomame pranešime Vokietijos valdžios institucijos aiškiai pareiškia, kad projektas jau visiškai įgyvendintas (pranešimo 3.0 punktas: „Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen“; taip pat žr. 4.2.1 punktą: „Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003“).

5

(6)  Žr. aprašymo skirsnį.

6

(7)  Žr. ypač 1980 m. rugsėjo 17 d. sprendimą Philip Morris prieš Komisiją byloje Nr. 730/79,1980, ECR, p. 2671.

7

(8)  ABl. C 107 vom 7.4.1998, Seite 7.

8

(9)  Vgl. Entscheidung vom 03.07.2001, SG (2001) D/ 289524.

9

(10)  OSB (Oriented Strand Board) ist ein Plattenwerkstoff, der aus drei Schichten aus sog. Strands, hauptsächlich aus Kiefernholz, besteht. Eingesetzt werden diese Produkte im Holzrahmenbau, vor allem zur Sanierung und Restaurierung alter Gebäude, im Fertighausbau und in der Verpackungsindustrie.

10

(11)  Sie setzte sich aus einer Investitionsbeihilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses in Höhe von 19,92 Millionen EUR zusammen, die nach dem 29. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe gewährt wird, sowie einer Investitionszulage nach dem Investitionszulagengesetz 1999 in Höhe von 15,48 Millionen EUR.

11

(12)  Genauer: Die Kommission konnte zur Änderung ihrer Entscheidung auf der Grundlage folgender Überlegung kein Verfahren einleiten: Die Bewertung des Wettbewerbsfaktors basierte auf einem Vergleich zwischen der Entwicklung des sichtbaren Verbrauchs des fraglichen Produkts und der Wachstumsrate des verarbeitenden Gewerbes insgesamt zwischen 1994 und 1999 sowie auf einer Prognose, die zum Zeitpunkt der Entscheidung korrekt war.

12

(13)  Vgl.: Beschluss des Gerichts erster Instanz (Vierte erweiterte Kammer) vom 5. November 2003. Kronoply GmbH & Co. KG gegen Kommission der Europäischen Gemeinschaften. Staatliche Beihilfen – Nichtigkeitsklage - Unzulässigkeit. Rechtssache T-130/02.

13

(14)  Siehe Fußnote 5.

14

(15)  Siehe Punkt 9 des Abschnitts Beschreibung.

15

(16)  Siehe Punkt 8 des Abschnitts Beschreibung.

16

(17)  Siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung.

17

(18)  Siehe Abschnitt 6 des Abschnitts Beschreibung.

18

(19)  ABl. C 74 vom 10.3.1998, Seite 9.

19

(20)  Siehe insbesondere Urteil in der Rechtssache 730/79 (Philip Morris/Kommission) Slg.1980, 2671.

20

---

III Pranešimai

Komisija

| 20.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/17

---

Pranešimo apie konkursą dėl grąžinamosios išmokos už avižų eksportą iš Suomijos ir Švedijos pakeitimas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 222, 2004 m. rugsėjo 4 d
  )

(2004/C 258/05)

9 puslapyje II dalies „Terminai“ 2 straipsnio pirma pastraipa keičiama šiuo tekstu:

| „2. | Vėlesnių savaitinių konkursų galutinis pasiūlymų pateikimo terminas baigiasi kiekvienos savaitės ketvirtadienį 10 valandą.
  Tačiau 2004 m. lapkričio 4 d., 2004 m. gruodžio 23 d., 2004 m. gruodžio 30 d., 2005 m. kovo 24 d. ir 2005 m. gegužės 5 d. pranešimas apie konkursą yra sustabdomas.“ |
| --- | --- |

„2.

Vėlesnių savaitinių konkursų galutinis pasiūlymų pateikimo terminas baigiasi kiekvienos savaitės ketvirtadienį 10 valandą.

Tačiau 2004 m. lapkričio 4 d., 2004 m. gruodžio 23 d., 2004 m. gruodžio 30 d., 2005 m. kovo 24 d. ir 2005 m. gegužės 5 d. pranešimas apie konkursą yra sustabdomas.“

---

| 20.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/18

---

PRANEŠIMAS APIE TARIC

(Integruotas Europos sąjungos tarifas)

(2004/C 258/06)

Europos Bendrijų integruotame tarife (TARIC) pateikiamos visos Bendrijos teisės aktų prekybos priemonės (tarifinės, žemės ūkio ir komercinės). TARIC informacija teikiama internete adresu: http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/dds/en/home.htm. TARIC DB duomenys atnaujinami kiekvieną dieną tam, kad užtikrinti, jog visuomenė būtų laiku informuojama apie prekybos priemones. Ši informacija pateikiama visomis Bendrijos kalbomis (išskyrus maltiečių kalbą). TARIC pateikiama informacija:

| — | Tarifinės priemonės:






  — | trečiųjų šalių muito normos, kaip nurodyta Kombinuotoje nomenklatūroje, |
| --- | --- | --- |

—

Tarifinės priemonės:

—

trečiųjų šalių muito normos, kaip nurodyta Kombinuotoje nomenklatūroje,

| — | muitų suspendavimai, |
| --- | --- |

—

muitų suspendavimai,

| — | tarifinės kvotos, |
| --- | --- |

—

tarifinės kvotos,

| — | tarifinės preferencijos. |
| --- | --- |

—

tarifinės preferencijos.

| — | Žemės ūkio priemonės:






  — | sudedamosios žemės ūkio mokesčių dalys, |
| --- | --- | --- |

—

Žemės ūkio priemonės:

—

sudedamosios žemės ūkio mokesčių dalys,

| — | papildomi muitai cukrui ir miltams, |
| --- | --- |

—

papildomi muitai cukrui ir miltams,

| — | kompensaciniai mokesčiai, |
| --- | --- |

—

kompensaciniai mokesčiai,

| — | pagrindinių žemės ūkio produktų (neperdirbtų) grąžinamosios išmokos. |
| --- | --- |

—

pagrindinių žemės ūkio produktų (neperdirbtų) grąžinamosios išmokos.

| — | Prekybos priemonės:






  — | antidempingo muitai, |
| --- | --- | --- |

—

Prekybos priemonės:

—

antidempingo muitai,

| — | kompensaciniai muitai. |
| --- | --- |

—

kompensaciniai muitai.

| — | Prekių judėjimo apribojimo priemonės:






  — | importo/eksporto draudimai, |
| --- | --- | --- |

—

Prekių judėjimo apribojimo priemonės:

—

importo/eksporto draudimai,

| — | importo/eksporto apribojimai, |
| --- | --- |

—

importo/eksporto apribojimai,

| — | kiekybiniai apribojimai. |
| --- | --- |

—

kiekybiniai apribojimai.

| — | Priemonės, skirtos statistinių duomenų surinkimui:






  — | importo priežiūra, |
| --- | --- | --- |

—

Priemonės, skirtos statistinių duomenų surinkimui:

—

importo priežiūra,

| — | eksporto priežiūra. |
| --- | --- |

—

eksporto priežiūra.

Kadangi prekybos priemonės gali būti keičiamos kasdien, ir atsižvelgiant į „elektroninės muitinės“ principą, Komisija nusprendė neleisti metinio TARIC leidinio publikuojant jį Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijose.

Informacija: paskutinį kartą TARIC buvo išleistas Oficialiame leidinyje 2003 m. balandžio 30 d. (OL C 103, 2003 4 30, p. 1).

---