# Az Európai Unió C 258/2004

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 258 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 47. évfolyam2004. október 20. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 258

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

47. évfolyam2004. október 20.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Információ |
| | Bizottság |
| 2004/C 258/1 | Euró átváltási árfolyamok | 1 |
| 2004/C 258/2 | Állami támogatás – Svédország – Felhívás az észrevételek megtételére az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerint, a C 22/2004 (ex N 648/2001) számú támogatással kapcsolatosan – Adócsökkentés hivatásos halászoknak (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 258/3 | A COMP/B-1/38348 – Repsol C.P.P. S.A. ügyre vonatkozó, az 1/2003 tanácsi rendelet 27. cikke 4. bekezdésének alkalmazásával közzétett közlemény | 7 |
| 2004/C 258/4 | Állami támogatás – Németország – Állami támogatás N 609/2003 – Támogatás a Kronoply GmbH javára (Több ágazatot érintő keret) – Felhívás az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdése alapján megjegyzések benyújtására (
  1
  ) | 12 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Információ

Bizottság

2004/C 258/1

Euró átváltási árfolyamok

1

2004/C 258/2

Állami támogatás – Svédország – Felhívás az észrevételek megtételére az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerint, a C 22/2004 (ex N 648/2001) számú támogatással kapcsolatosan – Adócsökkentés hivatásos halászoknak (
  1
  )

1

2

2004/C 258/3

A COMP/B-1/38348 – Repsol C.P.P. S.A. ügyre vonatkozó, az 1/2003 tanácsi rendelet 27. cikke 4. bekezdésének alkalmazásával közzétett közlemény

7

2004/C 258/4

Állami támogatás – Németország – Állami támogatás N 609/2003 – Támogatás a Kronoply GmbH javára (Több ágazatot érintő keret) – Felhívás az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdése alapján megjegyzések benyújtására (
  1
  )

1

12

---

| | III   Közlemények |
| --- | --- |
| | Bizottság |
| 2004/C 258/5 | A Finnországból és Svédországból exportált zab export-visszatérítésére vonatkozó pályázat hirdetményének módosítása ( HL C 222., 2004.9.4 ) | 17 |
| 2004/C 258/6 | A TARIC-ra vonatkozó közlemény (az Európai Közösségek integrált vámtarifája) | 18 |

III   Közlemények

Bizottság

2004/C 258/5

A Finnországból és Svédországból exportált zab export-visszatérítésére vonatkozó pályázat hirdetményének módosítása ( HL C 222., 2004.9.4 )

( HL C 222., 2004.9.4 )

17

2004/C 258/6

A TARIC-ra vonatkozó közlemény (az Európai Közösségek integrált vámtarifája)

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Információ

Bizottság

| 20.10.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 258/1

---

Euró átváltási árfolyamok (1)

2004. október 19.

(2004/C 258/01)

1 euró
  =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2509 |
| JPY | Japán yen | 135,81 |
| DKK | Dán korona | 7,4383 |
| GBP | Angol font | 0,6943 |
| SEK | Svéd korona | 9,0817 |
| CHF | Svájci frank | 1,5385 |
| ISK | Izlandi korona | 87,40 |
| NOK | Norvég korona | 8,24 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9559 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5757 |
| CZK | Cseh korona | 31,43 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar Forint | 246,62 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6689 |
| MTL | Máltai líra | 0,4301 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2883 |
| ROL | Román lej | 41 175 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,9 |
| SKK | Szlovák korona | 39,96 |
| TRL | Török líra | 1 843 400 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7175 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5751 |
| HKD | Hong Kong-i dollár | 9,7433 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8215 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0954 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 432,16 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,9181 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2509

JPY

Japán yen

135,81

DKK

Dán korona

7,4383

GBP

Angol font

0,6943

SEK

Svéd korona

9,0817

CHF

Svájci frank

1,5385

ISK

Izlandi korona

87,40

NOK

Norvég korona

8,24

BGN

Bulgár leva

1,9559

CYP

Ciprusi font

0,5757

CZK

Cseh korona

31,43

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar Forint

246,62

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6689

MTL

Máltai líra

0,4301

PLN

Lengyel zloty

4,2883

ROL

Román lej

41 175

SIT

Szlovén tolar

239,9

SKK

Szlovák korona

39,96

TRL

Török líra

1 843 400

AUD

Ausztrál dollár

1,7175

CAD

Kanadai dollár

1,5751

HKD

Hong Kong-i dollár

9,7433

NZD

Új-zélandi dollár

1,8215

SGD

Szingapúri dollár

2,0954

KRW

Dél-Koreai won

1 432,16

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,9181

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 20.10.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 258/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 258/2

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – SVÉDORSZÁG

Felhívás az észrevételek megtételére az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerint, a C 22/2004 (ex N 648/2001) számú támogatással kapcsolatosan

Adócsökkentés hivatásos halászoknak

(2004/C 258/02)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság 2004. június 16-i levelében, amely ezen összefoglalót követően hiteles nyelven megismétlésre került, értesítette Svédországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett támogatással kapcsolatosan.

Az érdekelt felek benyújthatják azon támogatásra vonatkozó észrevételeiket, amellyel szemben a Bizottság eljárást kezdeményez, az ezen összefoglaló és az ezt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül, az alábbi címre:

| Európai Bizottság |
| --- |
| Halászati Főigazgatóság |
| D Igazgatóság – Jogi Osztály |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32 2) 295 19 42. |

Európai Bizottság

Halászati Főigazgatóság

D Igazgatóság – Jogi Osztály

B-1049 Brussels

Fax: (32 2) 295 19 42.

Ezeket az észrevételeket Svédországgal közlik. Az észrevételeket előterjesztő érdekelt felek írásban kérhetik – kérésük okát megnevezve –, hogy személyazonosságukat bizalmasan kezeljék.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

A bejelentett jegyzéktervezet, a jövedelemadóra vonatkozó törvény (1999:1229) megváltoztatására irányuló javaslat célja minden halász halászatból eredő költségeinek kompenzációja. A halászoknak járó fennálló adókedvezmények rendszerét – amely elvben az általános adórendszer alkalmazása a halászati ágazatra – meg fogja változtatni, mivel a halászok ugyanazt az egységes adócsökkentést és ugyanakkora összegben igényelhetik a megnövekedett megélhetési költségekre mint más, önálló vállalkozók. Jelenleg ahhoz, hogy a halászok élhessenek az adókedvezménnyel, az szükséges, hogy a halászati út magában foglaljon egy otthontól távol töltött éjszakát. A megnövekedett megélhetési, illetőleg szállásköltségekért naponta egy meghatározott összeg vonható le.

A svéd halászat természetéből adódóan azok a part menti és tavi halászok, akiknek nem kell az otthonuktól távol tölteniük az éjszakát, a jelenlegi adócsökkentő rendszerből teljesen ki vannak zárva. Az intézkedés célja a verseny feltételeinek semlegesítése a svéd, dán és norvég halászok között, illetve az egyensúlytalanság kiegyenlítése a különleges adókedvezménnyel rendelkező halászok (vagyis azok, akik a halászat során az otthonuktól távol töltik az éjszakát) és a jelenlegi adócsökkentéshez hozzá nem férő halászok között. A bejelentett tervezet szerint azokra a halászati utakra is adható adókedvezmény, amelyeknél nem szükséges az otthonon kívül tölteni az éjszakát. Ezenfelül a halászokra és az adóhatóságra nehezedő adminisztrációs teher várhatóan csökken. A bejelentett tervezet szerint az egyes halászok adóteher-csökkentése a bevétel alapján kerül kiszámításra, és nem lépheti túl a 40 000 svéd koronát (4 444 euró) évente. Ezenkívül a csökkentés nem haladhatja meg az éves bevétel 20 %-át.

A bejelentett tervezet csak halászok esetében kerül alkalmazásra, és a kifizetés egyetlen feltétele, hogy a halász rendelkezzen hivatásos halászatra jogosító szakmai engedéllyel. Azok a halászok, akik hasznát veszik a bejelentett tervezetnek, nem részesülhetnének más adócsökkentésben a megnövekedett megélhetési költségekre.

A bejelentett tervezet, ha bevezetésre kerül, évente 34 400 000 svéd korona (3 822 222 euró) veszteséget fog okozni a svéd államkincstárnak, ami egyfelől 18 200 000 svéd korona (2 022 222 euró) előre betervezett nemzeti társadalombiztosítási hozzájárulásból és az érintett régiókban a regionális adóbevételek 16 200 000 svéd koronás (1 800 000 euró) csökkenéséből áll. Körülbelül kétezer, szakmai engedéllyel rendelkező halász tevékenykedik Svédországban.

A jelenlegi adócsökkentési rendszert a gazdaság minden szektorára azonosan alkalmazzák. Így tehát ez nem szelektív előny a halászati ágazatnak, következésképpen nem állami támogatás, hanem általános intézkedés. A halászoktól az otthontól távol töltött éjszaka követelménye nélkül engedélyezett adócsökkentéssel a bejelentett tervezet szelektív előnyt biztosít a halászati ágazatnak, ami nem elérhető más ágazatok számára. Ezért ebben a fázisban a bejelentett tervezet állami támogatást képez.

A halászati ágazat területén a tervezetet szükséges megvizsgálni a halászati és az akvakultúra-ágazatnak nyújtott állami támogatás vizsgálatára vonatkozó iránymutatás (1) fényében. Ezen iránymutatás 1.2. pontja szerint az olyan állami támogatás, amelyet a kedvezményezettnek való bármilyen kötelezettség előírása nélkül nyújtanak, és amelynek a célja a vállalatok helyzetének javítása és üzleti áttekinthetőségük növelése, illetve azzal a hatással jár, hogy a kedvezményezett bevétele nő, működési támogatásnak minősül, és összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

A LEVÉL SZÖVEGE

| (1) | „Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln. |
| --- | --- |

(1)

„Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln.

1.   FÖRFARANDE

| (2) | Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004. |
| --- | --- |

(2)

Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004.

2.   BESKRIVNING

| (3) | Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet. |
| --- | --- |

(3)

Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet.

Nuvarande skattelättnader för yrkesfiskare i Sverige

| (4) | År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd. |
| --- | --- |

(4)

År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd.

| (5) | För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag. |
| --- | --- |

(5)

För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag.

| (6) | I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget. |
| --- | --- |

(6)

I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget.

| (7) | För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år. |
| --- | --- |

(7)

För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år.

| (8) | Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst. |
| --- | --- |

(8)

Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst.

| (9) | Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(9)

Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare.

| (10) | Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang. |
| --- | --- |

(10)

Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang.

| (11) | Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår. |
| --- | --- |

(11)

Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår.

Föreslagna lättnader för yrkesfiskare enligt det anmälda systemet

| (12) | Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(12)

Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten.

| (13) | Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(13)

Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare.

| (14) | Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(14)

Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten.

| (15) | Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare.

| (16) | Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer. |
| --- | --- |

(16)

Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer.

| (17) | Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. |
| --- | --- |

(17)

Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens.

| (18) | Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader. |
| --- | --- |

(18)

Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader.

| (19) | I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK. |
| --- | --- |

(19)

I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK.

| (20) | I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas. |
| --- | --- |

(20)

I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas.

Budget

| (21) | Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun. |
| --- | --- |

(21)

Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun.

| (22) | Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser. |
| --- | --- |

(22)

Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser.

3.   BEDÖMNING

| (23) | Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(23)

Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden.

Förekomst av statligt stöd

| (24) | För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(24)

För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (25) | För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(25)

För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (26) | För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en ”neutralisation„ av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(26)

För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en ”neutralisation„ av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare.

| (27) | Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare. |
| --- | --- |

(27)

Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare.

| (28) | Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2). |
| --- | --- |

(28)

Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2).

| (29) | Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av ”systemets art eller funktion„. Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta. |
| --- | --- |

(29)

Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av ”systemets art eller funktion„. Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta.

| (30) | För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd. |
| --- | --- |

(30)

För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd.

| (31) | Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd. |
| --- | --- |

(31)

Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd.

| (32) | Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(32)

Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd.

Bedömning av förenligheten med den gemensamma marknaden

| (33) | Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget.

| (34) | Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga. |
| --- | --- |

(34)

Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga.

| (35) | Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region. |
| --- | --- |

(35)

Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region.

| (36) | Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d). |
| --- | --- |

(36)

Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d).

| (37) | Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(37)

Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (38) | Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (39) | Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(39)

Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet.

| (40) | Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet. |
| --- | --- |

(40)

Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet.

| (41) | De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(41)

De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet.

| (42) | Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor. |
| --- | --- |

(42)

Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor.

| (43) | Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

(43)

Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt.

| (44) | Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art. |
| --- | --- |

(44)

Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art.

| (45) | De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket. |
| --- | --- |

(45)

De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket.

| (46) | Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet. |
| --- | --- |

(46)

Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet.

SLUTSATS

| (47) | Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget.

| (48) | Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

(48)

Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren.

| (49) | Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.” |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.”

---

(1)  HL C 19., 2001.1.20., 7. o.

1

(2)  Mål 173/73, Italien mot kommissionen (1974), Rec. 709, punkt 17.

2

(3)  REG 2000, s. I-08237.

3

(4)  EGT C 19, 20.1.2001, s. 7–15.

4

---

| 20.10.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 258/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 258/7

---

A COMP/B-1/38348 – Repsol C.P.P. S.A. ügyre vonatkozó, az 1/2003 tanácsi rendelet (1) 27. cikke 4. bekezdésének alkalmazásával közzétett közlemény

(2004/C 258/03)

1.   Bevezetés

| 1. | 2001. december 20-án a Bizottság, a 17. tanácsi rendelet 2. és 4. cikke alkalmazásában, bejelentést kapott a Repsol Comercial de Productos Petrolíferos S.A. (a továbbiakban: Repsol C.P.P.) részéről olyan megállapodásokról és/vagy szerződésmintákról, amelyek keretében ez a vállalat gépjárművek üzemanyagainak a forgalmazását bonyolítja Spanyolország területén működtetett üzemanyagtöltő állomásokon. |
| --- | --- |

1.

2001. december 20-án a Bizottság, a 17. tanácsi rendelet 2. és 4. cikke alkalmazásában, bejelentést kapott a Repsol Comercial de Productos Petrolíferos S.A. (a továbbiakban: Repsol C.P.P.) részéről olyan megállapodásokról és/vagy szerződésmintákról, amelyek keretében ez a vállalat gépjárművek üzemanyagainak a forgalmazását bonyolítja Spanyolország területén működtetett üzemanyagtöltő állomásokon.

| 2. | 2002. március 19-én a Bizottság közleményt (2) tett közzé a Hivatalos Lapban, amelyben felhívta az érdekelt külső feleket, hogy juttassák el részére az e bejelentéssel kapcsolatos észrevételeiket. E felkérést követően 69 észrevétel érkezett érdekelt külső felektől, egyes megjegyzések több üzemanyagtöltő állomás nevében. |
| --- | --- |

2.

2002. március 19-én a Bizottság közleményt (2) tett közzé a Hivatalos Lapban, amelyben felhívta az érdekelt külső feleket, hogy juttassák el részére az e bejelentéssel kapcsolatos észrevételeiket. E felkérést követően 69 észrevétel érkezett érdekelt külső felektől, egyes megjegyzések több üzemanyagtöltő állomás nevében.

2.   A felek

| 3. | A Repsol C.P.P. a Repsol-YPF olajipari vállalatcsoporthoz tartozó vállalat. Európában ez a cégcsoport elsősorban Spanyolországban és Portugáliában tevékenykedik. Ezenkívül Spanyolországban jelentős olajfinomító kapacitással rendelkezik. A Repsol C.P.P. vállalat elsősorban üzemanyagok, tüzelőanyagok, kenőanyagok és egyéb hasonló gépjárműveknek szánt termékek forgalmazásával foglalkozik Spanyolországban. |
| --- | --- |

3.

A Repsol C.P.P. a Repsol-YPF olajipari vállalatcsoporthoz tartozó vállalat. Európában ez a cégcsoport elsősorban Spanyolországban és Portugáliában tevékenykedik. Ezenkívül Spanyolországban jelentős olajfinomító kapacitással rendelkezik. A Repsol C.P.P. vállalat elsősorban üzemanyagok, tüzelőanyagok, kenőanyagok és egyéb hasonló gépjárműveknek szánt termékek forgalmazásával foglalkozik Spanyolországban.

| 4. | A Repsol C.P.P.-nek a bejelentett szerződések szerinti szerződéses partnerei spanyol üzemanyagtöltő állomások üzemeltetői. Ezek az üzemeltetők a legtöbb esetben családi vállalkozások, amelyek ritkán üzemeltetnek egynél több töltőállomást. |
| --- | --- |

4.

A Repsol C.P.P.-nek a bejelentett szerződések szerinti szerződéses partnerei spanyol üzemanyagtöltő állomások üzemeltetői. Ezek az üzemeltetők a legtöbb esetben családi vállalkozások, amelyek ritkán üzemeltetnek egynél több töltőállomást.

3.   Az üzemanyagpiac

| 5. | A Spanyolországban értékesített üzemanyag általában spanyol finomítókból származik. Az ezen felüli mennyiség teherhajókon érkezik. Spanyolország nettó gázolajimportőr és nettó benzinexportőr. Az értékesített gázolaj több, mint az értékesített benzin, és az érintett termékek összfogyasztásának mintegy 2/3 részét teszik ki. Ezenkívül a gázolaj értékesítése növekszik, míg a benzin értékesítése csökken. |
| --- | --- |

5.

A Spanyolországban értékesített üzemanyag általában spanyol finomítókból származik. Az ezen felüli mennyiség teherhajókon érkezik. Spanyolország nettó gázolajimportőr és nettó benzinexportőr. Az értékesített gázolaj több, mint az értékesített benzin, és az érintett termékek összfogyasztásának mintegy 2/3 részét teszik ki. Ezenkívül a gázolaj értékesítése növekszik, míg a benzin értékesítése csökken.

| 6. | A hazai termelést általában nagy kapacitású szállítási eszközökkel továbbítják (olajvezeték, vonat vagy hajó) a „közeli” tárolókapacitásokhoz (elsődleges logisztikai bázisok), ahonnan azt kamionnal szállítják a végső felhasználási helyre (másodlagos logisztikai bázisok). Az importált terméket vagy kikötői depókban, amelyek hol kapcsolódnak, hol nem a nagy kapacitású szállítóeszközökhöz, vagy az olajfinomítókban rakodják ki, és ezt követően ugyanúgy szállítják, mint a hazai termékeket. |
| --- | --- |

6.

A hazai termelést általában nagy kapacitású szállítási eszközökkel továbbítják (olajvezeték, vonat vagy hajó) a „közeli” tárolókapacitásokhoz (elsődleges logisztikai bázisok), ahonnan azt kamionnal szállítják a végső felhasználási helyre (másodlagos logisztikai bázisok). Az importált terméket vagy kikötői depókban, amelyek hol kapcsolódnak, hol nem a nagy kapacitású szállítóeszközökhöz, vagy az olajfinomítókban rakodják ki, és ezt követően ugyanúgy szállítják, mint a hazai termékeket.

| 7. | Az olajfinomítókban termelt üzemanyagot, illetve az importált üzemanyagot vagy a termelő, vagy az importőr értékesítési hálózatában értékesítik (amelyek saját tulajdonú, vagy szerződéssel kapcsolt üzemanyagtöltő állomásokból állnak), vagy nagyban értékesítik azt (a hálózaton kívül): i. független kiskereskedőknek, akiket felmenetben nem integráltak (márka nélküli üzemanyagtöltő állomások vagy szupermarketek); ii. nagykereskedőknek (beleértve a Spanyolországban vertikálisan nem integrálódott nagy olajvállalatokat); vagy iii. jelentős végfelhasználó ügyfeleknek (ipari és kereskedelmi felhasználók, mint kórházak, autókölcsönző cégek, közlekedési vállalatok, üzemek stb.). Ezenkívül a termékeket a finomítók vagy a piaci szereplők a lánc minden szintjén egymás között cserélhetik. |
| --- | --- |

7.

Az olajfinomítókban termelt üzemanyagot, illetve az importált üzemanyagot vagy a termelő, vagy az importőr értékesítési hálózatában értékesítik (amelyek saját tulajdonú, vagy szerződéssel kapcsolt üzemanyagtöltő állomásokból állnak), vagy nagyban értékesítik azt (a hálózaton kívül): i. független kiskereskedőknek, akiket felmenetben nem integráltak (márka nélküli üzemanyagtöltő állomások vagy szupermarketek); ii. nagykereskedőknek (beleértve a Spanyolországban vertikálisan nem integrálódott nagy olajvállalatokat); vagy iii. jelentős végfelhasználó ügyfeleknek (ipari és kereskedelmi felhasználók, mint kórházak, autókölcsönző cégek, közlekedési vállalatok, üzemek stb.). Ezenkívül a termékeket a finomítók vagy a piaci szereplők a lánc minden szintjén egymás között cserélhetik.

| 8. | A kiskereskedelmi értékesítés tartalmazza az autóvezetőknek az üzemanyagtöltő állomásokon (akár márkás, akár nem) eladott tételeket. Általános szabályként háromféle üzemanyagtöltő állomás van: i. a hagyományosan vertikálisan integrált olajcégek tulajdonát képező, vagy általuk biztosított üzemanyagtöltő állomások; ii. a független üzemanyagtöltőállomások; és iii. a szupermarketek. A spanyol üzemanyagtöltő állomásokon értékesített üzemanyagtípusok az alábbiak: 98-as ólommentes benzin, 95-ös ólommentes benzin, 97-es ólompótló adalékos benzin, A-gázolaj (személygépkocsiba) és B-gázolaj (mezőgazdasági gázolaj). |
| --- | --- |

8.

A kiskereskedelmi értékesítés tartalmazza az autóvezetőknek az üzemanyagtöltő állomásokon (akár márkás, akár nem) eladott tételeket. Általános szabályként háromféle üzemanyagtöltő állomás van: i. a hagyományosan vertikálisan integrált olajcégek tulajdonát képező, vagy általuk biztosított üzemanyagtöltő állomások; ii. a független üzemanyagtöltőállomások; és iii. a szupermarketek. A spanyol üzemanyagtöltő állomásokon értékesített üzemanyagtípusok az alábbiak: 98-as ólommentes benzin, 95-ös ólommentes benzin, 97-es ólompótló adalékos benzin, A-gázolaj (személygépkocsiba) és B-gázolaj (mezőgazdasági gázolaj).

| 9. | A benzinfajtákat elsősorban kis tételben értékesítik végfelhasználóknak, míg a gázolaj egy jelentős részét, különösen a B kategóriásat, a hálózaton kívül értékesítik (3). |
| --- | --- |

9.

A benzinfajtákat elsősorban kis tételben értékesítik végfelhasználóknak, míg a gázolaj egy jelentős részét, különösen a B kategóriásat, a hálózaton kívül értékesítik (3).

| 10. | Korábbi döntésekben (4) a Bizottság úgy tekintette, hogy az üzemanyagok hálózaton kívüli (vagy nagybani) értékesítése és az üzemanyagok kiskereskedelmi, üzemanyagtöltő állomásokon történő értékesítése különböző termékpiacokat jelenthet. A hálózaton kívüli értékesítések esetén létezne egy üzemanyagtípusonként eltérő piac. |
| --- | --- |

10.

Korábbi döntésekben (4) a Bizottság úgy tekintette, hogy az üzemanyagok hálózaton kívüli (vagy nagybani) értékesítése és az üzemanyagok kiskereskedelmi, üzemanyagtöltő állomásokon történő értékesítése különböző termékpiacokat jelenthet. A hálózaton kívüli értékesítések esetén létezne egy üzemanyagtípusonként eltérő piac.

4.   A Repsol C.P.P. álláspontja

| 11. | Ebben az esetben a szóban forgó piac a hálózaton kívül értékesített üzemanyagok piaca Spanyolországban. A Repsol C.P.P. piaci részesedése mintegy ... [35–50 %] a benzinfajtáknál, mintegy ... [35–50 %] az A-gázolajnál és mintegy ... [30–45 %] a B-gázolajnál. |
| --- | --- |

11.

Ebben az esetben a szóban forgó piac a hálózaton kívül értékesített üzemanyagok piaca Spanyolországban. A Repsol C.P.P. piaci részesedése mintegy ... [35–50 %] a benzinfajtáknál, mintegy ... [35–50 %] az A-gázolajnál és mintegy ... [30–45 %] a B-gázolajnál.

| 12. | Amennyiben a szerződéses áruk végtermékek, a Bizottság általában úgy értékeli, hogy olyan elemzés, amely arra a piacra korlátozódna, ahol a szállító és a beszerző találkoznak, nem elégséges olyan esetben, amikor a vertikális korlátozások azzal a negatív hatással járhatnak, hogy csökkentik a márkaközi konkurenciát a viszonteladói, vagyis a beszerzőtől a végfelhasználó felé eső piacon. Ez a hatás jelentősebb, amikor a vertikális korlátozások egy szállító és egy kiskereskedő közötti konkurencia kizáró kötelezettségvállalást jelentenek. Ez esetben a piac az üzemanyagok kiskereskedelmi értékesítése Spanyolországban, ahol a Repsol C.P.P. piaci részesedése szintén meghaladja a 30 %-ot (mintegy ... [35–50 %] a termékek összességére nézve). |
| --- | --- |

12.

Amennyiben a szerződéses áruk végtermékek, a Bizottság általában úgy értékeli, hogy olyan elemzés, amely arra a piacra korlátozódna, ahol a szállító és a beszerző találkoznak, nem elégséges olyan esetben, amikor a vertikális korlátozások azzal a negatív hatással járhatnak, hogy csökkentik a márkaközi konkurenciát a viszonteladói, vagyis a beszerzőtől a végfelhasználó felé eső piacon. Ez a hatás jelentősebb, amikor a vertikális korlátozások egy szállító és egy kiskereskedő közötti konkurencia kizáró kötelezettségvállalást jelentenek. Ez esetben a piac az üzemanyagok kiskereskedelmi értékesítése Spanyolországban, ahol a Repsol C.P.P. piaci részesedése szintén meghaladja a 30 %-ot (mintegy ... [35–50 %] a termékek összességére nézve).

5.   A bejelentett szerződések

| 13. | A bejelentett szerződések spanyolországi üzemanyagtöltő állomások által kötött kizárólagos beszerzési szerződések. Nyolc különböző szerződéstípust használnak, egyrészt attól függően, hogy az üzemanyagtöltő állomás milyen tulajdonosi rendszerben működik, másrészt hogy milyen kereskedelmi kapcsolat van a Repsol C.P.P. és az üzemanyagtöltő állomás üzemeltetője között.






  a) | Az ún. „CODO-ügynök” szerződés. Szerződés üzemanyagok forgalmazására a Repsol C.P.P. tulajdonában álló üzemanyagtöltő állomásokon, melyek üzemeltetője bérlő. Az üzemeltető ügynöki státusban van. |
| --- | --- | --- |

13.

A bejelentett szerződések spanyolországi üzemanyagtöltő állomások által kötött kizárólagos beszerzési szerződések. Nyolc különböző szerződéstípust használnak, egyrészt attól függően, hogy az üzemanyagtöltő állomás milyen tulajdonosi rendszerben működik, másrészt hogy milyen kereskedelmi kapcsolat van a Repsol C.P.P. és az üzemanyagtöltő állomás üzemeltetője között.

a)

Az ún. „CODO-ügynök” szerződés. Szerződés üzemanyagok forgalmazására a Repsol C.P.P. tulajdonában álló üzemanyagtöltő állomásokon, melyek üzemeltetője bérlő. Az üzemeltető ügynöki státusban van.

| b) | Az ún. „CODO-viszonteladó” szerződés. Szerződés üzemanyagok forgalmazására a Repsol C.P.P. tulajdonában álló üzemanyagtöltő állomásokon, melyek üzemeltetője bérlő. Az üzemeltető viszonteladói státusban van. |
| --- | --- |

b)

Az ún. „CODO-viszonteladó” szerződés. Szerződés üzemanyagok forgalmazására a Repsol C.P.P. tulajdonában álló üzemanyagtöltő állomásokon, melyek üzemeltetője bérlő. Az üzemeltető viszonteladói státusban van.

| c) | Az ún. „DODO-ügynök” szerződés. Szerződés üzemanyagok forgalmazására az üzemeltető tulajdonában álló üzemanyagtöltő állomásokon. Az üzemeltető ügynöki státusban van. |
| --- | --- |

c)

Az ún. „DODO-ügynök” szerződés. Szerződés üzemanyagok forgalmazására az üzemeltető tulajdonában álló üzemanyagtöltő állomásokon. Az üzemeltető ügynöki státusban van.

| d) | Az ún. „DODO-viszonteladó” szerződés. Szerződés üzemanyagok forgalmazására az üzemeltető tulajdonában álló üzemanyagtöltő állomásokon. Az üzemeltető viszonteladói státusban van. |
| --- | --- |

d)

Az ún. „DODO-viszonteladó” szerződés. Szerződés üzemanyagok forgalmazására az üzemeltető tulajdonában álló üzemanyagtöltő állomásokon. Az üzemeltető viszonteladói státusban van.

| e) | Az ún. „ haszonélvező ügynök” szerződés. Szerződés a Repsol C.P.P. és egy olyan üzemanyagtöltő állomás tulajdonosa között, amelyre a tulajdonos haszonélvezeti jogot jegyeztet be a Repsol C.P.P. javára. Mint haszonélvező, a Repsol C.P.P. egyidejűleg üzemeltetésre bérbe adja az üzemanyagtöltő állomást a haszonélvezeti joggal megterhelt tulajdonosnak vagy egy, a haszonélvezeti joggal megterhelt tulajdonoshoz kötődő külső félnek. A szerződés végén a haszonélvezeti joggal megterhelt tulajdonos automatikusan visszakapja az üzemanyagtöltő állomás feletti teljes körű tulajdonjogát. Az átruházást egy üzemanyag-forgalmazási megállapodás egészíti ki. Az üzemeltető ügynöki státusban van. |
| --- | --- |

e)

Az ún. „ haszonélvező ügynök” szerződés. Szerződés a Repsol C.P.P. és egy olyan üzemanyagtöltő állomás tulajdonosa között, amelyre a tulajdonos haszonélvezeti jogot jegyeztet be a Repsol C.P.P. javára. Mint haszonélvező, a Repsol C.P.P. egyidejűleg üzemeltetésre bérbe adja az üzemanyagtöltő állomást a haszonélvezeti joggal megterhelt tulajdonosnak vagy egy, a haszonélvezeti joggal megterhelt tulajdonoshoz kötődő külső félnek. A szerződés végén a haszonélvezeti joggal megterhelt tulajdonos automatikusan visszakapja az üzemanyagtöltő állomás feletti teljes körű tulajdonjogát. Az átruházást egy üzemanyag-forgalmazási megállapodás egészíti ki. Az üzemeltető ügynöki státusban van.

| f) | Az ún. „haszonélvező viszonteladó” szerződés. Szerződés a Repsol C.P.P. és egy olyan üzemanyagtöltő állomás tulajdonosa között, amelyre a tulajdonos haszonélvezeti jogot jegyeztet be a Repsol C.P.P. javára. Mint haszonélvező, a Repsol C.P.P. egyidejűleg üzemeltetésre bérbe adja az üzemanyagtöltő állomást a haszonélvezeti joggal megterhelt tulajdonosnak vagy egy, a haszonélvezeti joggal megterhelt tulajdonoshoz kötődő külső félnek. A szerződés végén a haszonélvezeti joggal megterhelt tulajdonos automatikusan visszakapja az üzemanyagtöltő állomás feletti teljes körű tulajdonjogát. Az átruházást egy üzemanyag-forgalmazási megállapodás egészíti ki. Az üzemeltető viszonteladói státusban van. |
| --- | --- |

f)

Az ún. „haszonélvező viszonteladó” szerződés. Szerződés a Repsol C.P.P. és egy olyan üzemanyagtöltő állomás tulajdonosa között, amelyre a tulajdonos haszonélvezeti jogot jegyeztet be a Repsol C.P.P. javára. Mint haszonélvező, a Repsol C.P.P. egyidejűleg üzemeltetésre bérbe adja az üzemanyagtöltő állomást a haszonélvezeti joggal megterhelt tulajdonosnak vagy egy, a haszonélvezeti joggal megterhelt tulajdonoshoz kötődő külső félnek. A szerződés végén a haszonélvezeti joggal megterhelt tulajdonos automatikusan visszakapja az üzemanyagtöltő állomás feletti teljes körű tulajdonjogát. Az átruházást egy üzemanyag-forgalmazási megállapodás egészíti ki. Az üzemeltető viszonteladói státusban van.

| g) | Az ún. „épített ingatlan tulajdonosa ügynök” szerződés. Szerződés a Repsol C.P.P. és egy telektulajdonos között, amelyre a tulajdonos építettingatlan-tulajdonosi jogot jegyeztet be a Repsol C.P.P. javára, amely tulajdonosává válik mindannak, ami a telken épített tulajdon, vagy amit jövőben építenek, míg szerződőtársa továbbra is tulajdonosa marad a teleknek. Mint az építmény tulajdonosa, a Repsol C.P.P. egyidejűleg üzemeltetésre bérbe adja az üzemanyagtöltő állomást a telektulajdonosnak vagy egy, a telektulajdonoshoz kötődő külső félnek. A szerződés végén a telektulajdonos automatikusan visszakapja az üzemanyagtöltő állomás feletti teljes körű tulajdonjogát. Az átruházást egy üzemanyag-forgalmazási megállapodás egészíti ki. Az üzemeltető ügynöki státusban van. |
| --- | --- |

g)

Az ún. „épített ingatlan tulajdonosa ügynök” szerződés. Szerződés a Repsol C.P.P. és egy telektulajdonos között, amelyre a tulajdonos építettingatlan-tulajdonosi jogot jegyeztet be a Repsol C.P.P. javára, amely tulajdonosává válik mindannak, ami a telken épített tulajdon, vagy amit jövőben építenek, míg szerződőtársa továbbra is tulajdonosa marad a teleknek. Mint az építmény tulajdonosa, a Repsol C.P.P. egyidejűleg üzemeltetésre bérbe adja az üzemanyagtöltő állomást a telektulajdonosnak vagy egy, a telektulajdonoshoz kötődő külső félnek. A szerződés végén a telektulajdonos automatikusan visszakapja az üzemanyagtöltő állomás feletti teljes körű tulajdonjogát. Az átruházást egy üzemanyag-forgalmazási megállapodás egészíti ki. Az üzemeltető ügynöki státusban van.

| h) | Az ún. „épített ingatlan tulajdonosa-viszonteladó” szerződés. Szerződés a Repsol C.P.P. és egy telektulajdonos között, amelyre a tulajdonos építettingatlan-tulajdonosi jogot jegyeztet be a Repsol C.P.P. javára, amely tulajdonosává válik mindannak, ami a telken épített tulajdon, vagy amit jövőben építenek, míg szerződőtársa továbbra is tulajdonosa marad a teleknek. Mint az építmény tulajdonosa, a Repsol C.P.P. egyidejűleg üzemeltetésre bérbe adja az üzemanyagtöltő állomást a telektulajdonosnak vagy egy, a telektulajdonoshoz kötődő külső félnek. A szerződés végén a telektulajdonos automatikusan visszakapja az üzemanyagtöltő állomás feletti teljes körű tulajdonjogát. Az átruházást egy üzemanyag-forgalmazási megállapodás egészíti ki. Az üzemeltető viszonteladói státusban van. |
| --- | --- |

h)

Az ún. „épített ingatlan tulajdonosa-viszonteladó” szerződés. Szerződés a Repsol C.P.P. és egy telektulajdonos között, amelyre a tulajdonos építettingatlan-tulajdonosi jogot jegyeztet be a Repsol C.P.P. javára, amely tulajdonosává válik mindannak, ami a telken épített tulajdon, vagy amit jövőben építenek, míg szerződőtársa továbbra is tulajdonosa marad a teleknek. Mint az építmény tulajdonosa, a Repsol C.P.P. egyidejűleg üzemeltetésre bérbe adja az üzemanyagtöltő állomást a telektulajdonosnak vagy egy, a telektulajdonoshoz kötődő külső félnek. A szerződés végén a telektulajdonos automatikusan visszakapja az üzemanyagtöltő állomás feletti teljes körű tulajdonjogát. Az átruházást egy üzemanyag-forgalmazási megállapodás egészíti ki. Az üzemeltető viszonteladói státusban van.

| 14. | Számos esetben, elsősorban az e), f), g) és h) szerződéstípusok esetében, a Repsol C.P.P. részben vagy egészben magára vállalja az üzemanyagtöltő állomások építésének vagy felújításának a finanszírozását. |
| --- | --- |

14.

Számos esetben, elsősorban az e), f), g) és h) szerződéstípusok esetében, a Repsol C.P.P. részben vagy egészben magára vállalja az üzemanyagtöltő állomások építésének vagy felújításának a finanszírozását.

6.   Előzetes értékelés

| 15. | 2004. június 18-án a Bizottság tájékoztatta a Repsol C.P.P.-t az üggyel kapcsolatos előzetes értékeléséről az alábbiakkal összefüggésben: (1) az ügynök és a viszonteladó közötti különbség a közösségi versenyjog értelmezésében; (2) üzemanyagok maximált viszonteladási árával kapcsolatos rendelkezések; és (3) az üzemanyagokkal kapcsolatos, a piac zárttá tételére alkalmas versenykizárásra vonatkozó rendelkezések. |
| --- | --- |

15.

2004. június 18-án a Bizottság tájékoztatta a Repsol C.P.P.-t az üggyel kapcsolatos előzetes értékeléséről az alábbiakkal összefüggésben: (1) az ügynök és a viszonteladó közötti különbség a közösségi versenyjog értelmezésében; (2) üzemanyagok maximált viszonteladási árával kapcsolatos rendelkezések; és (3) az üzemanyagokkal kapcsolatos, a piac zárttá tételére alkalmas versenykizárásra vonatkozó rendelkezések.

6.1.   Az ügynöki viszony kérdése

| 16. | A Bizottság úgy látja, hogy a valós ügynöki szerződések esetén, az ügynököt terhelő kötelezettségek azon szerződések esetében, amelyeket az ügynök a megbízó számára tárgyal le és/vagy köt meg, általában nem vetnek fel konkurenciával kapcsolatos problémát. Ugyanakkor, lehet olyan szerződés, amelyet ugyan a szerződő felek ügynöki szerződésnek minősítenek, de amely mégis olyan tulajdonságokkal rendelkezik, ami ettől eltérő megítélést indokol.
  A meghatározó tényező e tekintetben az, hogy mi az a kereskedelmi és pénzügyi kockázat, amit az ügynök vállal azon tevékenységek tekintetében, amellyel őt a megbízó megbízta. |
| --- | --- |

16.

A Bizottság úgy látja, hogy a valós ügynöki szerződések esetén, az ügynököt terhelő kötelezettségek azon szerződések esetében, amelyeket az ügynök a megbízó számára tárgyal le és/vagy köt meg, általában nem vetnek fel konkurenciával kapcsolatos problémát. Ugyanakkor, lehet olyan szerződés, amelyet ugyan a szerződő felek ügynöki szerződésnek minősítenek, de amely mégis olyan tulajdonságokkal rendelkezik, ami ettől eltérő megítélést indokol.

A meghatározó tényező e tekintetben az, hogy mi az a kereskedelmi és pénzügyi kockázat, amit az ügynök vállal azon tevékenységek tekintetében, amellyel őt a megbízó megbízta.

| 17. | Ugyanakkor, bármi legyen is az ügynök helyzete a kritériumokkal kapcsolatosan, a vele kötött versenykizáró rendelkezések (lásd lejjebb a 22. bekezdést) problémásak lehetnek, a márkák közötti konkurenciára gyakorolt hatásuk miatt. Ez a helyzet akkor, amikor a versenykizáró rendelkezések annak a piacnak a zárttá tételéhez vezetnek, ahol a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat adják és veszik.
  Ezek után a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kérdés, miszerint a Repsol C.P.P. üzemeltetői a versenykizáró rendelkezések vonatkozásában valódi ügynökök-e, elveszíti jelentőségét. Miután maximális árakról van szó, e szakaszban mindenesetre úgy tűnik, hogy az érintett rendelkezések elfogadhatóak, még akkor is, ha a Repsolhoz kötött forgalmazók összességét, jogilag, viszonteladóknak kellene tekintenünk (lásd lejjebb). |
| --- | --- |

17.

Ugyanakkor, bármi legyen is az ügynök helyzete a kritériumokkal kapcsolatosan, a vele kötött versenykizáró rendelkezések (lásd lejjebb a 22. bekezdést) problémásak lehetnek, a márkák közötti konkurenciára gyakorolt hatásuk miatt. Ez a helyzet akkor, amikor a versenykizáró rendelkezések annak a piacnak a zárttá tételéhez vezetnek, ahol a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat adják és veszik.

Ezek után a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kérdés, miszerint a Repsol C.P.P. üzemeltetői a versenykizáró rendelkezések vonatkozásában valódi ügynökök-e, elveszíti jelentőségét. Miután maximális árakról van szó, e szakaszban mindenesetre úgy tűnik, hogy az érintett rendelkezések elfogadhatóak, még akkor is, ha a Repsolhoz kötött forgalmazók összességét, jogilag, viszonteladóknak kellene tekintenünk (lásd lejjebb).

6.2.   A maximálisár-rendelkezések

| 18. | A bejelentett szerződések többsége megtiltja az üzemanyagtöltő állomások üzemeltetőinek, hogy az üzemanyagot a Repsol C.P.P. által megszabott maximális ár fölött értékesítsék, de az üzemeltetők, beleértve a szerződésekben ügynöknek minősítettek is, szabadon dönthetnek árengedményekről. A bejelentett szerződések egy kis részében a Repsol C.P.P. mindössze javaslatot tesz egy végfelhasználói eladási árra, engedve, hogy az üzemeltetők szabadon döntsenek arról, hogy a tényleges vételárat az ajánlott ár alatt vagy felett rögzítik. |
| --- | --- |

18.

A bejelentett szerződések többsége megtiltja az üzemanyagtöltő állomások üzemeltetőinek, hogy az üzemanyagot a Repsol C.P.P. által megszabott maximális ár fölött értékesítsék, de az üzemeltetők, beleértve a szerződésekben ügynöknek minősítettek is, szabadon dönthetnek árengedményekről. A bejelentett szerződések egy kis részében a Repsol C.P.P. mindössze javaslatot tesz egy végfelhasználói eladási árra, engedve, hogy az üzemeltetők szabadon döntsenek arról, hogy a tényleges vételárat az ajánlott ár alatt vagy felett rögzítik.

| 19. | A Bizottság ebben a szakaszban úgy látja, hogy ez a rendszer a szerződés 81. cikkének (1) bekezdése értelmében nincs jelentős hatással a versenyre. Másrészt teljes mértékben szabadságot biztosít a forgalmazóknak abban, hogy az árakat a Repsol C.P.P. által megadott maximált ár alá csökkentsék. A szerződésekben ügynöknek minősített üzemeltetők esetében ezeknek megvan a lehetőségük, hogy az ügyfél által ténylegesen kifizetett árat jutalékuk terhére csökkentsék anélkül, hogy csökkentenék a Repsol C.P.P bevételeit. |
| --- | --- |

19.

A Bizottság ebben a szakaszban úgy látja, hogy ez a rendszer a szerződés 81. cikkének (1) bekezdése értelmében nincs jelentős hatással a versenyre. Másrészt teljes mértékben szabadságot biztosít a forgalmazóknak abban, hogy az árakat a Repsol C.P.P. által megadott maximált ár alá csökkentsék. A szerződésekben ügynöknek minősített üzemeltetők esetében ezeknek megvan a lehetőségük, hogy az ügyfél által ténylegesen kifizetett árat jutalékuk terhére csökkentsék anélkül, hogy csökkentenék a Repsol C.P.P bevételeit.

| 20. | Másrészt a Bizottság vizsgálata nem mutatott fel olyan elemeket, amelyek miatt attól kellene félni, hogy az ármaximumok gyakorlata jelentős felzárkózásokhoz vezetne. E pillanatban semmi sem mutat arra, hogy mindez hatással lenne a márkákon belüli versenyre. |
| --- | --- |

20.

Másrészt a Bizottság vizsgálata nem mutatott fel olyan elemeket, amelyek miatt attól kellene félni, hogy az ármaximumok gyakorlata jelentős felzárkózásokhoz vezetne. E pillanatban semmi sem mutat arra, hogy mindez hatással lenne a márkákon belüli versenyre.

6.3.   A versenykizáró rendelkezések

| 21. | A Repsol C.P.P. és az üzemanyagtöltő állomások üzemeltetői közötti forgalmazási szerződések versenykizáró rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek az üzemanyagtöltő állomásokon értékesítendő üzemanyagokra vonatkoznak. Ezek a rendelkezések nem vonatkoznak az üzemanyagtöltő állomáson értékesített egyéb árukra. E rendelkezések mintegy 1 430 CODO típusú, 770 DODO típusú és 460 haszonélvezeti vagy épített ingatlan tulajdonosi szerződésre érvényesek. E rendelkezések időtartama változó. A CODO és a DODO típusú szerződéseknél általában öt évről van szó. A haszonélvezeti vagy beépített ingatlan tulajdonosi szerződéseknél 25 és 40 év között váltakozik, a szerződések típusa szerint. |
| --- | --- |

21.

A Repsol C.P.P. és az üzemanyagtöltő állomások üzemeltetői közötti forgalmazási szerződések versenykizáró rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek az üzemanyagtöltő állomásokon értékesítendő üzemanyagokra vonatkoznak. Ezek a rendelkezések nem vonatkoznak az üzemanyagtöltő állomáson értékesített egyéb árukra. E rendelkezések mintegy 1 430 CODO típusú, 770 DODO típusú és 460 haszonélvezeti vagy épített ingatlan tulajdonosi szerződésre érvényesek. E rendelkezések időtartama változó. A CODO és a DODO típusú szerződéseknél általában öt évről van szó. A haszonélvezeti vagy beépített ingatlan tulajdonosi szerződéseknél 25 és 40 év között váltakozik, a szerződések típusa szerint.

| 22. | Az ilyen jellegű megállapodások esetenként felvethetnek a versennyel kapcsolatos problémát, elsősorban amikor e rendelkezések miatt a piacon tevékenykedő többi forgalmazó nem tud értékesíteni az érintett vásárlók felé, ami zárttá teheti a piacot (a többi forgalmazó kizárása a belépést akadályozó korlátok felállításával), és gyengítheti a márkák közötti versenyt. Mint ahogy fentebb említettük (lásd a 17. bekezdést), e tekintetben közömbös, hogy a szerződésekben az üzemanyagtöltő állomások üzemeltetői ügynökökként vagy viszonteladóként vannak-e megjelölve. |
| --- | --- |

22.

Az ilyen jellegű megállapodások esetenként felvethetnek a versennyel kapcsolatos problémát, elsősorban amikor e rendelkezések miatt a piacon tevékenykedő többi forgalmazó nem tud értékesíteni az érintett vásárlók felé, ami zárttá teheti a piacot (a többi forgalmazó kizárása a belépést akadályozó korlátok felállításával), és gyengítheti a márkák közötti versenyt. Mint ahogy fentebb említettük (lásd a 17. bekezdést), e tekintetben közömbös, hogy a szerződésekben az üzemanyagtöltő állomások üzemeltetői ügynökökként vagy viszonteladóként vannak-e megjelölve.

| 23. | Előzetes értékelésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Repsol C.P.P. által bejelentett szerződésekben, különösen a DODO, az épített ingatlan tulajdonosi és a haszonélvezeti típusú szerződésekben rögzített versenykizáró rendelkezések, jelentős mértékben hozzájárulhattak egy zárt piac létrehozásához az üzemanyagok kiskereskedelmének spanyol piacán. Egyrészt, figyelembe véve a bejelentett szerződések gazdasági és jogi összefüggéseit, a piac nehezen érhető el olyan konkurensek számára, akik e piacra szeretnének bejutni, vagy akik szeretnék itt kibővíteni piaci részesedésüket. Ez a piacrajutási lehetőség nehéz, mert a piaci szereplők vertikális integrációjának nagy a súlya, mert a vertikális korlátozások párhuzamos hálózatainak kumulatív hatása van, mert nehéz alternatív hálózatot létrehozni és más versenyfeltételek miatt is (főleg a piac telítettsége és a termék jellege). |
| --- | --- |

23.

Előzetes értékelésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Repsol C.P.P. által bejelentett szerződésekben, különösen a DODO, az épített ingatlan tulajdonosi és a haszonélvezeti típusú szerződésekben rögzített versenykizáró rendelkezések, jelentős mértékben hozzájárulhattak egy zárt piac létrehozásához az üzemanyagok kiskereskedelmének spanyol piacán. Egyrészt, figyelembe véve a bejelentett szerződések gazdasági és jogi összefüggéseit, a piac nehezen érhető el olyan konkurensek számára, akik e piacra szeretnének bejutni, vagy akik szeretnék itt kibővíteni piaci részesedésüket. Ez a piacrajutási lehetőség nehéz, mert a piaci szereplők vertikális integrációjának nagy a súlya, mert a vertikális korlátozások párhuzamos hálózatainak kumulatív hatása van, mert nehéz alternatív hálózatot létrehozni és más versenyfeltételek miatt is (főleg a piac telítettsége és a termék jellege).

| 24. | Másrészt a bejelentett szerződések jelentős mértékben hozzájárulhattak az összes szerződés által, gazdasági és jogi összefüggésükben kiváltott piacblokkoló hatáshoz. Ez az alábbi tényezők eredménye: a Repsol C.P.P. által érvényesített, versenyt kizáró kötelezettségek kiterjedtsége (a Repsol C.P.P. értékesítésében a kötött piacok részesedése jelentős, mintegy ... [25–35 %]); a vállalt versenykizáró kötelezettségek hosszú időtartamúak, különösen a haszonélvezeti és az épített ingatlan tulajdonosi típusú szerződések esetében, amelyek hosszú távú szerződések (25 és 40 év között); az üzemanyagtöltő állomások üzemeltetői és a végfelhasználók pozíciója a szállítókkal szemben gyenge és atomizált, különösen a Repsol C.P.P. esetében, amely jelentős piaci részesedéssel rendelkezik. |
| --- | --- |

24.

Másrészt a bejelentett szerződések jelentős mértékben hozzájárulhattak az összes szerződés által, gazdasági és jogi összefüggésükben kiváltott piacblokkoló hatáshoz. Ez az alábbi tényezők eredménye: a Repsol C.P.P. által érvényesített, versenyt kizáró kötelezettségek kiterjedtsége (a Repsol C.P.P. értékesítésében a kötött piacok részesedése jelentős, mintegy ... [25–35 %]); a vállalt versenykizáró kötelezettségek hosszú időtartamúak, különösen a haszonélvezeti és az épített ingatlan tulajdonosi típusú szerződések esetében, amelyek hosszú távú szerződések (25 és 40 év között); az üzemanyagtöltő állomások üzemeltetői és a végfelhasználók pozíciója a szállítókkal szemben gyenge és atomizált, különösen a Repsol C.P.P. esetében, amely jelentős piaci részesedéssel rendelkezik.

| 25. | Végül, ami a CODO típusú szerződésekben rögzített versenykizáró rendelkezéseket illeti, a Bizottság ebben a szakaszban úgy látja, hogy e rendelkezések időtartama önmagában nem járul hozzá a zárt piaci hatáshoz. A szerződéses kapcsolat végén végül is mindig a szállító, mint az üzemanyagtöltő állomás tulajdonosa, nem pedig az üzemeltető az, aki eldönti, mely termékeket fognak az érintett értékesítőhelyen a továbbiakban árusítani. |
| --- | --- |

25.

Végül, ami a CODO típusú szerződésekben rögzített versenykizáró rendelkezéseket illeti, a Bizottság ebben a szakaszban úgy látja, hogy e rendelkezések időtartama önmagában nem járul hozzá a zárt piaci hatáshoz. A szerződéses kapcsolat végén végül is mindig a szállító, mint az üzemanyagtöltő állomás tulajdonosa, nem pedig az üzemeltető az, aki eldönti, mely termékeket fognak az érintett értékesítőhelyen a továbbiakban árusítani.

7.   A kötelezettségvállalások

7.1.   A felajánlott kötelezettségvállalások

| 26. | Erre az előzetes értékelésre válaszul a Repsol C.P.P. az alábbi kötelezettségvállalásokra tett javaslatot a Bizottság felé, hogy így reagáljon a Bizottság által felvetett aggályokra:






  — | A Repsol C.P.P. vállalná, hogy azoknak az üzemanyagtöltőállomás-üzemeltetőknek, akik az üzemanyagtöltő állomásra vonatkozóan ideiglenes tulajdonjogokat ruháztak a Repsol C.P.P.-re (haszonélvezeti vagy épített ingatlan tulajdonosi jogokat) és (úgynevezett „keresztszerződésekkel”) egyidejűleg ideiglenes bérlőkké váltak, felajánlja az ingatlanjog „visszavásárlásának” a lehetőségét a szerződés előirányzott lejárta előtt. 2005. január 1-je után ezzel a lehetőséggel bármikor élni lehet a szerződés előirányzott lejárta előtti 12 éves perióduson belül (2004-ben kivételesen ez a lehetőség csak a 10 éven belül lejáró szerződések esetében áll fenn). A lehetőség kihasználásának része, kompenzáció fizetése a Repsol C.P.P.-nek az adott ingatlanjog piaci értékének megfelelően. A piaci értéket a Repsol C.P.P. évi cash flow-ja és a még hátralévő szerződéses időtartam szerint számítják ki. A piaci érték nem esik egybe a beruházás maradványértékével. Amennyiben vita van a piaci érték tekintetében, a kisajátításokra érvényes spanyol jog értékbecslési kritériumait kell alkalmazni. |
| --- | --- | --- |

26.

Erre az előzetes értékelésre válaszul a Repsol C.P.P. az alábbi kötelezettségvállalásokra tett javaslatot a Bizottság felé, hogy így reagáljon a Bizottság által felvetett aggályokra:

—

A Repsol C.P.P. vállalná, hogy azoknak az üzemanyagtöltőállomás-üzemeltetőknek, akik az üzemanyagtöltő állomásra vonatkozóan ideiglenes tulajdonjogokat ruháztak a Repsol C.P.P.-re (haszonélvezeti vagy épített ingatlan tulajdonosi jogokat) és (úgynevezett „keresztszerződésekkel”) egyidejűleg ideiglenes bérlőkké váltak, felajánlja az ingatlanjog „visszavásárlásának” a lehetőségét a szerződés előirányzott lejárta előtt. 2005. január 1-je után ezzel a lehetőséggel bármikor élni lehet a szerződés előirányzott lejárta előtti 12 éves perióduson belül (2004-ben kivételesen ez a lehetőség csak a 10 éven belül lejáró szerződések esetében áll fenn). A lehetőség kihasználásának része, kompenzáció fizetése a Repsol C.P.P.-nek az adott ingatlanjog piaci értékének megfelelően. A piaci értéket a Repsol C.P.P. évi cash flow-ja és a még hátralévő szerződéses időtartam szerint számítják ki. A piaci érték nem esik egybe a beruházás maradványértékével. Amennyiben vita van a piaci érték tekintetében, a kisajátításokra érvényes spanyol jog értékbecslési kritériumait kell alkalmazni.

| — | A Repsol C.P.P. vállalja maximum ötéves érvényességi idő alkalmazását az új üzemanyag-forgalmazási szerződésekben, amelyeket olyan üzemanyagtöltő állomások üzemeltetőivel köt, amelyeknek nem a Repsol C.P.P. a tulajdonosa. |
| --- | --- |

—

A Repsol C.P.P. vállalja maximum ötéves érvényességi idő alkalmazását az új üzemanyag-forgalmazási szerződésekben, amelyeket olyan üzemanyagtöltő állomások üzemeltetőivel köt, amelyeknek nem a Repsol C.P.P. a tulajdonosa.

| — | 2006. december 31-éig tartó időszakban a Repsol C.P.P. vállalná, hogy nem vásárol létező üzemanyagtöltő állomást teljes tulajdonban üzemeltetőiktől (DODO típusú üzemanyagtöltő állomások), amelyeket nem kizárólag a Repsol C.P.P. lát el üzemanyaggal, másként szólva, amelyek nincsenek hálózatához kötve. |
| --- | --- |

—

2006. december 31-éig tartó időszakban a Repsol C.P.P. vállalná, hogy nem vásárol létező üzemanyagtöltő állomást teljes tulajdonban üzemeltetőiktől (DODO típusú üzemanyagtöltő állomások), amelyeket nem kizárólag a Repsol C.P.P. lát el üzemanyaggal, másként szólva, amelyek nincsenek hálózatához kötve.

| — | A Repsol C.P.P. vállalná, hogy előzetesen meghirdeti az üzemanyagtöltő állomásokkal kötött szerződések lejártát, valamint azt a lehetőséget, hogy határidő előtt véget lehet vetni az ingatlanjogot átruházó szerződéseknek. E meghirdetés a Gazdasági Minisztériumhoz történő tájékoztatás lesz, amely azt a minisztérium honlapján terjeszti. E meghirdetésre minden negyedév első hónapjában kerül sor és a következő negyedévre lesz érvényes. |
| --- | --- |

—

A Repsol C.P.P. vállalná, hogy előzetesen meghirdeti az üzemanyagtöltő állomásokkal kötött szerződések lejártát, valamint azt a lehetőséget, hogy határidő előtt véget lehet vetni az ingatlanjogot átruházó szerződéseknek. E meghirdetés a Gazdasági Minisztériumhoz történő tájékoztatás lesz, amely azt a minisztérium honlapján terjeszti. E meghirdetésre minden negyedév első hónapjában kerül sor és a következő negyedévre lesz érvényes.

| — | Külső fél (független auditor) ellenőrizné, miként tartja be a Repsol C.P.P. a vállalt kötelezettségeit. A külső ellenőr a Bizottság számára éves jelentéseket készít. |
| --- | --- |

—

Külső fél (független auditor) ellenőrizné, miként tartja be a Repsol C.P.P. a vállalt kötelezettségeit. A külső ellenőr a Bizottság számára éves jelentéseket készít.

| 27. | A vállalt kötelezettségek 2010. május 31-ig maradnának érvényben. |
| --- | --- |

27.

A vállalt kötelezettségek 2010. május 31-ig maradnának érvényben.

7.2.   A kötelezettségvállalások értékelése

| 28. | A Repsol C.P.P. kötelezettségvállalási javaslata gyakorlati választ ad a Bizottságnak a spanyol piac zárttá tételével kapcsolatos aggályaira. |
| --- | --- |

28.

A Repsol C.P.P. kötelezettségvállalási javaslata gyakorlati választ ad a Bizottságnak a spanyol piac zárttá tételével kapcsolatos aggályaira.

| 29. | Elsőször, a javaslat lehetővé teszi a Repsol C.P.P által jelenleg ellátott azon üzemanyagtöltő állomások számának a jelentős növekedését, amelyek esetleg más szállítót választanak. Hiszen a Repsol C.P.P által ellátott, esetleg szállítót változtató üzemanyagtöltő állomások átlagos száma az elkövetkező években meghaladja az évi 400-at. Jelenleg a Repsol C.P.P által ellátott üzemanyagtöltő állomások közül mindössze 140–160 rendelkezik lehetőséggel, hogy szállítót váltson. Végül, a javasolt kötelezettségvállalások lehetővé teszik, hogy olyan szerződéseknél, amelyek jelentős számú értékesítőhelyet hosszú időre kivontak a versenyből, az üzemanyagpiac spanyolországi liberalizálásának első évében jelentős mértékben csökkentsék ezek érvényességi idejét. |
| --- | --- |

29.

Elsőször, a javaslat lehetővé teszi a Repsol C.P.P által jelenleg ellátott azon üzemanyagtöltő állomások számának a jelentős növekedését, amelyek esetleg más szállítót választanak. Hiszen a Repsol C.P.P által ellátott, esetleg szállítót változtató üzemanyagtöltő állomások átlagos száma az elkövetkező években meghaladja az évi 400-at. Jelenleg a Repsol C.P.P által ellátott üzemanyagtöltő állomások közül mindössze 140–160 rendelkezik lehetőséggel, hogy szállítót váltson. Végül, a javasolt kötelezettségvállalások lehetővé teszik, hogy olyan szerződéseknél, amelyek jelentős számú értékesítőhelyet hosszú időre kivontak a versenyből, az üzemanyagpiac spanyolországi liberalizálásának első évében jelentős mértékben csökkentsék ezek érvényességi idejét.

| 30. | Másodszor, a kötelezettségvállalások a Repsol C.P.P számára egy ideiglenes vertikális integrációs korlátozást is jelentenek, megőrizve ezáltal azoknak az értékesítőhelyeknek a számát, amelyeket ma esetleg más piaci szereplők láthatnak el. |
| --- | --- |

30.

Másodszor, a kötelezettségvállalások a Repsol C.P.P számára egy ideiglenes vertikális integrációs korlátozást is jelentenek, megőrizve ezáltal azoknak az értékesítőhelyeknek a számát, amelyeket ma esetleg más piaci szereplők láthatnak el.

| 31. | Harmadszor, a hirdetési területen vállalt kötelezettségek megkönnyíthetik az üzemanyagtöltő állomások üzemeltetői számára, hogy még a Repsol C.P.P-vel fennálló szerződésük lejárta előtt tárgyalásba bocsátkozzanak alternatív beszállítókkal. |
| --- | --- |

31.

Harmadszor, a hirdetési területen vállalt kötelezettségek megkönnyíthetik az üzemanyagtöltő állomások üzemeltetői számára, hogy még a Repsol C.P.P-vel fennálló szerződésük lejárta előtt tárgyalásba bocsátkozzanak alternatív beszállítókkal.

| 32. | E kötelezettségvállalások eredménye, hogy megnövelik a lehetőségeket a Repsol C.P.P potenciális konkurensei számára, hogy piacra lépjenek az üzemanyagok kiskereskedelmi értékesítésének a piacán, illetve a jelenlegi konkurensei számára, hogy megnöveljék piaci részesedésüket. Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a konkurensek számára rendelkezésre állnak alternatív módok a piacra való belépésre és a piaci expanzióra, ilyenek a meglévő értékesítő hálózatok felvásárlása vagy új értékesítőhelyek létesítése. E lehetőségek összessége lehetővé kell, hogy tegye egy új konkurens számára, hogy ésszerű időn belül elérje azt a minimális értékesítőhely-mennyiséget, amely már lehetővé teszi ebben a szektorban egy értékesítési rendszer rentábilis működését, más szóval, a tényleges belépést az adott piacra. |
| --- | --- |

32.

E kötelezettségvállalások eredménye, hogy megnövelik a lehetőségeket a Repsol C.P.P potenciális konkurensei számára, hogy piacra lépjenek az üzemanyagok kiskereskedelmi értékesítésének a piacán, illetve a jelenlegi konkurensei számára, hogy megnöveljék piaci részesedésüket. Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a konkurensek számára rendelkezésre állnak alternatív módok a piacra való belépésre és a piaci expanzióra, ilyenek a meglévő értékesítő hálózatok felvásárlása vagy új értékesítőhelyek létesítése. E lehetőségek összessége lehetővé kell, hogy tegye egy új konkurens számára, hogy ésszerű időn belül elérje azt a minimális értékesítőhely-mennyiséget, amely már lehetővé teszi ebben a szektorban egy értékesítési rendszer rentábilis működését, más szóval, a tényleges belépést az adott piacra.

8.   A Bizottság álláspontja ebben a szakaszban

| 33. | Az előzőek alapján az Európai Bizottság azt tervezi, hogy az 1/2003 rendelet 9. cikke szerinti típusú határozatot hoz. Azonban mielőtt állásfoglalásáról döntést hozna, felkéri az érdekelt külső feleket, hogy tegyék meg esetleges észrevételeiket e közlemény közzétételétől számított egy hónapon belül. |
| --- | --- |

33.

Az előzőek alapján az Európai Bizottság azt tervezi, hogy az 1/2003 rendelet 9. cikke szerinti típusú határozatot hoz. Azonban mielőtt állásfoglalásáról döntést hozna, felkéri az érdekelt külső feleket, hogy tegyék meg esetleges észrevételeiket e közlemény közzétételétől számított egy hónapon belül.

| 34. | Észrevételeik közzétételekor az érdekelt külső feleket arra is felkérik, hogy válaszuknak egy nem bizalmas változatát is juttassák el a Bizottságnak, amelyben az üzleti titkokat és a bizalmas szövegrészeket kitörlik, és lehetőség szerint egy nem bizalmas összefoglalással, vagy az esettől függően, az „üzleti titok” vagy „bizalmas” kitételekkel helyettesítik. A külső feleknek indokolniuk kell bizalmas ügykezelési kérelmüket. |
| --- | --- |

34.

Észrevételeik közzétételekor az érdekelt külső feleket arra is felkérik, hogy válaszuknak egy nem bizalmas változatát is juttassák el a Bizottságnak, amelyben az üzleti titkokat és a bizalmas szövegrészeket kitörlik, és lehetőség szerint egy nem bizalmas összefoglalással, vagy az esettől függően, az „üzleti titok” vagy „bizalmas” kitételekkel helyettesítik. A külső feleknek indokolniuk kell bizalmas ügykezelési kérelmüket.

| 35. | Ugyanezen határidővel az érdekelt külső felek kérhetik a Bizottságot, a következő bekezdésben található címen, hogy küldje el a Repsol C.P.P. által javasolt kötelezettségvállalások szövegét, a bizalmas részek nélkül. |
| --- | --- |

35.

Ugyanezen határidővel az érdekelt külső felek kérhetik a Bizottságot, a következő bekezdésben található címen, hogy küldje el a Repsol C.P.P. által javasolt kötelezettségvállalások szövegét, a bizalmas részek nélkül.

| 36. | Az észrevételeket a „COMP/B-1/38348 – Repsol C.P.P.” hivatkozás feltüntetésével az alábbi címre kell küldeni:





  Commission des Communautés européennes |
| --- | --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Registre Antitrust |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (32-2) 295 01 28 |

36.

Az észrevételeket a „COMP/B-1/38348 – Repsol C.P.P.” hivatkozás feltüntetésével az alábbi címre kell küldeni:

Commission des Communautés européennes

Direction générale de la Concurrence

Registre Antitrust

B-1049 Bruxelles

Fax: (32-2) 295 01 28

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

(2)  HL C 70., 2002.3.19., 29. o.

(3)  Általános szabályként lásd a Comisión Nacional de la Energía: „Información básica de los sectores de la energía” jelentéseit. Elérhetők a www.cne.es honlapon.

(4)  Az 1999. szeptember 29-i bizottsági határozat, amely kinyilvánítja, hogy egy koncentrációs ügylet összeegyeztethető a közös piaccal (COMP/M.1383 – Exxon/Mobil ügy), 428–439. bekezdések; továbbá a 2000. február 9-i bizottsági határozat, amely kinyilvánítja, hogy egy koncentrációs ügylet összeegyeztethető a közös piaccal (COMP/M.1628 – TotalFina/Elf ügy), 22–29. bekezdések.

---

| 20.10.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 258/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 258/12

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – NÉMETORSZÁG

Állami támogatás N 609/2003 – Támogatás a Kronoply GmbH javára (Több ágazatot érintő keret)

Felhívás az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdése alapján megjegyzések benyújtására

(2004/C 258/04)

(EGT vonatkozású szöveg)

A hiteles nyelven az ezen összefoglaló következő oldalain reprodukált, 2004. február 18-án kelt levél útján a Bizottság értesítette Olaszországot arról a döntéséről, hogy a fent említett intézkedés tekintetében megindítja az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

Az érdekelt felek azon intézkedésekkel kapcsolatban teendő megjegyzéseiket, amelyek tekintetében a Bizottság az eljárást kezdeményezi, az ezen összefoglaló és az alábbi levél közzétételének napjától számított egy hónapon belül nyújthatják be az alábbi címre:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate State Aid I |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Fax: (32 2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate State Aid I

B-1049 Bruxelles/Brussel

Fax: (32 2) 296 12 42

E megjegyzéseket továbbítjuk Németországnak. A megjegyzéseket benyújtó érdekelt fél azonosságának bizalmas kezelését írásban, a kérés indokainak megjelölésével kérheti.

ÖSSZEFOGLALÓ

AZ ELJÁRÁS

Németország 2003. december 22-i, 2003. december 23-án nyilvántartásba vett (A/39031) levelével értesítést adott azon szándékáról, hogy a Kronoply GmbH javára beruházási támogatást kíván odaítélni a „A nagy beruházási projektek regionális támogatásának több ágazatot érintő kerete” (1) alapján (a továbbiakban megnevezése: „Több ágazatot érintő keret”). A javasolt támogatás az N 609/03 számon került nyilvántartásba vételre.

AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

A támogatás kedvezményezettje a Kronoply GmbH, amely Heiligengrabe-ban, Brandenburg tartományban található, amely a 87. cikk (3) bekezdés a) pontja szerinti terület. Ez az ügy az N 813/00 állami támogatással kapcsolatos, amelyet a Bizottság 2001. július 3-án hagyott jóvá (2), amely által Németország a Több ágazatot érintő keret alapján támogatást ítélt meg ugyanezen kedvezményezett javára Irányított Szálszerkezetű Lapot (OSB) (3) előállító gyártó telep megépítéséhez. Az akkor érintett támogatás összege 35,4 millió EUR (4) volt. Eredetileg a német hatóságok által adott értesítésben szereplő, megadni szándékozott támogatásintenzitás a támogatható beruházási költségek 35 %-át tette ki. A Több ágazatot érintő keret követelményeinek való megfelelés érdekében a maximális megengedhető támogatásintenzitást 31,5 %-ra kellett csökkenteni. A jelen értesítés célja, hogy a korábban visszautasított, magasabb 35 %-os intenzitást elérjék, a jóváhagyott 31,5 %-on felüli további 3,5 % támogatás odaítélésével.

Az értesítés nem jelöli meg, hogy milyen beruházásokat (ha egyáltalán terveznek ilyet) irányoznak elő. A német hatóságok megerősítik, hogy a teljes projektköltségek 112,5 EUR összeget tesznek ki, éppúgy, mint az N 813/00 ügyben korábban hozott határozat esetében (az értesítés 3.2.2. pontja: „Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. EUR 112 484 214”). Az érintett támogatás összege 3 939 947 EUR, amely vissza nem térítendő állami támogatás formájában beruházási támogatásból áll. Amint a fentiekben leírtuk, a megadni szándékozott támogatás az elszámolható beruházási költség bruttó 3,5 %-ának felel meg.

E projekt 220 közvetlen és 337 közvetett munkahely létrehozásával kapcsolatos. A korábban jóváhagyott határozat szerint ugyanennyi munkahely létrehozását már előirányozták.

AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

A támogatási intézkedés és a kompatibilitás értékelése

Az ösztönzés hiánya

A rendelkezésre álló információk alapján az értesítésben szereplő intézkedés célja ugyanaz, mint a korábban jóváhagyott, kapcsolódó esetben, nevezetesen egy új OSB-gyártóegység megépítése. A német hatóságok nyilatkozatai szerint ezeket a beruházásokat már befejezték (5).

A fenti megfontolások tükrében a Bizottságnak komoly kétségei vannak az új értesítésben szereplő támogatás ösztönző hatásának meglétével kapcsolatban, mivel a beruházások már megtörténtek és befejeződtek, és ezért úgy tűnik, nem szükségesek semmilyen, közös érdekű célkitűzés megvalósításához.

Valójában a támogatás összegét az eredeti beruházás támogatásintenzitásának egyszerű, 3,5 %-kal egyenlő megemelésével számítják, amely pontosan megfelel a korábban elutasított intenzitásnak.

A 87. cikk (2) és (3) bekezdéseiben meghatározott eltérések nem alkalmazhatók ebben az esetben, mivel az EK-Szerződés 87. cikk (3) bekezdés c) pontjának értelmezésében bizonyos tevékenységek vagy gazdasági régiók fejlődéséhez való hozzájárulást biztosítani hivatott támogatási intézkedéseknek ösztönzőként kell hatniuk. Ha, mint a kérdéses esetben, a beruházásokat már végrehajtották, a támogatás nem nyújt ilyen ösztönzést, és nem más, mint működési támogatás, amely összeegyeztethetetlen a közös piaccal és ezért a Szerződés tiltja (87. cikk (1) bekezdés).

A támogatás szükségességének hiánya

Ezen túlmenően, a Bizottságnak az alábbi okok miatt komoly kétségei vannak afelől, hogy a fent említett támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal:

| | A német hatóságok rámutattak, hogy a vizsgálat tárgyát képező intézkedés elszámolható költségei megegyeznek a Bizottság korábbi határozatában szereplő, 112 484 214 EUR összeget kitevő elszámolható költségekkel (6). |
| --- | --- |

A német hatóságok rámutattak, hogy a vizsgálat tárgyát képező intézkedés elszámolható költségei megegyeznek a Bizottság korábbi határozatában szereplő, 112 484 214 EUR összeget kitevő elszámolható költségekkel (6).

| | A rendelkezésre álló információk szerint úgy tűnik, hogy a támogatás a kedvezményezett által már végrehajtott tevékenységek visszamenőleges finanszírozását képezi, és mint ilyen, hiányzik belőle a szükséges ösztönző elem, és működési támogatásnak kell tekinteni, mivel egyedüli célja a kedvezményezett pénzügyi teher alóli mentesítése. |
| --- | --- |

A rendelkezésre álló információk szerint úgy tűnik, hogy a támogatás a kedvezményezett által már végrehajtott tevékenységek visszamenőleges finanszírozását képezi, és mint ilyen, hiányzik belőle a szükséges ösztönző elem, és működési támogatásnak kell tekinteni, mivel egyedüli célja a kedvezményezett pénzügyi teher alóli mentesítése.

| | A Bizottságnak komoly kétségei vannak annak tekintetében, hogy a már lezárt beruházások céljára nyújtott támogatás továbbra is tekinthető-e az EK-Szerződés 87. cikk (3) bekezdés c) pontja értelmében bizonyos gazdasági tevékenységeket elősegítő támogatásnak. A Bizottság következetes gyakorlatának megfelelően, amelyet a Bíróság megerősített (7), a bizonyos gazdasági tevékenységek vagy bizonyos régiók fejlődését elősegítő támogatás csak akkor tekinthető ilyennek, ha a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás hozzá fog járulni a meghatározott célkitűzések egyikének megvalósításához, amelyet a kedvezményezett vállalatok szokásos piaci feltételek között, saját tevékenységük folytán nem érnének el. |
| --- | --- |

A Bizottságnak komoly kétségei vannak annak tekintetében, hogy a már lezárt beruházások céljára nyújtott támogatás továbbra is tekinthető-e az EK-Szerződés 87. cikk (3) bekezdés c) pontja értelmében bizonyos gazdasági tevékenységeket elősegítő támogatásnak. A Bizottság következetes gyakorlatának megfelelően, amelyet a Bíróság megerősített (7), a bizonyos gazdasági tevékenységek vagy bizonyos régiók fejlődését elősegítő támogatás csak akkor tekinthető ilyennek, ha a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás hozzá fog járulni a meghatározott célkitűzések egyikének megvalósításához, amelyet a kedvezményezett vállalatok szokásos piaci feltételek között, saját tevékenységük folytán nem érnének el.

| | A vizsgált esetben világos, hogy a korábbi határozatban engedélyezett 31,5 %-os intenzitás elegendő volt ahhoz, hogy elősegítse a beruházó döntését, és bármely további támogatás csak a „talált pénz” hatásával járna. |
| --- | --- |

A vizsgált esetben világos, hogy a korábbi határozatban engedélyezett 31,5 %-os intenzitás elegendő volt ahhoz, hogy elősegítse a beruházó döntését, és bármely további támogatás csak a „talált pénz” hatásával járna.

| | Ezért az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság szolgálatai arra a következtetésre jutottak, hogy ezzel az intézkedéssel a német hatóságok állami támogatást nyújthatnak az EK-Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének értelmében. Úgy tűnik, hogy az EK-Szerződés 87. cikk (2) és (3) bekezdéseiben rendelkezett eltérések nem alkalmazhatók. Megfontolva a támogatás EK-Szerződéssel való összeegyeztethetőségével kapcsolatos kétségeit, a Bizottság úgy döntött, hogy kezdeményezi az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdésében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

Ezért az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság szolgálatai arra a következtetésre jutottak, hogy ezzel az intézkedéssel a német hatóságok állami támogatást nyújthatnak az EK-Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének értelmében. Úgy tűnik, hogy az EK-Szerződés 87. cikk (2) és (3) bekezdéseiben rendelkezett eltérések nem alkalmazhatók. Megfontolva a támogatás EK-Szerződéssel való összeegyeztethetőségével kapcsolatos kétségeit, a Bizottság úgy döntött, hogy kezdeményezi az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdésében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást.

| | A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban, minden törvénytelen támogatás magával vonhatja a kedvezményezett visszafizetési kötelezettségét. |
| --- | --- |

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban, minden törvénytelen támogatás magával vonhatja a kedvezményezett visszafizetési kötelezettségét.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der zu den vorerwähnten Maßnahmen übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| 1. | Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des »multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben« (8) (nachfolgend »multisektoraler Beihilferahmen«) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen. |
| --- | --- |

1.

Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des »multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben« (8) (nachfolgend »multisektoraler Beihilferahmen«) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen.

2.   AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DER MASSNAHME

2.1.   Frühere Entscheidung

| 2. | Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (9) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (10) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (11). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor »Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte« 0,8 und Faktor »Regionale Auswirkungen« 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde. |
| --- | --- |

2.

Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (9) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (10) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (11). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor »Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte« 0,8 und Faktor »Regionale Auswirkungen« 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde.

| 3. | Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (12) bewertet worden sei. |
| --- | --- |

3.

Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (12) bewertet worden sei.

| 4. | Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (13). |
| --- | --- |

4.

Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (13).

2.2.   Zu untersuchender Fall

| 5. | Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird. |
| --- | --- |

5.

Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird.

| 6. | In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: »Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR«). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten. |
| --- | --- |

6.

In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: »Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR«). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten.

| 7. | Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war. |
| --- | --- |

7.

Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war.

| 8. | Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: »Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen«; siehe ebenso Punkt 4.2.1: »Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003«). |
| --- | --- |

8.

Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: »Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen«; siehe ebenso Punkt 4.2.1: »Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003«).

| 9. | Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (14). |
| --- | --- |

9.

Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (14).

3.   BEWERTUNG DER BEIHILFE

3.1.   Staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag

| 10. | Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. |
| --- | --- |

10.

Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird.

| 11. | Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag. |
| --- | --- |

11.

Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag.

| 12. | Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind. |
| --- | --- |

12.

Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind.

3.2.   Bewertung nach dem multisektoralen Beihilferahmen

3.2.1.   Bewertung des betreffenden Markts

| 13. | Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (15), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden. |
| --- | --- |

13.

Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (15), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden.

| 14. | Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann. |
| --- | --- |

14.

Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann.

| 15. | Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor »Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz« (I) sowie den Faktor »regionale Auswirkung« (M). |
| --- | --- |

15.

Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor »Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz« (I) sowie den Faktor »regionale Auswirkung« (M).

| 16. | Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird. |
| --- | --- |

16.

Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird.

3.3.   Mangelnder Anreiz

| 17. | Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (16) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen. |
| --- | --- |

17.

Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (16) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen.

| 18. | Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen. |
| --- | --- |

18.

Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen.

| 19. | Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (17) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht. |
| --- | --- |

19.

Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (17) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht.

| 20. | Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1). |
| --- | --- |

20.

Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1).

3.4.   Mangelnde Notwendigkeit für die Beihilfe

| 21. | Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:
  Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen
  Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (18). |
| --- | --- |

21.

Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:

Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen

Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (18).

| 22. | Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten. |
| --- | --- |

22.

Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten.

| 23. | Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der »Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung« (19) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist. |
| --- | --- |

23.

Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der »Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung« (19) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist.

| 24. | Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (20), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten. |
| --- | --- |

24.

Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (20), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten.

| 25. | Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem »Windfall-Effekt« führen würde. |
| --- | --- |

25.

Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem »Windfall-Effekt« führen würde.

4.   ENTSCHEIDUNG

| 26. | Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten. |
| --- | --- |

26.

Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten.

| 27. | Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

27.

Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| 28. | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann. |
| --- | --- |

28.

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann.

| 29. | Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.” |
| --- | --- |

29.

Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.”

---

(1)  HL C 107., 1998.4.7., 7. o.

1

(2)  Lásd a 2001. július 3-i határozatot, SG (2001) D/ 289524.

2

(3)  Az OSB strukturális falap, amely három rétegből álló, összepréselt falemezekből áll, amely nagy faforgácsokból és elsősorban szurokfenyőből készül. Az OSB-t a faszerkezetek építéséhez, és különösen a régi épületek épületgépészeti munkáihoz és helyreállításához, az előre gyártott építés, valamint a csomagolóipar területén használják.

3

(4)  Amely a 29-ik közös érdekű vázlatos terv alapján megítélt, 19,92 millió EUR összeget kitevő, vissza nem térítendő állami támogatás formájában nyújtott beruházási támogatásból, valamint az 1999. Befektetési felárról szóló törvény alapján nyújtott, 15,48 millió EURösszeget kitevő befektetési felárból áll.

4

(5)  A vizsgálat tárgyát képező értesítésben a német hatóságok világosan kijelentik, hogy a projektet már teljes mértékben megvalósították (az értesítés 3.0 pontja: „Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen”; lásd még a 4.2.1. pontot: „Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003”).

5

(6)  Lásd a leíró részt.

6

(7)  Lásd különösen a 730/79 Philip Morris kontra Bizottság ügyben hozott ítéletet [1980] ECR 2671.

7

(8)  ABl. C 107 vom 7.4.1998, Seite 7.

8

(9)  Vgl. Entscheidung vom 03.07.2001, SG (2001) D/ 289524.

9

(10)  OSB (Oriented Strand Board) ist ein Plattenwerkstoff, der aus drei Schichten aus sog. Strands, hauptsächlich aus Kiefernholz, besteht. Eingesetzt werden diese Produkte im Holzrahmenbau, vor allem zur Sanierung und Restaurierung alter Gebäude, im Fertighausbau und in der Verpackungsindustrie.

10

(11)  Sie setzte sich aus einer Investitionsbeihilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses in Höhe von 19,92 Millionen EUR zusammen, die nach dem 29. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe gewährt wird, sowie einer Investitionszulage nach dem Investitionszulagengesetz 1999 in Höhe von 15,48 Millionen EUR.

11

(12)  Genauer: Die Kommission konnte zur Änderung ihrer Entscheidung auf der Grundlage folgender Überlegung kein Verfahren einleiten: Die Bewertung des Wettbewerbsfaktors basierte auf einem Vergleich zwischen der Entwicklung des sichtbaren Verbrauchs des fraglichen Produkts und der Wachstumsrate des verarbeitenden Gewerbes insgesamt zwischen 1994 und 1999 sowie auf einer Prognose, die zum Zeitpunkt der Entscheidung korrekt war.

12

(13)  Vgl.: Beschluss des Gerichts erster Instanz (Vierte erweiterte Kammer) vom 5. November 2003. Kronoply GmbH & Co. KG gegen Kommission der Europäischen Gemeinschaften. Staatliche Beihilfen – Nichtigkeitsklage - Unzulässigkeit. Rechtssache T-130/02.

13

(14)  Siehe Fußnote 5.

14

(15)  Siehe Punkt 9 des Abschnitts Beschreibung.

15

(16)  Siehe Punkt 8 des Abschnitts Beschreibung.

16

(17)  Siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung.

17

(18)  Siehe Abschnitt 6 des Abschnitts Beschreibung.

18

(19)  ABl. C 74 vom 10.3.1998, Seite 9.

19

(20)  Siehe insbesondere Urteil in der Rechtssache 730/79 (Philip Morris/Kommission) Slg.1980, 2671.

20

---

III Közlemények

Bizottság

| 20.10.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 258/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 258/17

---

A Finnországból és Svédországból exportált zab export-visszatérítésére vonatkozó pályázat hirdetményének módosítása

(
  az Európai Unió Hivatalos Lapja C 222, 2004. szeptember 4.
  )

(2004/C 258/05)

A 9. oldalon a II. cím („Határidők”) (2) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

| „2. | Az ezt követő heti pályázatok tekintetében az ajánlatok beérkezésének határideje minden csütörtökön 10 óra.
  Mindazonáltal 2004. november 4-én, 2004. december 23-án, 2004. december 30-án, 2005. március 24-én és 2005. május 5-én a pályázati eljárás felfüggesztésre kerül.” |
| --- | --- |

„2.

Az ezt követő heti pályázatok tekintetében az ajánlatok beérkezésének határideje minden csütörtökön 10 óra.

Mindazonáltal 2004. november 4-én, 2004. december 23-án, 2004. december 30-án, 2005. március 24-én és 2005. május 5-én a pályázati eljárás felfüggesztésre kerül.”

---

| 20.10.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 258/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 258/18

---

A TARIC-RA VONATKOZÓ KÖZLEMÉNY

(az Európai Közösségek integrált vámtarifája)

(2004/C 258/06)

Az Európai Közösségek integrált vámtarifája (a TARIC) a közösségi jogszabályokba foglalt valamennyi kereskedelempolitikai (tarifális, mezőgazdasági és kereskedelmi) intézkedést tartalmazza. A TARIC az alábbi címen az Interneten is elérhető: http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/dds/en/home.htm. Naponta frissítik, hogy a nagyközönség azonnal megtalálhassa ezeket a kereskedelempolitikai intézkedéseket, és (a máltai kivételével) valamennyi közösségi nyelven elérhető. Az elérhető információk a következők:

| — | Tarifális intézkedések:






  — | harmadik országok vámtételei a Kombinált Nómenklatúra alapján, |
| --- | --- | --- |

—

Tarifális intézkedések:

—

harmadik országok vámtételei a Kombinált Nómenklatúra alapján,

| — | vámfelfüggesztések, |
| --- | --- |

—

vámfelfüggesztések,

| — | vámkontingensek, |
| --- | --- |

—

vámkontingensek,

| — | vámpreferenciák. |
| --- | --- |

—

vámpreferenciák.

| — | Mezőgazdasági intézkedések:






  — | mezőgazdasági összetevők, |
| --- | --- | --- |

—

Mezőgazdasági intézkedések:

—

mezőgazdasági összetevők,

| — | kiegészítő vámok cukorra és lisztre, |
| --- | --- |

—

kiegészítő vámok cukorra és lisztre,

| — | kiegyenlítő adók, |
| --- | --- |

—

kiegyenlítő adók,

| — | visszatérítések mezőgazdasági alap (azaz nem feldolgozott) termékekre. |
| --- | --- |

—

visszatérítések mezőgazdasági alap (azaz nem feldolgozott) termékekre.

| — | Kereskedelempolitikai intézkedések:






  — | dömpingellenes vámok, |
| --- | --- | --- |

—

Kereskedelempolitikai intézkedések:

—

dömpingellenes vámok,

| — | kiegyenlítő vámok. |
| --- | --- |

—

kiegyenlítő vámok.

| — | Az áruk mozgását korlátozó intézkedések:






  — | behozatali/kiviteli tilalmak, |
| --- | --- | --- |

—

Az áruk mozgását korlátozó intézkedések:

—

behozatali/kiviteli tilalmak,

| — | behozatali/kiviteli korlátozások, |
| --- | --- |

—

behozatali/kiviteli korlátozások,

| — | mennyiségi korlátok. |
| --- | --- |

—

mennyiségi korlátok.

| — | Statisztikai adatok gyűjtésére vonatkozó intézkedések:






  — | importmegfigyelés, |
| --- | --- | --- |

—

Statisztikai adatok gyűjtésére vonatkozó intézkedések:

—

importmegfigyelés,

| — | exportmegfigyelés. |
| --- | --- |

—

exportmegfigyelés.

Tekintettel arra, hogy ezek a kereskedelempolitikai intézkedések naponta változhatnak, valamint arra, hogy az „elektronikus vámszolgálat” bevezetése a küszöbön áll, a Bizottság elhatározta, hogy a továbbiakban nem jelenteti meg évente a TARIC-ot az Európai Unió Hivatalos Lapjában, a C sorozatban.

Tájékoztatásul: a TARIC legutoljára az Európai Unió Hivatalos Lapjának2003. április 30-i számában jelent meg (HL C 103., 2003.4.30, 1. o.).

---