# Az Európai Unió C 259/2004

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 259 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 47. évfolyam2004. október 21. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 259

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

47. évfolyam2004. október 21.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Információ |
| | Bizottság |
| 2004/C 259/1 | Euró átváltási árfolyamok | 1 |
| 2004/C 259/2 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3536 – Outokumpu Wasacopper/Aurajoki/Cupru JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 259/3 | Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan | 3 |
| 2004/C 259/4 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3599 – Apax/Vista Desarrollo/Itevelesa) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 7 |
| 2004/C 259/5 | A Bizottság közleménye az iratbetekintés iránti kérelmek feldolgozásának belső szabályairól szóló 1997. évi közlemény felülvizsgálatáról (
  1
  ) | 8 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Információ

Bizottság

2004/C 259/1

Euró átváltási árfolyamok

1

2004/C 259/2

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3536 – Outokumpu Wasacopper/Aurajoki/Cupru JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

2

2004/C 259/3

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

3

2004/C 259/4

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3599 – Apax/Vista Desarrollo/Itevelesa) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

7

2004/C 259/5

A Bizottság közleménye az iratbetekintés iránti kérelmek feldolgozásának belső szabályairól szóló 1997. évi közlemény felülvizsgálatáról (
  1
  )

1

8

| | III   Közlemények |
| --- | --- |
| | Bizottság |
| 2004/C 259/6 | Pályázati felhívás – DG EAC 70/04 – Támogatás testvérvárosok közötti tevékenységekre az aktív európaiság jegyében – 2005 | 19 |

III   Közlemények

Bizottság

2004/C 259/6

Pályázati felhívás – DG EAC 70/04 – Támogatás testvérvárosok közötti tevékenységekre az aktív európaiság jegyében – 2005

19

| | |
| --- | --- |
| 2004/C 259/7 | Közlemény | s3 |

2004/C 259/7

Közlemény

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Információ

Bizottság

| 21.10.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 259/1

---

Euró átváltási árfolyamok (1)

2004. október 20.

(2004/C 259/01)

1 euró=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,259 |
| JPY | Japán yen | 136,43 |
| DKK | Dán korona | 7,4372 |
| GBP | Angol font | 0,6963 |
| SEK | Svéd korona | 9,0734 |
| CHF | Svájci frank | 1,5374 |
| ISK | Izlandi korona | 87,62 |
| NOK | Norvég korona | 8,23 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9559 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5755 |
| CZK | Cseh korona | 31,488 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar Forint | 246,28 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6714 |
| MTL | Máltai líra | 0,4306 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2973 |
| ROL | Román lej | 41 130 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,88 |
| SKK | Szlovák korona | 39,965 |
| TRL | Török líra | 1 871 800 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,714 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5721 |
| HKD | Hong Kong-i dollár | 9,804 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8213 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1065 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 438,91 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,9148 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,259

JPY

Japán yen

136,43

DKK

Dán korona

7,4372

GBP

Angol font

0,6963

SEK

Svéd korona

9,0734

CHF

Svájci frank

1,5374

ISK

Izlandi korona

87,62

NOK

Norvég korona

8,23

BGN

Bulgár leva

1,9559

CYP

Ciprusi font

0,5755

CZK

Cseh korona

31,488

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar Forint

246,28

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6714

MTL

Máltai líra

0,4306

PLN

Lengyel zloty

4,2973

ROL

Román lej

41 130

SIT

Szlovén tolar

239,88

SKK

Szlovák korona

39,965

TRL

Török líra

1 871 800

AUD

Ausztrál dollár

1,714

CAD

Kanadai dollár

1,5721

HKD

Hong Kong-i dollár

9,804

NZD

Új-zélandi dollár

1,8213

SGD

Szingapúri dollár

2,1065

KRW

Dél-Koreai won

1 438,91

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,9148

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 21.10.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 259/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 259/2

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.3536 – OUTOKUMPU WASACOPPER/AURAJOKI/CUPRU JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2004/C 259/02)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | A Bizottság 2004. október 11-én, a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról, amely szerint az Outokumpu csoporthoz (Finnország) tartozó Outokumpu Wasacopper Oy („Wasacopper”, (Finnország) és a CapMan Oyj (Finnország) irányítása alá tartozó Aurajoki Oy („Aurajoki”, Finnország) vállalatok, részesedés vásárlása útján, közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint, a Cupru Oy vállalat felett, melynek új neve AuraCoat Oy („AuraCoat”, Finnország) lesz. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2004. október 11-én, a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról, amely szerint az Outokumpu csoporthoz (Finnország) tartozó Outokumpu Wasacopper Oy („Wasacopper”, (Finnország) és a CapMan Oyj (Finnország) irányítása alá tartozó Aurajoki Oy („Aurajoki”, Finnország) vállalatok, részesedés vásárlása útján, közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint, a Cupru Oy vállalat felett, melynek új neve AuraCoat Oy („AuraCoat”, Finnország) lesz.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Wasacopper vállalat esetében: réz- és más fémekből készült termékek; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

a Wasacopper vállalat esetében: réz- és más fémekből készült termékek;

| — | az Aurajoki vállalat esetében: fémbevonatok; |
| --- | --- |

—

az Aurajoki vállalat esetében: fémbevonatok;

| — | az AuraCoat vállalat esetében: elektrolitikus fémbevonatok. |
| --- | --- |

—

az AuraCoat vállalat esetében: elektrolitikus fémbevonatok.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax szám: +32/2/296.43.01 vagy 296.72.44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3536 – Outokumpu Wasacopper/Aurajoki/Cupru JV a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax szám: +32/2/296.43.01 vagy 296.72.44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3536 – Outokumpu Wasacopper/Aurajoki/Cupru JV a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  Elérhető a Verseny Főigazgatóság honlapján:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 21.10.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 259/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 259/3

---

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

(2004/C 259/03)

Jelen közlemény a fent említett rendelet 7. és 12d. cikke értelmében kifogásolási jogot ad. Mindennemű, erre a kérelemre vonatkozó kifogásolást egy tagállam illetékes hatóságai, egy WTO-tagország vagy egy, a 12. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint elismert harmadik ország közvetítésével kell továbbítani a jelen közlemény megjelenésétől számított hat hónapon belül. A közleményt a következő tényező, nevezetesen a 4.6. pont teszi indokolttá, mely alapján a 2081/92/EGK rendelet értelmében a kérelem megalapozottnak tekinthető.

ÖSSZEFOGLALÓ ADATLAP – 2081/92/EGK TANÁCSI RENDELET

„BASILICO GENOVESE”

EK-szám: IT/00194/17.4.2001

OEM (X) OFJ ( )

Ez a nyomtatvány csupán információs célzattal lett kiállítva. A teljes tájékoztatásért, különösen az OEM és OFJ hatálya alá tartozó termékek gyártóiról, kérem, igényeljen teljes termékleírást a nemzeti hatóságtól vagy az Európai Bizottságtól (1).

1.   A tagállamban felelős hivatal:

| Név | : | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | Via XX Settembre, 20 – 00187 ROMA |
| Tel. | : | (39 06) 481 99 68 |
| Fax | : | (39 06) 42 01 31 26 |
| E-mail | : | qualita@politicheagricole.it |

Név

:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Cím

:

Via XX Settembre, 20 – 00187 ROMA

Tel.

:

(39 06) 481 99 68

Fax

:

(39 06) 42 01 31 26

E-mail

:

qualita@politicheagricole.it

2.   Igénylő:

| 2.1. | : | Név | : | Comitato Promotore D.O.P. Basilico Genovese |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2. | : | Cím | : | Via Gropallo n.10/5 – 16122 Genova – Tel. (010) 87 62 72 |
| 2.3. | : | Összetétel | : | termelők/feldolgozók (x) egyéb ( ) |

2.1.

:

Név

:

Comitato Promotore D.O.P. Basilico Genovese

2.2.

:

Cím

:

Via Gropallo n.10/5 – 16122 Genova – Tel. (010) 87 62 72

2.3.

:

Összetétel

:

termelők/feldolgozók (x) egyéb ( )

| 3. | Terméktípus: 1.6. osztály – Feldolgozatlan gyümölcs- és zöldségfélék. |
| --- | --- |

3.

Terméktípus: 1.6. osztály – Feldolgozatlan gyümölcs- és zöldségfélék.

4.   A termék leírása:

(A 4.2. bekezdésben kitűzött követelmények összefoglalása)

4.1.   Név:: „Basilico Genovese”

4.2.   Leírás:: Az „Ocimum basilicum L.” fajhoz tartozó, ökotípusos vagy őshonos válogatású egész növény, friss állapotban.

A növény főbb tulajdonságai az alábbiak:

közepesen vagy nagyon magas, öblösen kiszélesedő, vagy henger alakú,

a levélsűrűség a közbenső (közepesen alacsony, közepes, közepesen magas) osztályokba sorolható,

ellipszis alakú levélforma,

a levélszélek hullámossága és fogazottság: nem jellemzőek/nagyon enyhék vagy enyhék,

a levélsík egyenes vagy domború formájú,

egyáltalán nincs mentaaromája,

jellegzetes, erős illat.

4.3.   Földrajzi terület:: A „Basilico Genovese” termesztésében érintett földrajzi régió Liguria tartomány közigazgatási körzetének a tirrén tengerpart felé eső lejtőinek területére korlátozódik, amelynek meghatározható határvonala a vízválasztó mentén húzódik. Ugyanezen a területen kell végbemennie a kondicionálásnak is, ami mintegy garanciát biztosít ennek a könnyen romló terménynek a nyomon követhetőségére, az elnevezés ellenőrzésére, továbbá minőségi jellegzetességeinek megőrzésére.

4.4.   Eredetbizonyíték:: A bazsalikomot ősidőktől fogva termesztik főként dísznövényként, ám kivonatot is készítettek belőle feltételezett gyógyhatásai miatt. A rómaiak terjesztették el, akik különös gyógyhatásokat tulajdonítottak a növénynek.

Jelenlegi közismertségét sokkal inkább a konyhai használatnak, semmint a gyógynövénytan és a népi gyógyászat szerinti gyógyhatásainak köszönheti.

Különösképpen a jellegzetesen olasz, Liguriából származó, ám világszerte ismert „pesto genovese” (tört bazsalikommártás, az olaszok többnyire tésztákhoz használják) előállításához használatos. A „pesto genovese” elkészítése során a hozzávalókat márványmozsárban, megfelelő – fából, márványból vagy üvegből készült – mozsártörővel törik meg.

A „pesto genovese” fő alkotóeleme a bazsalikom, amely hagyományosan Liguria tartomány Tirrén-tenger felé eső területéről származott. Az ottani bazsalikom rendelkezik a mártás elkészítéséhez szükséges érzékelhető tulajdonságokkal: a menta aromájának teljes hiánya és a rendkívül erős, kellemes illat.

Mi sem bizonyítja jobban ennek a fűszernek a mindennapos használatát és széles körű elterjedését, mint az a tény, hogy egy 1864-ből származó olasz szakácskönyv számos receptjében is szerepel a hozzávalók felsorolásában a bazsalikom. Az 1883-ban, Jacini által végzett mezőgazdasági felmérés megemlíti, hogy a ligur tengerparton már akkor kis melegházakban termesztették a bazsalikomot a növény iránti, egyre növekvő kereslet kielégítése céljából. Történelmileg, a bazsalikomtermesztés eredeti helyszíne a – piachoz legközelebb fekvő – Genova körüli vidék volt, ami később, az egyre fokozódó kereslet miatt, egyre nagyobb kiterjedésűvé vált.

A termény nyomon követhetőségét az biztosítja, hogy a „Basilico Genovese” termesztőinek be kell jegyeztetni magukat egy, az ellenőrző szervezet által vezetett és naprakészen tartott jegyzékbe. Ezenkívül a termesztők kötelesek minden évben, a vetés előtt harminc nappal bejelenteni a bevetni kívánt terület nagyságát, a használni kívánt vetőmag fajtáját és a terményből készíteni kívánt legnagyobb csomag vagy csokor méretét.

A termesztőnek továbbá a következő év január 31-ig bezárólag bejelentési kötelezettsége van a ténylegesen megtermelt és áruba bocsátott termény mennyiségére vonatkozólag.

4.5.   Előállítási eljárás:: A „Basilico Genovese” termesztéséhez használt vetőmagok kizárólag az Ocinum Basilicum L. fajhoz tartozhatnak, és a Leírás (4.2.) pontban felsorolt tulajdonságokkal rendelkezhetnek. Csak a helyileg kiválasztott típusok felelnek meg a termesztés céljának. A „Basilico Genovese” fedett – megfelelő levegőcserével rendelkező – területen és szabadban egyaránt termeszthető.

Fedett helyen terítőpadokon és a talajban egyaránt termelhető.

Tilos a „Basilico Genovese” termesztése őshonos föld nélküli talajban.

Tilos a talajfertőtlenítéshez metil-bromidot használni.

Az év során megengedett maximális termelés az alábbiak szerint alakul:

| — | fedett termesztésben 7 000 tő/m2/év, |
| --- | --- |

—

fedett termesztésben 7 000 tő/m2/év,

| — | szabadban termesztve 2 000 tő/m2/év; |
| --- | --- |

—

szabadban termesztve 2 000 tő/m2/év;

| — | fedett termesztésben 10 kg/m2/év, |
| --- | --- |

—

fedett termesztésben 10 kg/m2/év,

| — | szabadban termesztve 8 kg/m2/év. |
| --- | --- |

—

szabadban termesztve 8 kg/m2/év.

4.6.   Kapcsolat:: A liguriai vidék talajklimatikai miliője az abiotikus (talaj, hőmérséklet, víz, fényviszonyok, széljárás) és a biotikus tényezők (állati és növényi organizmusok) szerencsés – egyébként csak ezen a területen megnyilvánuló – kölcsönhatása révén keletkezett, és a bazsalikom termesztésének kedvező mikroklímát nyújt. A talaj jellegzetességeinek meghatározó szerepük van a termesztés helyszínének megválasztásában, és a talaj fizikai tulajdonságain végzett – a bazsalikomtermesztéshez még elfogadható – részleges módosítások oka kizárólag a betakarítás különleges technikája, hiszen rendkívüli módon kell arra ügyelni, hogy a növény ne sérüljön meg a betakarítás közben. Az esetleg elvégzett talajjavítás rendkívül fontos tényező a termesztés során, mert általa megoldhatók a korlátozott, ám jól érzékelhető vízelvezetési problémák, ugyanakkor azonban nincs jelentősége a végtermék jellegzetességei szempontjából. A hőmérséklet napi alakulása közvetlen módon befolyásolja a termesztés helyszínének kiválasztását (termoperiodikusság), aminek során természetesen figyelembe kell venni még a rendelkezésre álló víz mennyiségét, a fényviszonyokat és a szelet. A liguriai terület, földrajzi elhelyezkedése folytán, különösen alkalmas ennek a bazsalikomfajtának a termesztéséhez, mert déli fekvésű hosszabb tengelye a földkéreg párhuzamos vonalai mentén helyezkedik el, az ültetvényeket még télen is hosszú órákon át süti a nap, továbbá a déli fekvés – és a terület különlegesen ívelt formája – miatt nem csupán az északi, keleti és nyugati irányból érkező hidegebb légáramlatoktól védett a növény, hanem a tenger pozitív, hőszabályozó hatása is szabadon megnyilvánulhat a művelésbe vont területeken.

A Liguriában termesztett bazsalikom a terület, a környezet és a helyi kultúra egyedüli és megismételhetetlen ötvözete. Liguria időjárási viszonyai – a napsugárzás télen is erős, a hőmérséklet csak ritkán süllyed 10 °C alá, és a tenger felől folyamatosan mérsékelt légáramlatok érkeznek – egyedülállóan olvadnak össze a talaj kémiai-fizikai jellemzőivel és a helyi termesztők rátermettségével, szaktudásával, hagyományaival. Mindezen dolgok együttes megnyilvánulásának köszönhetően az itt megtermő bazsalikomra jellemző aromák ugyanebben az arányban és adagolásban a másutt termesztett bazsalikomfajtákban nem lelhetők fel. Liguria éghajlata Lazio déli részével és Campania tartományéval azonos, és a bazsalikomtermesztéshez használt talaj talajtani eredete megegyezik a dél-piemonti talajjal, mindazonáltal a Piemontra jellemző éghajlat tisztán kontinentális, a közép-olaszországi földek talajtani eredete a liguriai talajokétól eltér. Ezért az éghajlat és a talaj jellegzetességei, a liguriai növénytermesztők kultúrájával és hagyományaival ötvözve egyedüli és megismételhetetlen körülményeket teremtenek. A Piemontban vagy más, Liguriával határos olasz tartományokban termesztett bazsalikom mentaaromájú, míg a délibb területeken előállított növény határozottan kevésbé finom. A liguriai bazsalikomot más területekről származó bazsalikomfajtákkal összehasonlítva, azt tapasztaljuk, hogy a Liguriából származó bazsalikom illóolaj-hozadéka magasabb, mint a többi tartományból származó bazsalikomfajtáké, ezen belül a vizsgálati eredmények szerint azoknak a növényeknek, amelyeknek a teljes termesztési ciklusa Liguriában zajlott, statisztikailag jelentős mértékben magasabb az illóolaj-hozadéka, mint az Olaszország más területein termesztett azonos növényeké. Sőt, magának az illóolajnak az összetétele is más, továbbá eltér az egyes anyagok aránya is, aminek következtében a bazsalikom aromája megváltozik. Tisztán megkülönböztethető a teljes termesztési ciklusát tekintve a Liguriában előállított bazsalikom a másféle környezetben termesztett bazsalikomtól. A nagyobb mértékben jelen lévő anyagok, továbbá az olyan anyagok figyelembevételével, amelyek – akár kis mennyiségben is – befolyásolhatják a bazsalikom levelének aromáját, a Liguriában termesztett bazsalikomot egyértelműen meg lehet különböztetni a más helyről származó fajtákkal szemben. A „Basilico Genovese” aromája, továbbá a növény minőségi jellemzői a liguriai termőhelyhez szorosan kötöttek.

A bazsalikom Liguria egyik legjellemzőbb és egyben legjellegzetesebb növénye, ősi ízek konyhaművészetének jelképe.

A genovai bazsalikom („Basilico Genovese”) tulajdonságai – a mentaaroma teljes hiánya, a rendkívül erős, jellegzetes illat, továbbá a levelek különlegesen halvány színezete – mind a liguriai területek sajátos talajklimatikai viszonyainak köszönhetők. A talajviszonyok és a napsugárzás, a terület különösen enyhe időjárása, ahol a tengeri szellő kiemelkedő szerephez jut – mindezek meghatározzák ennek a termesztési területnek a sajátosságait. Az ezen a területen felhalmozott specifikus szakmai ismeretanyag magas és állandó minőségi színvonalat biztosít.

A bazsalikom, bár országos és nemzetközi szinten egyaránt kisebb jelentőségű növényi kultúra, regionális szinten mégis fontos jövedelemforrás számos mezőgazdasági vállalkozó részére, akik melegházban egész évben, nyári időszakban pedig a szabadban termesztik a növényt. Finale Ligure már az elmúlt század húszas–harmincas éveiben nemzetközi zöldség- és gyümölcsvásároknak, bemutatóknak adott otthont, amelyeken az egész tartomány melegházi primőrjei – köztük a bazsalikom – aratták a legnagyobb tetszést. Ezen növényi kultúrák fontosságáról tanúskodnak a korabeli olasz mezőgazdasági évkönyvek és más dokumentumok is, melyek rendkívül élethűen és nagy odafigyeléssel ismertették az akkori mezőgazdaság helyzetét. A bazsalikom mind a mai napig jelentős része a liguriai terület mezőgazdaságának, növényi kultúrájának. A genovai bazsalikom („Basilico Genovese”) a terület, a környezet és a helyi kultúra egyedülálló és megismételhetetlen ötvözete.

4.7.   Ellenőrző szervezet::

| Elnevezés | : | Camere di Commercio Industria Artigianato ed Agricoltura di Genova, Savona, Imperia e La Spezia |
| --- | --- | --- |
| Székhely | : | Via Garibaldi n.4 – 16124 Genova |

Elnevezés

:

Camere di Commercio Industria Artigianato ed Agricoltura di Genova, Savona, Imperia e La Spezia

Székhely

:

Via Garibaldi n.4 – 16124 Genova

4.8.   Címkézés:: A frissen kereskedelmi forgalomba hozott bazsalikomot legalább két, legfeljebb négy, teljes levélből álló csomókból álló kiszerelésben kell forgalmazni. A csomó legalább három és legfeljebb tíz gyökeres tőből áll, élelmiszer-csomagoló papírban kerül forgalomba, D.O.P. jelzéssel ellátva, egyenkénti csomagolásban, kötve. Az ennél nagyobb csomók a „csokor” besorolásba tartoznak, ezekben ugyanennyi tő található, tíz-tíz csomóban.

A kistermelői és/vagy ipari feldolgozásra kerülő bazsalikom teljes tövekből áll, melyeken legfeljebb négy pár teljes levél található.

A csomagolóanyagnak az érvényes jogszabályoknak megfelelőnek kell lenni, és azt el kell látni a D.O.P. jelzéssel, továbbá a teljes vállalati márkajelzéssel is.

4.9.   Nemzeti követelmények:: –

---

(1)  Európai Bizottság – Mezőgazdasági Főigazgatóság – Mezőgazdasági termékek minőségének politikája – B-1049 Brüsszel.

---

| 21.10.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 259/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 259/7

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.3599 – APAX/VISTA DESARROLLO/ITEVELESA)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2004/C 259/04)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2004. október 11-én a Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott az Apax csoporthoz („Apax”) tartozó Quijote Investments SÁRL (Luxemburg) és a Banco Santander Central Hispano S.A.-hoz („SCH”, Spanyolország) tartozó Vista Desarrollo S.A., S.C.R.(„Vista Desarrollo”) vállalatok tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a Corporativa de Servicios Grupo Itevelesa, S.L. („Itevelesa”, Spanyolország) vállalat felett részesedés vásárlása útján. |
| --- | --- |

1.

2004. október 11-én a Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott az Apax csoporthoz („Apax”) tartozó Quijote Investments SÁRL (Luxemburg) és a Banco Santander Central Hispano S.A.-hoz („SCH”, Spanyolország) tartozó Vista Desarrollo S.A., S.C.R.(„Vista Desarrollo”) vállalatok tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a Corporativa de Servicios Grupo Itevelesa, S.L. („Itevelesa”, Spanyolország) vállalat felett részesedés vásárlása útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | Apax esetében: magánkézben lévő tőkealapok; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

Apax esetében: magánkézben lévő tőkealapok;

| — | Vista Desarrollo esetében: kockázati tőketársaság; |
| --- | --- |

—

Vista Desarrollo esetében: kockázati tőketársaság;

| — | SCH esetében: banki és pénzügyi szolgáltatások; |
| --- | --- |

—

SCH esetében: banki és pénzügyi szolgáltatások;

| — | Itevelesa esetében: a gépjárművek útfekvésének teszteléséhez kapcsolódó szolgáltatások, metrológiai berendezések ellenőrzése, iparbiztonsági ellenőrző tevékenységek. |
| --- | --- |

—

Itevelesa esetében: a gépjárművek útfekvésének teszteléséhez kapcsolódó szolgáltatások, metrológiai berendezések ellenőrzése, iparbiztonsági ellenőrző tevékenységek.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax szám: +32/2/296.43.01 vagy 296.72.44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3599 – APAX/VISTA DESARROLLO/ITEVELESA a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax szám: +32/2/296.43.01 vagy 296.72.44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3599 – APAX/VISTA DESARROLLO/ITEVELESA a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  Elérhető a Verseny Főigazgatóság honlapján:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 21.10.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 259/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 259/8

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

az iratbetekintés iránti kérelmek feldolgozásának belső szabályairól szóló 1997. évi közlemény felülvizsgálatáról

(2004/C 259/05)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság felkéri az összes érdekelt felet, hogy küldje el észrevételeit a Bizottság azon közleményének tervezetéről, amely a Bizottság aktájába az EK-Szerződés 81. és 82. cikke, az EGT-megállapodás 53., 54. és 57. cikke, valamint a Tanács 139/2004/EK rendelete alapján folytatott ügyekben való betekintés szabályait ismerteti.

A tervezetre tett észrevételeket annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követően legkésőbb hat héten belül meg kell küldeni a Bizottságnak. A Bizottság szokásos gyakorlata szerint nyilvánosságra hozza azokat a beadványokat, melyeket a konzultáció eredményeként kapott. Mindazonáltal lehet bizalmas kezelést kérni a beadványokra vagy azok egy részére. Ebben az esetben kérjük, jelezzék egyértelműen a beadvány címoldalán, hogy kérik: észrevételeik ne legyenek nyilvánosan hozzáférhetők. Ebben az esetben a beadvány egy nem bizalmas változatát is meg kell küldeni a Bizottságnak közzétételi céllal. Az észrevételeket e-mailen:

COMP-ACCESS-TO-FILE@cec.eu.int

vagy levélben:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Unit A 3 – Enforcement priorities and decision scrutiny |
| Access to file notice |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Competition

Unit A 3 – Enforcement priorities and decision scrutiny

Access to file notice

B-1049 Brussels

címre kell elküldeni.

Bizottsági közlemény-tervezet

az EK-Szerződés 81. és 82. cikke, az EGT-megállapodás 53., 54. és 57. cikke, valamint a Tanács 139/2004/EK rendelete alapján folytatott eljárásokban a Bizottság aktájába való betekintés szabályairól

I.   A KÖZLEMÉNY BEVEZETŐJE ÉS TÁRGYA

| 1. | A bizottsági irat betekinthetősége egyike azoknak az eljárási garanciáknak, melyek a fegyverek egyenlősége és a védekezéshez való jog elvének alkalmazására irányulnak. Az iratokba való betekintésről a Tanács 1/2003/EK rendelete 27. cikkének (1) és (2) bekezdése (1), valamint a Bizottság 773/2004/EK rendelete (továbbiakban „végrehajtási rendelet”) (2) 15. cikkének (1) bekezdése, a Tanács 139/2004/EK rendelete (a továbbiakban: „összefonódás-ellenőrzési rendelet”) (3) 18. cikkének (1) és (3) bekezdése és a Bizottság 802/2004/EK rendelete (a továbbiakban: „összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete”) (4) 17. cikkének (1) bekezdése rendelkezik. E rendelkezésekkel összhangban, mielőtt meghozná az 1/2003/EK rendelet 7, 8, 23. cikkén és 24. cikke (2) bekezdésén, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikkének (3) bekezdésén, 7. cikkének (3) bekezdésén, 8. cikkének (2)–(6) bekezdésén, 14. és 15. cikkén alapuló határozatokat, a Bizottság lehetőséget nyújt a személyeknek, vállalkozásoknak vagy vállalkozások társulásainak, hogy ismertessék nézeteiket az ellenük emelt kifogásokkal szemben, és azok jogosultak lesznek a Bizottság aktájába való betekintésre, tekintettel az eljárásban részt vevő felek védekezéshez való jogára. A jelen közlemény megteremti a fenti rendelkezésekben kifejezésre juttatott jogok gyakorlásának kereteit. Nem befolyásolja azt, hogy a közösségi bíróságok hogyan értelmezik ezeket a rendelkezéseket. Az e közleményben kifejtett elvek érvényesülnek akkor is, amikor a Bizottság az EGT-megállapodás 53., 54. és 57. cikkét alkalmazza (5). |
| --- | --- |

1.

A bizottsági irat betekinthetősége egyike azoknak az eljárási garanciáknak, melyek a fegyverek egyenlősége és a védekezéshez való jog elvének alkalmazására irányulnak. Az iratokba való betekintésről a Tanács 1/2003/EK rendelete 27. cikkének (1) és (2) bekezdése (1), valamint a Bizottság 773/2004/EK rendelete (továbbiakban „végrehajtási rendelet”) (2) 15. cikkének (1) bekezdése, a Tanács 139/2004/EK rendelete (a továbbiakban: „összefonódás-ellenőrzési rendelet”) (3) 18. cikkének (1) és (3) bekezdése és a Bizottság 802/2004/EK rendelete (a továbbiakban: „összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete”) (4) 17. cikkének (1) bekezdése rendelkezik. E rendelkezésekkel összhangban, mielőtt meghozná az 1/2003/EK rendelet 7, 8, 23. cikkén és 24. cikke (2) bekezdésén, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikkének (3) bekezdésén, 7. cikkének (3) bekezdésén, 8. cikkének (2)–(6) bekezdésén, 14. és 15. cikkén alapuló határozatokat, a Bizottság lehetőséget nyújt a személyeknek, vállalkozásoknak vagy vállalkozások társulásainak, hogy ismertessék nézeteiket az ellenük emelt kifogásokkal szemben, és azok jogosultak lesznek a Bizottság aktájába való betekintésre, tekintettel az eljárásban részt vevő felek védekezéshez való jogára. A jelen közlemény megteremti a fenti rendelkezésekben kifejezésre juttatott jogok gyakorlásának kereteit. Nem befolyásolja azt, hogy a közösségi bíróságok hogyan értelmezik ezeket a rendelkezéseket. Az e közleményben kifejtett elvek érvényesülnek akkor is, amikor a Bizottság az EGT-megállapodás 53., 54. és 57. cikkét alkalmazza (5).

| 2. | A fentiekben vázolt konkrét jogosultság megkülönböztetendő az 1049/2001/EK rendeletben előírt általános iratbetekintési jogosultságtól (6), amelyre eltérő kritériumok és kivételek vonatkoznak, és rendeltetése is más. |
| --- | --- |

2.

A fentiekben vázolt konkrét jogosultság megkülönböztetendő az 1049/2001/EK rendeletben előírt általános iratbetekintési jogosultságtól (6), amelyre eltérő kritériumok és kivételek vonatkoznak, és rendeltetése is más.

| 3. | Az iratbetekintés kifejezést a közleménytervezet kizárólag abban az értelemben használja, miszerint azokat a feleket illeti meg ez a lehetőség, amelyekhez a Bizottság kifogásközlést intézett. Az iratbetekintés kifejezés a fent említett rendeletekben a panaszosokkal vagy más érintett felekkel kapcsolatban is használatos. Ezek a helyzetek azonban eltérnek azon vállalkozások vagy társulások eseteitől, melyeknek a kifogásközlés szól, ennélfogva nem tartoznak az iratbetekintés definíciója alá e közlemény alkalmazásában. Ezekkel a kapcsolódó esetekkel a közlemény külön szakasza foglalkozik. |
| --- | --- |

3.

Az iratbetekintés kifejezést a közleménytervezet kizárólag abban az értelemben használja, miszerint azokat a feleket illeti meg ez a lehetőség, amelyekhez a Bizottság kifogásközlést intézett. Az iratbetekintés kifejezés a fent említett rendeletekben a panaszosokkal vagy más érintett felekkel kapcsolatban is használatos. Ezek a helyzetek azonban eltérnek azon vállalkozások vagy társulások eseteitől, melyeknek a kifogásközlés szól, ennélfogva nem tartoznak az iratbetekintés definíciója alá e közlemény alkalmazásában. Ezekkel a kapcsolódó esetekkel a közlemény külön szakasza foglalkozik.

| 4. | E közlemény tisztázza, hogy ki tekinthet be az iratokba. Ugyancsak kifejti, hogy mely információ hozzáférhető az iratbetekintés során, és hogy milyen eljárások vonatkoznak az iratbetekintés végrehajtására. Ezzel szemben a közlemény nem foglalkozik dokumentumok a Bizottság kifogásainak az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján a vállalkozások részére való megküldése előtt történő kiadásának a lehetőségével (7). |
| --- | --- |

4.

E közlemény tisztázza, hogy ki tekinthet be az iratokba. Ugyancsak kifejti, hogy mely információ hozzáférhető az iratbetekintés során, és hogy milyen eljárások vonatkoznak az iratbetekintés végrehajtására. Ezzel szemben a közlemény nem foglalkozik dokumentumok a Bizottság kifogásainak az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján a vállalkozások részére való megküldése előtt történő kiadásának a lehetőségével (7).

| 5. | Nyilvánosságra hozatalát követően, a közlemény lép a Bizottság 1997. évi azonos tárgyú közleménye helyébe (8). Az új szabályok figyelembe veszik a 2004. május 1-jétől alkalmazandó jogszabályokat, nevezetesen a fent említett 1/2003/EK rendeletet, az összefonódás-ellenőrzési rendeletet, a végrehajtási rendeletet és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletét, valamint a Bizottság 2001. december 23-i határozatát a meghallgató tisztviselők hatásköréről bizonyos versenyjogi eljárásokban (9). Ugyancsak számításba veszi az Európai Közösségek Bírósága és Elsőfokú Bírósága legfrissebb esetjogát (10), valamint a Bizottság gyakorlatát az 1997. évi közlemény elfogadása óta eltelt időszakban. |
| --- | --- |

5.

Nyilvánosságra hozatalát követően, a közlemény lép a Bizottság 1997. évi azonos tárgyú közleménye helyébe (8). Az új szabályok figyelembe veszik a 2004. május 1-jétől alkalmazandó jogszabályokat, nevezetesen a fent említett 1/2003/EK rendeletet, az összefonódás-ellenőrzési rendeletet, a végrehajtási rendeletet és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletét, valamint a Bizottság 2001. december 23-i határozatát a meghallgató tisztviselők hatásköréről bizonyos versenyjogi eljárásokban (9). Ugyancsak számításba veszi az Európai Közösségek Bírósága és Elsőfokú Bírósága legfrissebb esetjogát (10), valamint a Bizottság gyakorlatát az 1997. évi közlemény elfogadása óta eltelt időszakban.

II.   AZ IRATBETEKINTÉS HATÁLYA

A.   Ki jogosult az iratbetekintésre?

| 6. | Az iratbetekintési jog versenyjogi ügyekben arra irányul, hogy lehetővé tegye a védekezéshez való jog gyakorlását a Bizottság által emelt kifogásokkal szemben. Mind az EK-szerződés 81. és 82. cikke alapján folyó eljárásokban, mind az összefonódás-ellenőrzési rendelet által meghatározott esetekben, kérelem alapján biztosított az iratbetekintés lehetősége olyan vállalkozások vagy vállalkozások társulásai számára, amelyeknek a Bizottság megküldi a kifogásközlő nyilatkozatát (11). A továbbiakban közlemény minden ilyen vállalkozásra vagy társulásra mint „felekre” hivatkozik. |
| --- | --- |

6.

Az iratbetekintési jog versenyjogi ügyekben arra irányul, hogy lehetővé tegye a védekezéshez való jog gyakorlását a Bizottság által emelt kifogásokkal szemben. Mind az EK-szerződés 81. és 82. cikke alapján folyó eljárásokban, mind az összefonódás-ellenőrzési rendelet által meghatározott esetekben, kérelem alapján biztosított az iratbetekintés lehetősége olyan vállalkozások vagy vállalkozások társulásai számára, amelyeknek a Bizottság megküldi a kifogásközlő nyilatkozatát (11). A továbbiakban közlemény minden ilyen vállalkozásra vagy társulásra mint „felekre” hivatkozik.

B.   Milyen dokumentumokra vonatkozik az iratbetekintési lehetőség?

1.   A bizottsági akta tartalma

| 7. | A „bizottsági akta” versenyjogi eljárásokban (a továbbiakban „az akta”) minden olyan dokumentumot tartalmaz (12), amelyet a Bizottság Verseny-főigazgatósága beszerzett, megkapott és/vagy összeállított azon vizsgálat során, amelynek eredményeként a Bizottság kifogással élt. |
| --- | --- |

7.

A „bizottsági akta” versenyjogi eljárásokban (a továbbiakban „az akta”) minden olyan dokumentumot tartalmaz (12), amelyet a Bizottság Verseny-főigazgatósága beszerzett, megkapott és/vagy összeállított azon vizsgálat során, amelynek eredményeként a Bizottság kifogással élt.

| 8. | Az 1/2003/EK rendelet 20., 21. cikke és 22. cikkének (2) bekezdése, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet 12. és 13. cikke alapján folytatott vizsgálat során a Bizottság számos olyan dokumentumot is összegyűjthet, melyek közül néhány – a részletesebb vizsgálat nyomán – érdektelennek bizonyul a szóban forgó ügy lényegét tekintve. Az ilyen dokumentumokat vissza kell juttatni annak a vállalkozásnak vagy vállalkozások társulásának, amelytől a Bizottság azokat beszerezte. A visszajuttatás után ezek a dokumentumok már nem képezik részét az aktának. |
| --- | --- |

8.

Az 1/2003/EK rendelet 20., 21. cikke és 22. cikkének (2) bekezdése, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet 12. és 13. cikke alapján folytatott vizsgálat során a Bizottság számos olyan dokumentumot is összegyűjthet, melyek közül néhány – a részletesebb vizsgálat nyomán – érdektelennek bizonyul a szóban forgó ügy lényegét tekintve. Az ilyen dokumentumokat vissza kell juttatni annak a vállalkozásnak vagy vállalkozások társulásának, amelytől a Bizottság azokat beszerezte. A visszajuttatás után ezek a dokumentumok már nem képezik részét az aktának.

2.   Betekinthető dokumentumok

| 9. | A feleknek meg kell adni a lehetőséget, hogy megismerkedjenek a bizottsági aktában szereplő információkkal, mégpedig oly módon, hogy az említett információk alapján véleményt tudjanak alkotni a Bizottság által – kifogásközlés keretében – tett előzetes megállapításokról. E célból minden olyan dokumentum hozzáférhető számukra, amely a bizottsági aktának része, ahogyan ezt a 7. pont meghatározta, kivéve a belső dokumentumokat, más vállalkozások üzleti titkait vagy egyéb bizalmas információt (13). |
| --- | --- |

9.

A feleknek meg kell adni a lehetőséget, hogy megismerkedjenek a bizottsági aktában szereplő információkkal, mégpedig oly módon, hogy az említett információk alapján véleményt tudjanak alkotni a Bizottság által – kifogásközlés keretében – tett előzetes megállapításokról. E célból minden olyan dokumentum hozzáférhető számukra, amely a bizottsági aktának része, ahogyan ezt a 7. pont meghatározta, kivéve a belső dokumentumokat, más vállalkozások üzleti titkait vagy egyéb bizalmas információt (13).

| 10. | Egy, az eljárásokkal összefüggésben megrendelt tanulmány eredménye betekinthető a tematikával és a módszertannal együtt, de előzetes óvintézkedésekre lehet szükség a szellemi tulajdonjogok védelmében. |
| --- | --- |

10.

Egy, az eljárásokkal összefüggésben megrendelt tanulmány eredménye betekinthető a tematikával és a módszertannal együtt, de előzetes óvintézkedésekre lehet szükség a szellemi tulajdonjogok védelmében.

3.   Nem betekinthető dokumentumok

3.1.   Belső dokumentumok

| 11. | Belső dokumentumok nem lehetnek sem terhelő, sem felmentő jellegűek (14). Nem képezik részét olyan bizonyítéknak, amelyre a Bizottság egy eset megítélésében támaszkodhat, így a felek nem nyernek betekintést a bizottsági akta belső dokumentumaiba (15). Tekintve, hogy ezen iratok nem rendelkeznek bizonytó erővel, ez a belső dokumentumokkal kapcsolatos korlátozás nem sérti a felek védekezéshez való jogának megfelelő gyakorlását (16). |
| --- | --- |

11.

Belső dokumentumok nem lehetnek sem terhelő, sem felmentő jellegűek (14). Nem képezik részét olyan bizonyítéknak, amelyre a Bizottság egy eset megítélésében támaszkodhat, így a felek nem nyernek betekintést a bizottsági akta belső dokumentumaiba (15). Tekintve, hogy ezen iratok nem rendelkeznek bizonytó erővel, ez a belső dokumentumokkal kapcsolatos korlátozás nem sérti a felek védekezéshez való jogának megfelelő gyakorlását (16).

| 12. | A Bizottság szervezeti egységei nem kötelesek minden – a felekkel, vagy más személyekkel vagy vállalkozásokkal folytatott – megbeszélésről (17) jegyzőkönyvet vezetni (18). Ha a Bizottság úgy dönt, hogy jegyzeteket készít az ilyen megbeszélésekről, az így létrejövő dokumentumok saját értelmezésének részét képezik arról, ami a találkozókon elhangzott, és ez okból belső dokumentumnak minősülnek. Ahol viszont a szóban forgó személy vagy vállalkozás elfogadta a jegyzőkönyveket, azokat hozzáférhetővé fogják tenni az üzleti titkok vagy más bizalmas információk törlését követően. Az ilyen elfogadott jegyzőkönyvek részét képezik annak a bizonyítéknak, amelyre a Bizottság az ügyre vonatkozó értékelésében tájékozódhat (19). |
| --- | --- |

12.

A Bizottság szervezeti egységei nem kötelesek minden – a felekkel, vagy más személyekkel vagy vállalkozásokkal folytatott – megbeszélésről (17) jegyzőkönyvet vezetni (18). Ha a Bizottság úgy dönt, hogy jegyzeteket készít az ilyen megbeszélésekről, az így létrejövő dokumentumok saját értelmezésének részét képezik arról, ami a találkozókon elhangzott, és ez okból belső dokumentumnak minősülnek. Ahol viszont a szóban forgó személy vagy vállalkozás elfogadta a jegyzőkönyveket, azokat hozzáférhetővé fogják tenni az üzleti titkok vagy más bizalmas információk törlését követően. Az ilyen elfogadott jegyzőkönyvek részét képezik annak a bizonyítéknak, amelyre a Bizottság az ügyre vonatkozó értékelésében tájékozódhat (19).

| 13. | Olyan tanulmány esetében, amelyet a folyó vagy lefolytatott versenyjogi eljárásokkal összefüggésben rendeltek meg, a Bizottság és az általa megbízott közötti levelezés a megbízott munkájának értékeléséről vagy a tanulmány pénzügyi vonatkozásairól belső dokumentumnak számít és nem betekinthető. |
| --- | --- |

13.

Olyan tanulmány esetében, amelyet a folyó vagy lefolytatott versenyjogi eljárásokkal összefüggésben rendeltek meg, a Bizottság és az általa megbízott közötti levelezés a megbízott munkájának értékeléséről vagy a tanulmány pénzügyi vonatkozásairól belső dokumentumnak számít és nem betekinthető.

| 14. | A belső dokumentumok sajátos csoportja a Bizottság levelezése, melyet más hatóságokkal folytatott, valamint azon belső dokumentumok, amelyeket ilyen hatóságoktól (akár EK-tagállamokból, akár nem tagországokból) kapott. Ilyen nem betekinthető dokumentumok például:






  — | levelezés a Bizottság és a tagállamok versenyhatóságai között, vagy ez utóbbiak egymás közötti levelezése, beleértve az 1/2003/EK rendelet 11. és 14. cikke szerint elkészített dokumentumokat (20), |
| --- | --- | --- |

14.

A belső dokumentumok sajátos csoportja a Bizottság levelezése, melyet más hatóságokkal folytatott, valamint azon belső dokumentumok, amelyeket ilyen hatóságoktól (akár EK-tagállamokból, akár nem tagországokból) kapott. Ilyen nem betekinthető dokumentumok például:

—

levelezés a Bizottság és a tagállamok versenyhatóságai között, vagy ez utóbbiak egymás közötti levelezése, beleértve az 1/2003/EK rendelet 11. és 14. cikke szerint elkészített dokumentumokat (20),

| — | levelezés a Bizottság és a tagállamok más hatóságai között (21), |
| --- | --- |

—

levelezés a Bizottság és a tagállamok más hatóságai között (21),

| — | levelezés a Bizottság, az EFTA Felügyeleti Hatóság és a tagállamok más hatóságai között (22), |
| --- | --- |

—

levelezés a Bizottság, az EFTA Felügyeleti Hatóság és a tagállamok más hatóságai között (22),

| — | levelezés a Bizottság és a Közösségen kívüli országok hatóságai között, beleértve a versenyhatóságokat, különösen ott, ahol a Közösség és harmadik ország megállapodtak az információcsere tartalmának bizalmas jellegéről (23). |
| --- | --- |

—

levelezés a Bizottság és a Közösségen kívüli országok hatóságai között, beleértve a versenyhatóságokat, különösen ott, ahol a Közösség és harmadik ország megállapodtak az információcsere tartalmának bizalmas jellegéről (23).

| 15. | Bizonyos kivételes körülmények között biztosított az iratbetekintés lehetősége a tagállamokból, az EFTA Felügyeleti Hatóságtól vagy az EFTA-államokból származó dokumentumok tekintetében, az üzleti titkok vagy más bizalmas információk törlését követően.
  Ez az eset, először is, amikor a tagállamokból származó dokumentumok olyan, a felekkel szemben felhozott állításokat tartalmaznak, amelyeket a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, vagy e dokumentumok a bizonyítási eljárás részét képezik, hasonlóan a magánfelektől szerzett dokumentumokhoz. Másodszor, biztosított az iratbetekintés az olyan – a tagállamokból származó – dokumentumokba, melyek relevánsak a Bizottság hatáskörének gyakorlásában az összefonódások ellenőrzése területén (24). E megfontolások különösen a következő helyzetekben érvényesülnek:






  — | olyan dokumentumok és információk, melyeket az 1/2003/EK rendelet 12. cikke alapján cseréltek, és olyan információk, melyeket az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (6) bekezdése alapján nyújtottak a Bizottságnak, |
| --- | --- | --- |

15.

Bizonyos kivételes körülmények között biztosított az iratbetekintés lehetősége a tagállamokból, az EFTA Felügyeleti Hatóságtól vagy az EFTA-államokból származó dokumentumok tekintetében, az üzleti titkok vagy más bizalmas információk törlését követően.

Ez az eset, először is, amikor a tagállamokból származó dokumentumok olyan, a felekkel szemben felhozott állításokat tartalmaznak, amelyeket a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, vagy e dokumentumok a bizonyítási eljárás részét képezik, hasonlóan a magánfelektől szerzett dokumentumokhoz. Másodszor, biztosított az iratbetekintés az olyan – a tagállamokból származó – dokumentumokba, melyek relevánsak a Bizottság hatáskörének gyakorlásában az összefonódások ellenőrzése területén (24). E megfontolások különösen a következő helyzetekben érvényesülnek:

—

olyan dokumentumok és információk, melyeket az 1/2003/EK rendelet 12. cikke alapján cseréltek, és olyan információk, melyeket az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (6) bekezdése alapján nyújtottak a Bizottságnak,

| — | panaszok, melyeket egy tagállam az 1/2003/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján terjesztett elő, |
| --- | --- |

—

panaszok, melyeket egy tagállam az 1/2003/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján terjesztett elő,

| — | az összefonódás-ellenőrzési rendelet 9. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „a Bizottság – olyan határozattal, melyet haladéktalanul az érintett vállalkozások tudomására hozott – áttehet egy bejelentett koncentrációt az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaihoz...” A Bizottság által támasztott kifogások címzettjei részéről gyakorolható iratbetekintési lehetőség szempontjából az érintett feleknek a nemzeti hatóság áttételre vonatkozó felkérésébe való iratbetekintése biztosított, |
| --- | --- |

—

az összefonódás-ellenőrzési rendelet 9. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „a Bizottság – olyan határozattal, melyet haladéktalanul az érintett vállalkozások tudomására hozott – áttehet egy bejelentett koncentrációt az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaihoz...” A Bizottság által támasztott kifogások címzettjei részéről gyakorolható iratbetekintési lehetőség szempontjából az érintett feleknek a nemzeti hatóság áttételre vonatkozó felkérésébe való iratbetekintése biztosított,

| — | az összefonódás-ellenőrzési rendelet 22. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „egy vagy több tagállam felkérheti a Bizottságot olyan koncentráció (...) megvizsgálására is, amely nem közösségi léptékű (...), de érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és azzal fenyeget, hogy jelentős mértékben befolyásolja a kérést beterjesztő tagállam vagy tagállamok területén belüli versenyt”. A felek betekintést kapnak abba a levélbe, amelyben a tagállam vagy tagállamok kérik, hogy a Bizottság vizsgálja az összefonódást (25), |
| --- | --- |

—

az összefonódás-ellenőrzési rendelet 22. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „egy vagy több tagállam felkérheti a Bizottságot olyan koncentráció (...) megvizsgálására is, amely nem közösségi léptékű (...), de érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és azzal fenyeget, hogy jelentős mértékben befolyásolja a kérést beterjesztő tagállam vagy tagállamok területén belüli versenyt”. A felek betekintést kapnak abba a levélbe, amelyben a tagállam vagy tagállamok kérik, hogy a Bizottság vizsgálja az összefonódást (25),

| — | ügyek az EGT-megállapodás 23. (a felügyeleti hatóságok közötti együttműködésre vonatkozó) jegyzőkönyve (26) 11. cikkének (2) bekezdése és 24. (a koncentrációk területén folytatott együttműködésről szóló) jegyzőkönyve (27) szerinti áttétele és a 24. jegyzőkönyv 6. cikke szerinti áttételre vonatkozó kérelmek. |
| --- | --- |

—

ügyek az EGT-megállapodás 23. (a felügyeleti hatóságok közötti együttműködésre vonatkozó) jegyzőkönyve (26) 11. cikkének (2) bekezdése és 24. (a koncentrációk területén folytatott együttműködésről szóló) jegyzőkönyve (27) szerinti áttétele és a 24. jegyzőkönyv 6. cikke szerinti áttételre vonatkozó kérelmek.

3.2.   Bizalmas információ

| 16. | A bizottsági akta magában foglalhatja az információknak azt a két csoportját – az üzleti titkokat és az egyéb bizalmas információkat tartalmazó dokumentumokat is, amelyekbe a betekintés részben vagy egészben korlátozott (28). A Bizottság lehetőség szerint biztosítani fogja a betekintést az eredeti információ nem bizalmas jellegű változataihoz. Ahol a bizalmas kezelés csak az érdemi információ összefoglalásával biztosítható, a betekintési lehetőség az összefoglalásra vonatkozik. Minden egyéb dokumentum eredeti formában tekinthető meg. |
| --- | --- |

16.

A bizottsági akta magában foglalhatja az információknak azt a két csoportját – az üzleti titkokat és az egyéb bizalmas információkat tartalmazó dokumentumokat is, amelyekbe a betekintés részben vagy egészben korlátozott (28). A Bizottság lehetőség szerint biztosítani fogja a betekintést az eredeti információ nem bizalmas jellegű változataihoz. Ahol a bizalmas kezelés csak az érdemi információ összefoglalásával biztosítható, a betekintési lehetőség az összefoglalásra vonatkozik. Minden egyéb dokumentum eredeti formában tekinthető meg.

3.2.1.   Üzleti titok

| 17. | Amennyiben egy információ felfedése – vállalkozás üzleti tevékenységét illetően – súlyos érdeksérelemhez vezethet ennél a vállalkozásnál, az ilyen információ üzleti titkot képez (29). Olyan információk, melyek üzleti titoknak minősülhetnek például: szakmai és/vagy pénzügyi információ egy vállalkozás know-how-jával, költségértékelési módszereivel, termelési titkokkal és eljárásokkal, ellátási forrásokkal, az előállított és eladott mennyiségekkel, piaci részesedésekkel, ügyfél- és forgalmazói listákkal, költség- és árstruktúrával és eladási stratégiával kapcsolatban. |
| --- | --- |

17.

Amennyiben egy információ felfedése – vállalkozás üzleti tevékenységét illetően – súlyos érdeksérelemhez vezethet ennél a vállalkozásnál, az ilyen információ üzleti titkot képez (29). Olyan információk, melyek üzleti titoknak minősülhetnek például: szakmai és/vagy pénzügyi információ egy vállalkozás know-how-jával, költségértékelési módszereivel, termelési titkokkal és eljárásokkal, ellátási forrásokkal, az előállított és eladott mennyiségekkel, piaci részesedésekkel, ügyfél- és forgalmazói listákkal, költség- és árstruktúrával és eladási stratégiával kapcsolatban.

3.2.2.   Egyéb bizalmas információ

| 18. | Az „egyéb bizalmas információ” kategóriája minden olyan, üzleti titkot nem képező információt magában foglal, amely bizalmas jellegűnek tekinthető, amennyiben feltárása jelentős kárt okozna egy személynek vagy vállalkozásnak. Az egyes esetek sajátos körülményeitől függően ez vonatkozhat olyan vállalkozásokkal kapcsolatos információkra, melyek igen jelentős gazdasági vagy kereskedelmi nyomást képesek gyakorolni versenytársaikra vagy kereskedelmi partnereikre, megrendelőikre vagy szállítóikra. Az Elsőfokú Bíróság és az Európai Bíróság elismerte, hogy ilyen vállalkozásokkal szemben jogszerűen meg lehet tagadni bizonyos levelek felfedését, melyek megrendelőiktől érkeztek, mivel azok feltárása könnyen megtorló lépéseknek teheti ki szerzőiket (30). Ennélfogva az egyéb bizalmas információ fogalma kiterjedhet olyan információkra is, amelyek képessé tennék a feleket, hogy azonosítsák azon panaszosaikat vagy más harmadik feleket, ahol utóbbiak indokoltan ragaszkodnának a névtelenséghez. |
| --- | --- |

18.

Az „egyéb bizalmas információ” kategóriája minden olyan, üzleti titkot nem képező információt magában foglal, amely bizalmas jellegűnek tekinthető, amennyiben feltárása jelentős kárt okozna egy személynek vagy vállalkozásnak. Az egyes esetek sajátos körülményeitől függően ez vonatkozhat olyan vállalkozásokkal kapcsolatos információkra, melyek igen jelentős gazdasági vagy kereskedelmi nyomást képesek gyakorolni versenytársaikra vagy kereskedelmi partnereikre, megrendelőikre vagy szállítóikra. Az Elsőfokú Bíróság és az Európai Bíróság elismerte, hogy ilyen vállalkozásokkal szemben jogszerűen meg lehet tagadni bizonyos levelek felfedését, melyek megrendelőiktől érkeztek, mivel azok feltárása könnyen megtorló lépéseknek teheti ki szerzőiket (30). Ennélfogva az egyéb bizalmas információ fogalma kiterjedhet olyan információkra is, amelyek képessé tennék a feleket, hogy azonosítsák azon panaszosaikat vagy más harmadik feleket, ahol utóbbiak indokoltan ragaszkodnának a névtelenséghez.

| 19. | Az egyéb bizalmas információ kategóriája a katonai titkokat is magában foglalja. |
| --- | --- |

19.

Az egyéb bizalmas információ kategóriája a katonai titkokat is magában foglalja.

3.2.3.   A bizalmas kezelési igények elismerésének kritériumai

| 20. | Az információ akkor minősül bizalmasnak, ha a szóban forgó személy vagy vállalkozás ilyen céllal igényt jelentett be, és azt a Bizottság elfogadta (31). |
| --- | --- |

20.

Az információ akkor minősül bizalmasnak, ha a szóban forgó személy vagy vállalkozás ilyen céllal igényt jelentett be, és azt a Bizottság elfogadta (31).

| 21. | A bizalmas kezelési igénynek olyan információra kell vonatkoznia, amely a fenti üzleti titok vagy egyéb bizalmas információ kategóriába tartozik. Az információ üzleti titok vagy más bizalmas információ minősítését meg kell indokolni (32). A bizalmas kezelést rendszerint csak olyan információkkal kapcsolatban lehet igényelni, amelyeket a Bizottság kapott ugyanattól a személytől vagy vállalkozástól, a más forrásból származó információkkal kapcsolatban nem. |
| --- | --- |

21.

A bizalmas kezelési igénynek olyan információra kell vonatkoznia, amely a fenti üzleti titok vagy egyéb bizalmas információ kategóriába tartozik. Az információ üzleti titok vagy más bizalmas információ minősítését meg kell indokolni (32). A bizalmas kezelést rendszerint csak olyan információkkal kapcsolatban lehet igényelni, amelyeket a Bizottság kapott ugyanattól a személytől vagy vállalkozástól, a más forrásból származó információkkal kapcsolatban nem.

| 22. | A vállalkozásra vonatkozó olyan információ, amely már ismert a vállalkozáson kívül (csoport esetében a csoporton kívül) vagy azon a társuláson kívül, mellyel a vállalkozás azt közölte, rendszerint nem tekinthető bizalmas jellegűnek (33). Az olyan információ, amely elveszítette kereskedelmi jelentőségét, például az idő múlása következtében, már nem tekinthető bizalmasnak. A Bizottság főszabályként feltételezi, hogy a felek forgalmára, értékesítésére, piaci részesedésére vonatkozó adatok és hasonló információk, melyek 5 évnél régebbiek, már nem bizalmas jellegűek (34). |
| --- | --- |

22.

A vállalkozásra vonatkozó olyan információ, amely már ismert a vállalkozáson kívül (csoport esetében a csoporton kívül) vagy azon a társuláson kívül, mellyel a vállalkozás azt közölte, rendszerint nem tekinthető bizalmas jellegűnek (33). Az olyan információ, amely elveszítette kereskedelmi jelentőségét, például az idő múlása következtében, már nem tekinthető bizalmasnak. A Bizottság főszabályként feltételezi, hogy a felek forgalmára, értékesítésére, piaci részesedésére vonatkozó adatok és hasonló információk, melyek 5 évnél régebbiek, már nem bizalmas jellegűek (34).

| 23. | A Szerződés 81. és 82. cikke szerinti eljárásokban az információ egy elemének bizalmas minősítése nem akadályozza meg az információ feltárását, ha az információra egy feltételezett jogszabálysértés bizonyításához van szükség („terhelő dokumentum”), vagy ha az információ felmentheti valamelyik felet. Ebben az esetben az a követelmény, hogy a felek védekezéshez való jogát a bizottsági akta lehető legnagyobb mértékű betekinthetőségével biztosítsák, elsőbbséget élvezhet a más felek bizalmas jellegű információinak védelmével kapcsolatos aggállyal szemben (35). A Bizottságnak kell felmérnie, hogy ezek a körülmények fennállnak-e adott esetben. Ez azt jelenti, hogy minden egyes információelem esetében meg kell vizsgálni az összes lényeges tényezőt, beleértve:






  — | az információ szerepének jelentőségét annak eldöntésében, hogy a jogszabálysértést elkövették-e vagy sem, valamint az információ bizonyító erejét, |
| --- | --- | --- |

23.

A Szerződés 81. és 82. cikke szerinti eljárásokban az információ egy elemének bizalmas minősítése nem akadályozza meg az információ feltárását, ha az információra egy feltételezett jogszabálysértés bizonyításához van szükség („terhelő dokumentum”), vagy ha az információ felmentheti valamelyik felet. Ebben az esetben az a követelmény, hogy a felek védekezéshez való jogát a bizottsági akta lehető legnagyobb mértékű betekinthetőségével biztosítsák, elsőbbséget élvezhet a más felek bizalmas jellegű információinak védelmével kapcsolatos aggállyal szemben (35). A Bizottságnak kell felmérnie, hogy ezek a körülmények fennállnak-e adott esetben. Ez azt jelenti, hogy minden egyes információelem esetében meg kell vizsgálni az összes lényeges tényezőt, beleértve:

—

az információ szerepének jelentőségét annak eldöntésében, hogy a jogszabálysértést elkövették-e vagy sem, valamint az információ bizonyító erejét,

| — | azt, hogy vajon az információ feltétlenül szükséges-e, |
| --- | --- |

—

azt, hogy vajon az információ feltétlenül szükséges-e,

| — | az érintett érzékenységi fokot (milyen mértékben sértené az információ feltárása a szóban forgó személy vagy vállalkozás érdekeit), |
| --- | --- |

—

az érintett érzékenységi fokot (milyen mértékben sértené az információ feltárása a szóban forgó személy vagy vállalkozás érdekeit),

| — | a feltételezett jogszabálysértés súlyosságáról alkotott előzetes véleményt. |
| --- | --- |

—

a feltételezett jogszabálysértés súlyosságáról alkotott előzetes véleményt.

Hasonló megfontolások vonatkoznak az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján folytatott eljárásokra is, amikor a Bizottság az információ feltárását szükségesnek tekinti az eljárás érdekében (36).

| 24. | Ahol a Bizottság feltárni szándékozik az információt, az érintett személy vagy vállalkozás lehetőséget kap arra, hogy az eredeti dokumentumokéval azonos bizonyító erejű nem bizalmas változatot készítsen az információt tartalmazó dokumentumokból (37). |
| --- | --- |

24.

Ahol a Bizottság feltárni szándékozik az információt, az érintett személy vagy vállalkozás lehetőséget kap arra, hogy az eredeti dokumentumokéval azonos bizonyító erejű nem bizalmas változatot készítsen az információt tartalmazó dokumentumokból (37).

C.   Mikor lehetséges az iratbetekintés?

| 25. | A feleknek nincs joguk betekinteni az iratokba a kifogásközlésről szóló értesítést megelőzően. |
| --- | --- |

25.

A feleknek nincs joguk betekinteni az iratokba a kifogásközlésről szóló értesítést megelőzően.

1.   Az antitröszteljárásokban a Szerződés 81. és 82. cikke alapján

| 26. | Az iratbetekintés kérelemre biztosított, rendszerint egyetlen alkalommal, azt követően, hogy a Bizottság értesítette a feleket kifogásairól, a fegyverek egyenlősége és a védekezéshez való jog biztosítása céljából. Főszabályként ezért semmilyen iratbetekintés nem biztosított más felek olyan válaszaihoz, melyeket azok a Bizottság kifogásaira adtak.
  Ugyanakkor egy fél – a közigazgatási eljárás későbbi szakaszaiban, de a formális határozat meghozatalát megelőzően – betekintési lehetőséget kap a kifogásközlést követően beérkezett dokumentumokba, amennyiben az ilyen dokumentumok új bizonyítékot képezhetnek az illető féllel szembeni – a Bizottság kifogásközlésében szereplő – állításokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

26.

Az iratbetekintés kérelemre biztosított, rendszerint egyetlen alkalommal, azt követően, hogy a Bizottság értesítette a feleket kifogásairól, a fegyverek egyenlősége és a védekezéshez való jog biztosítása céljából. Főszabályként ezért semmilyen iratbetekintés nem biztosított más felek olyan válaszaihoz, melyeket azok a Bizottság kifogásaira adtak.

Ugyanakkor egy fél – a közigazgatási eljárás későbbi szakaszaiban, de a formális határozat meghozatalát megelőzően – betekintési lehetőséget kap a kifogásközlést követően beérkezett dokumentumokba, amennyiben az ilyen dokumentumok új bizonyítékot képezhetnek az illető féllel szembeni – a Bizottság kifogásközlésében szereplő – állításokkal kapcsolatban.

2.   Az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján folytatott eljárásokban

| 27. | Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikkének (1) és (3) bekezdésével, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 17. cikke (1) bekezdésével összhangban, az értesített felek kérésükre betekintést nyernek a bizottsági aktába – a Bizottság kifogásairól szóló értesítést követően, a tanácsadó bizottság tanácskozásáig – az eljárás minden szakaszában. |
| --- | --- |

27.

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikkének (1) és (3) bekezdésével, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 17. cikke (1) bekezdésével összhangban, az értesített felek kérésükre betekintést nyernek a bizottsági aktába – a Bizottság kifogásairól szóló értesítést követően, a tanácsadó bizottság tanácskozásáig – az eljárás minden szakaszában.

III.   KÜLÖNLEGES KÉRDÉSEK A PANASZOSOKKAL ÉS MÁS ÉRINTETT FELEKKEL KAPCSOLATBAN

| 28. | E szakasz azon esetekre vonatkozik, amelyekben a Bizottság betekintést biztosíthat – vagy biztosítania kell – a panaszosoknak az aktájában lévő dokumentumokba antitröszteljárásokban, valamint más érdekelt feleknek az összefonódás-ellenőrzési eljárásokban. Függetlenül végrehajtási és az összefonódás-ellenőrzési végrehajtási rendelet megfogalmazásaitól (38), ez a két helyzet megkülönböztetendő – hatályban, időzítésben és a felek jogait illetően – az e közlemény előző szakaszában meghatározott értelemben vett iratbetekintéstől. |
| --- | --- |

28.

E szakasz azon esetekre vonatkozik, amelyekben a Bizottság betekintést biztosíthat – vagy biztosítania kell – a panaszosoknak az aktájában lévő dokumentumokba antitröszteljárásokban, valamint más érdekelt feleknek az összefonódás-ellenőrzési eljárásokban. Függetlenül végrehajtási és az összefonódás-ellenőrzési végrehajtási rendelet megfogalmazásaitól (38), ez a két helyzet megkülönböztetendő – hatályban, időzítésben és a felek jogait illetően – az e közlemény előző szakaszában meghatározott értelemben vett iratbetekintéstől.

A.   Dokumentumok kiszolgáltatása panaszosoknak antitröszt eljárásokban

| 29. | Az Elsőfokú Bíróság úgy rendelkezett (39), hogy a panaszosok nem rendelkeznek ugyanazokkal a jogokkal és garanciákkal, mint a vizsgálat alatt álló felek. Ezért a panaszosok nem követelhetik az iratbetekintést mint jogot a felek részére megállapított módon. (Vö. a fenti 2–6. ponttal). |
| --- | --- |

29.

Az Elsőfokú Bíróság úgy rendelkezett (39), hogy a panaszosok nem rendelkeznek ugyanazokkal a jogokkal és garanciákkal, mint a vizsgálat alatt álló felek. Ezért a panaszosok nem követelhetik az iratbetekintést mint jogot a felek részére megállapított módon. (Vö. a fenti 2–6. ponttal).

| 30. | Mindazonáltal az a panaszos, akit – a végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerint – a Bizottság tájékoztatott arról, hogy panaszát szándékában áll elutasítani (40), kérheti a betekintést azokba a dokumentumokba, amelyekre a Bizottság ideiglenes értékelését alapozta (41). A panaszos egyszeri alkalommal kap hozzáférést az ilyen dokumentumokhoz, annak a levélnek a kiadását követően, amelyben a panaszost értesítik a Bizottság elutasítási szándékáról. |
| --- | --- |

30.

Mindazonáltal az a panaszos, akit – a végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerint – a Bizottság tájékoztatott arról, hogy panaszát szándékában áll elutasítani (40), kérheti a betekintést azokba a dokumentumokba, amelyekre a Bizottság ideiglenes értékelését alapozta (41). A panaszos egyszeri alkalommal kap hozzáférést az ilyen dokumentumokhoz, annak a levélnek a kiadását követően, amelyben a panaszost értesítik a Bizottság elutasítási szándékáról.

| 31. | A panaszosoknak nincs betekintési joguk olyan üzleti titkokba vagy más bizalmas jellegű információkba, melyek birtokába a Bizottság a vizsgálat során jutott (42). |
| --- | --- |

31.

A panaszosoknak nincs betekintési joguk olyan üzleti titkokba vagy más bizalmas jellegű információkba, melyek birtokába a Bizottság a vizsgálat során jutott (42).

B.   Dokumentumok kiszolgáltatása más érintett feleknek összefonódás-ellenőrzési eljárásokban

| 32. | Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban, összefonódás-ellenőrzési eljárásokban az iratbetekintést, kérésre, más olyan érintett feleknek is biztosítják, akiket/amelyeket a kifogásokról tájékoztattak, amennyiben ez szükséges véleményük kialakításához. |
| --- | --- |

32.

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban, összefonódás-ellenőrzési eljárásokban az iratbetekintést, kérésre, más olyan érintett feleknek is biztosítják, akiket/amelyeket a kifogásokról tájékoztattak, amennyiben ez szükséges véleményük kialakításához.

| 33. | Ilyen egyéb érintett felek a javasolt koncentrációban részt vevő felek, kivéve a kérelmező feleket, így az eladót és azt a vállalkozást, amely a koncentráció célpontja (43). |
| --- | --- |

33.

Ilyen egyéb érintett felek a javasolt koncentrációban részt vevő felek, kivéve a kérelmező feleket, így az eladót és azt a vállalkozást, amely a koncentráció célpontja (43).

IV.   AZ IRATBETEKINTÉS VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS

A.   Előkészítő eljárás

| 34. | Minden olyan személy, aki információt nyújt vagy véleményt nyilvánít az alább felsorolt helyzetek egyikében, vagy a későbbiekben további tájékoztatást nyújt a Bizottságnak ugyanazon eljárások során, köteles egyértelműen megjelölni azokat az anyagokat, melyeket bizalmas természetűnek tekint, köteles ezt indokolni és köteles azok különálló, nem bizalmas jellegű változatáról gondoskodni a Bizottság által meghatározott időpontig, véleményének kinyilvánítása céljából (44).






  a) | Antitröszteljárásokban






  — | a bizottsági kifogásközlés címzettje kifejti véleményét a kifogásokról (45), |
| --- | --- | --- | --- |

34.

Minden olyan személy, aki információt nyújt vagy véleményt nyilvánít az alább felsorolt helyzetek egyikében, vagy a későbbiekben további tájékoztatást nyújt a Bizottságnak ugyanazon eljárások során, köteles egyértelműen megjelölni azokat az anyagokat, melyeket bizalmas természetűnek tekint, köteles ezt indokolni és köteles azok különálló, nem bizalmas jellegű változatáról gondoskodni a Bizottság által meghatározott időpontig, véleményének kinyilvánítása céljából (44).

a)

Antitröszteljárásokban

—

a bizottsági kifogásközlés címzettje kifejti véleményét a kifogásokról (45),

| — | a panaszos kifejti véleményét a Bizottság kifogásközlő nyilatkozatáról (46), |
| --- | --- |

—

a panaszos kifejti véleményét a Bizottság kifogásközlő nyilatkozatáról (46),

| — | írásban vagy szóbeli meghallgatáson kifejti nézeteit (47) minden olyan más természetes vagy jogi személy, amely meghallgatható és kellő érdekeltsége van, vagy akit/amelyet a Bizottság felkér véleményének kinyilvánítására, |
| --- | --- |

—

írásban vagy szóbeli meghallgatáson kifejti nézeteit (47) minden olyan más természetes vagy jogi személy, amely meghallgatható és kellő érdekeltsége van, vagy akit/amelyet a Bizottság felkér véleményének kinyilvánítására,

| — | a panaszos kifejti nézeteit a Bizottság leveléről, melyben a panaszost tájékoztatják a Bizottság (panaszát illetően) elutasító szándékáról (48). |
| --- | --- |

—

a panaszos kifejti nézeteit a Bizottság leveléről, melyben a panaszost tájékoztatják a Bizottság (panaszát illetően) elutasító szándékáról (48).

| b) | Összefonódás-ellenőrzési eljárásokban






  — | a bejelentő felek vagy más érintett felek, amikor véleményt nyilvánítanak a Bizottságnak az összefonódás felfüggesztése alóli derogációs kérelemre vonatkozó, egyiküket vagy közülük többet kedvezőtlenül érintő határozatának meghozatala céljából tett kifogásairól vagy az ügyben hozott ideiglenes határozatáról (49), |
| --- | --- | --- |

b)

Összefonódás-ellenőrzési eljárásokban

—

a bejelentő felek vagy más érintett felek, amikor véleményt nyilvánítanak a Bizottságnak az összefonódás felfüggesztése alóli derogációs kérelemre vonatkozó, egyiküket vagy közülük többet kedvezőtlenül érintő határozatának meghozatala céljából tett kifogásairól vagy az ügyben hozott ideiglenes határozatáról (49),

| — | a bejelentő felek, akikhez a Bizottság kifogásait címezte, egyéb érintett felek, akiket tájékoztattak a kifogásokról, vagy olyan felek, akikhez a Bizottság kifogásait címezte, azzal a céllal, hogy bírságot vagy kényszerítő bírságot állapítson meg, előterjesztik véleményüket a kifogásokról (50), |
| --- | --- |

—

a bejelentő felek, akikhez a Bizottság kifogásait címezte, egyéb érintett felek, akiket tájékoztattak a kifogásokról, vagy olyan felek, akikhez a Bizottság kifogásait címezte, azzal a céllal, hogy bírságot vagy kényszerítő bírságot állapítson meg, előterjesztik véleményüket a kifogásokról (50),

| — | azok a harmadik személyek, amelyek meghallgathatók, vagy más természetes vagy jogi személyek, melyeket a Bizottság felkért véleményük kifejtésére, kinyilvánítják véleményüket írásban vagy szóbeli meghallgatáson (51), |
| --- | --- |

—

azok a harmadik személyek, amelyek meghallgathatók, vagy más természetes vagy jogi személyek, melyeket a Bizottság felkért véleményük kifejtésére, kinyilvánítják véleményüket írásban vagy szóbeli meghallgatáson (51),

| — | minden olyan személy, aki információt szolgáltat az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikke értelmében. |
| --- | --- |

—

minden olyan személy, aki információt szolgáltat az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikke értelmében.

| 35. | Ezenkívül a Bizottság megkövetelheti a vállalkozásoktól (52) – minden olyan esetben, ahol azok dokumentumokat bocsátottak vagy bocsátanak rendelkezésére, hogy határozzák meg azokat a dokumentumokat vagy dokumentumrészeket, melyeket üzleti titkot vagy más bizalmas információt tartalmazónak tekintenek, továbbá azokat a vállalkozásokat, amelyekkel kapcsolatban az ilyen dokumentumok bizalmasnak tekinthetők (53). |
| --- | --- |

35.

Ezenkívül a Bizottság megkövetelheti a vállalkozásoktól (52) – minden olyan esetben, ahol azok dokumentumokat bocsátottak vagy bocsátanak rendelkezésére, hogy határozzák meg azokat a dokumentumokat vagy dokumentumrészeket, melyeket üzleti titkot vagy más bizalmas információt tartalmazónak tekintenek, továbbá azokat a vállalkozásokat, amelyekkel kapcsolatban az ilyen dokumentumok bizalmasnak tekinthetők (53).

| 36. | Annak érdekében, hogy lehetővé tegye a fenti 35. pontban tárgyalt bizalmas kezelési igények gyors ügyintézését, a Bizottság határidőt állapíthat meg, melyen belül a vállalkozás i. megindokolja bizalmas kezelési igényét az egyes dokumentumokkal vagy azok részeivel kapcsolatban; ii. ellátja a Bizottságot a dokumentumok nem bizalmas jellegű változatával, melyből a bizalmas részeket törölte (54). Az antitröszteljárásokban a szóban forgó vállalkozások – szintén a már említett határidőn belül – tömörített leírást adnak a törölt információ minden egyes eleméről (55). |
| --- | --- |

36.

Annak érdekében, hogy lehetővé tegye a fenti 35. pontban tárgyalt bizalmas kezelési igények gyors ügyintézését, a Bizottság határidőt állapíthat meg, melyen belül a vállalkozás i. megindokolja bizalmas kezelési igényét az egyes dokumentumokkal vagy azok részeivel kapcsolatban; ii. ellátja a Bizottságot a dokumentumok nem bizalmas jellegű változatával, melyből a bizalmas részeket törölte (54). Az antitröszteljárásokban a szóban forgó vállalkozások – szintén a már említett határidőn belül – tömörített leírást adnak a törölt információ minden egyes eleméről (55).

| 37. | A beadvány nem bizalmas változatait és a törölt információk leírásait oly módon kell kialakítani, hogy az iratbetekintés lehetővé váljon a felek számára, és el tudják dönteni, hogy a törölt információra szükségük van-e védekezésük érdekében, és ennélfogva elegendő alap van-e azt kérni a Bizottságtól, hogy biztosítson iratbetekintést a bizalmasnak vélt információhoz. |
| --- | --- |

37.

A beadvány nem bizalmas változatait és a törölt információk leírásait oly módon kell kialakítani, hogy az iratbetekintés lehetővé váljon a felek számára, és el tudják dönteni, hogy a törölt információra szükségük van-e védekezésük érdekében, és ennélfogva elegendő alap van-e azt kérni a Bizottságtól, hogy biztosítson iratbetekintést a bizalmasnak vélt információhoz.

B.   A bizalmas információk kezelése

| 38. | Az antitröszteljárásokban, ha a vállalkozások nem felelnek meg a fenti 34–36. pontban kifejtett rendelkezéseknek, a Bizottság feltételezheti, hogy az érintett dokumentumok vagy nyilatkozatok nem tartalmaznak bizalmas információt (56). A Bizottság következésképp feltételezi, hogy a vállalkozásnak nincs kifogása az érintett dokumentumok vagy nyilatkozatok teljes körű feltárása ellen. |
| --- | --- |

38.

Az antitröszteljárásokban, ha a vállalkozások nem felelnek meg a fenti 34–36. pontban kifejtett rendelkezéseknek, a Bizottság feltételezheti, hogy az érintett dokumentumok vagy nyilatkozatok nem tartalmaznak bizalmas információt (56). A Bizottság következésképp feltételezi, hogy a vállalkozásnak nincs kifogása az érintett dokumentumok vagy nyilatkozatok teljes körű feltárása ellen.

| 39. | Mind az antitröszteljárásokban, mind az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján folytatott eljárásokban, amennyiben a szóban forgó személy vagy vállalkozás teljesíti a fenti 34–36. pontban említett feltételeket amennyire azok alkalmazhatók, a Bizottság






  — | vagy ideiglenesen elfogadja az indokoltnak mutatkozó igényeket; a Bizottság mindenesetre fenntartja a jogot, hogy újra megfontolja eredeti értékelését az ügy kezelésének egy későbbi szakaszában, |
| --- | --- | --- |

39.

Mind az antitröszteljárásokban, mind az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján folytatott eljárásokban, amennyiben a szóban forgó személy vagy vállalkozás teljesíti a fenti 34–36. pontban említett feltételeket amennyire azok alkalmazhatók, a Bizottság

—

vagy ideiglenesen elfogadja az indokoltnak mutatkozó igényeket; a Bizottság mindenesetre fenntartja a jogot, hogy újra megfontolja eredeti értékelését az ügy kezelésének egy későbbi szakaszában,

| — | vagy tájékoztatja a szóban forgó személyt vagy vállalkozást, hogy nem ért egyet a bizalmas kezelés igényével, részben vagy egészben, ahol úgy tűnik, hogy az igény megalapozatlan. |
| --- | --- |

—

vagy tájékoztatja a szóban forgó személyt vagy vállalkozást, hogy nem ért egyet a bizalmas kezelés igényével, részben vagy egészben, ahol úgy tűnik, hogy az igény megalapozatlan.

| 40. | A Bizottság egészben vagy részben visszavonhatja a bizalmas kezeléshez adott ideiglenes hozzájárulását. |
| --- | --- |

40.

A Bizottság egészben vagy részben visszavonhatja a bizalmas kezeléshez adott ideiglenes hozzájárulását.

| 41. | Ahol a Verseny-főigazgatóság kezdettől fogva nem ért egyet a bizalmas kezelés iránti igénnyel, vagy ahol azon a véleményen van, hogy az ideiglenes hozzájárulást vissza kellene vonnia és így feltárni szándékozik az információt, megadja a lehetőséget az illető személynek vagy vállalkozásnak, hogy kifejtse nézeteit. Ilyen esetekben a Verseny-főigazgatóság írásban tájékoztatja a személyt vagy vállalkozást arról a szándékáról, hogy feltárja az információt, megindokolja döntését, és határidőt állapít meg, amelyen belül az ilyen vállalkozás írásban értesítheti véleményéről. Ha a vélemény benyújtása után is fennmarad az egyet nem értés a bizalmas kezelés tárgyában, az üggyel a meghallgató tisztviselő fog foglalkozni, összhangban a meghallgató tisztviselőkre vonatkozó bizottsági hatásköri jegyzékkel (57). |
| --- | --- |

41.

Ahol a Verseny-főigazgatóság kezdettől fogva nem ért egyet a bizalmas kezelés iránti igénnyel, vagy ahol azon a véleményen van, hogy az ideiglenes hozzájárulást vissza kellene vonnia és így feltárni szándékozik az információt, megadja a lehetőséget az illető személynek vagy vállalkozásnak, hogy kifejtse nézeteit. Ilyen esetekben a Verseny-főigazgatóság írásban tájékoztatja a személyt vagy vállalkozást arról a szándékáról, hogy feltárja az információt, megindokolja döntését, és határidőt állapít meg, amelyen belül az ilyen vállalkozás írásban értesítheti véleményéről. Ha a vélemény benyújtása után is fennmarad az egyet nem értés a bizalmas kezelés tárgyában, az üggyel a meghallgató tisztviselő fog foglalkozni, összhangban a meghallgató tisztviselőkre vonatkozó bizottsági hatásköri jegyzékkel (57).

| 42. | Ahol fennáll a veszélye annak, hogy egy vállalkozás, amely igen jelentős gazdasági vagy kereskedelmi nyomást tud kifejteni versenytársaira vagy kereskedelmi partnereire, megrendelőire vagy szállítóira, megtorló intézkedéseket foganatosít velük szemben a Bizottság által folytatott vizsgálatokban való közreműködésük miatt (58), a Bizottság megvédi a szerzők névtelenségét, azáltal, hogy a szóban forgó válaszok (59) nem bizalmas jellegű összefoglaló változatába biztosít iratbetekintést. A hasonló helyzetekben felmerülő névtelenségi igényekkel, valamint a Bizottság a panaszok (60) kezeléséről szóló közleményének 81. pontja értelmében beterjesztett névtelenségi igényekkel a fenti 39–41. pont foglalkozik. |
| --- | --- |

42.

Ahol fennáll a veszélye annak, hogy egy vállalkozás, amely igen jelentős gazdasági vagy kereskedelmi nyomást tud kifejteni versenytársaira vagy kereskedelmi partnereire, megrendelőire vagy szállítóira, megtorló intézkedéseket foganatosít velük szemben a Bizottság által folytatott vizsgálatokban való közreműködésük miatt (58), a Bizottság megvédi a szerzők névtelenségét, azáltal, hogy a szóban forgó válaszok (59) nem bizalmas jellegű összefoglaló változatába biztosít iratbetekintést. A hasonló helyzetekben felmerülő névtelenségi igényekkel, valamint a Bizottság a panaszok (60) kezeléséről szóló közleményének 81. pontja értelmében beterjesztett névtelenségi igényekkel a fenti 39–41. pont foglalkozik.

C.   Iratbetekintés biztosítása

| 43. | A Bizottság dönthet úgy, hogy az iratbetekintést a következő formák valamelyikében biztosítja, számításba véve a felek technikai lehetőségeit:






  — | CD-ROM formájában vagy más elektronikus adattároló segítségével, mely a jövőben rendelkezésre állhat, |
| --- | --- | --- |

43.

A Bizottság dönthet úgy, hogy az iratbetekintést a következő formák valamelyikében biztosítja, számításba véve a felek technikai lehetőségeit:

—

CD-ROM formájában vagy más elektronikus adattároló segítségével, mely a jövőben rendelkezésre állhat,

| — | nyomtatott formában betekinthető irat másolatai révén, melyeket postán küldtek meg neki, |
| --- | --- |

—

nyomtatott formában betekinthető irat másolatai révén, melyeket postán küldtek meg neki,

| — | felkérve a feleket, hogy vizsgálják meg a betekinthető aktákat a Bizottság telephelyén. |
| --- | --- |

—

felkérve a feleket, hogy vizsgálják meg a betekinthető aktákat a Bizottság telephelyén.

A Bizottság a fenti módszerek bármilyen kombinációját választhatja.

| 44. | Az iratbetekintés lehetőségét megkönnyítendő, a felek részletes listát kapnak azokról a dokumentumokról, melyek a bizottsági akta tartalmát képezik, a fentebb található 7. pont meghatározása szerint. |
| --- | --- |

44.

Az iratbetekintés lehetőségét megkönnyítendő, a felek részletes listát kapnak azokról a dokumentumokról, melyek a bizottsági akta tartalmát képezik, a fentebb található 7. pont meghatározása szerint.

| 45. | Az iratbetekintés a Bizottság aktájában szereplő bizonyítékokba azok eredeti formájában biztosított; a Bizottságot semmilyen kötelezettség nem terheli az aktában található dokumentumok lefordítását illetően (61). |
| --- | --- |

45.

Az iratbetekintés a Bizottság aktájában szereplő bizonyítékokba azok eredeti formájában biztosított; a Bizottságot semmilyen kötelezettség nem terheli az aktában található dokumentumok lefordítását illetően (61).

| 46. | Ha az egyik fél úgy ítéli meg, hogy – miután iratbetekintési lehetőséget kapott – védekezéséhez speciális, nem betekinthető információra van szüksége, indoklással ellátott kérelmet nyújthat be a Bizottsághoz e célból (62). Amennyiben a Verseny-főigazgatóság nem tesz eleget a kérelemnek, a fél indokolt kérelmet terjeszthet elő a meghallgató tisztviselőnek, összhangban a meghallgató tisztviselőkre vonatkozó bizottsági hatásköri jegyzékkel. |
| --- | --- |

46.

Ha az egyik fél úgy ítéli meg, hogy – miután iratbetekintési lehetőséget kapott – védekezéséhez speciális, nem betekinthető információra van szüksége, indoklással ellátott kérelmet nyújthat be a Bizottsághoz e célból (62). Amennyiben a Verseny-főigazgatóság nem tesz eleget a kérelemnek, a fél indokolt kérelmet terjeszthet elő a meghallgató tisztviselőnek, összhangban a meghallgató tisztviselőkre vonatkozó bizottsági hatásköri jegyzékkel.

| 47. | Iratbetekintés e közleménnyel összhangban azzal a feltétellel biztosítható, ha az ily módon megszerzett információ csak olyan bírósági vagy közigazgatási eljárás céljaira használható fel, amely a Közösség a tárgyát képező közigazgatási eljárásban felhívott versenyszabályainak alkalmazására irányul (63). Amennyiben az információt ettől eltérő célra használják fel külső jogász bevonásával, a Bizottság bejelentheti az esetet a külső jogász kamarájánál, fegyelmi eljárás indítása céljából. |
| --- | --- |

47.

Iratbetekintés e közleménnyel összhangban azzal a feltétellel biztosítható, ha az ily módon megszerzett információ csak olyan bírósági vagy közigazgatási eljárás céljaira használható fel, amely a Közösség a tárgyát képező közigazgatási eljárásban felhívott versenyszabályainak alkalmazására irányul (63). Amennyiben az információt ettől eltérő célra használják fel külső jogász bevonásával, a Bizottság bejelentheti az esetet a külső jogász kamarájánál, fegyelmi eljárás indítása céljából.

| 48. | A 44. és 46. pont kivételével a C. szakaszban leírt szabályok egyaránt vonatkoznak a panaszosok számára (antitröszteljárásokban) és más érintett felek számára (összefonódás-ellenőrzési eljárásokban) biztosított iratbetekintésre. |
| --- | --- |

48.

A 44. és 46. pont kivételével a C. szakaszban leírt szabályok egyaránt vonatkoznak a panaszosok számára (antitröszteljárásokban) és más érintett felek számára (összefonódás-ellenőrzési eljárásokban) biztosított iratbetekintésre.

---

(1)  A Tanács 2002. december 16-i 1/2003/EK rendelete az EK-Szerződés 81. és 82. cikkében megállapított versenyszabályok alkalmazásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

(2)  A Bizottság 2004. április 7-i 773/2004/EK rendelete a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról (HL L 123., 2004.4.27., 18. o.).

(3)  A Tanács 2004. január 20-i 139/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(4)  A Bizottság 2004. április 7-i 802/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 133., 2004.4.30., 1. o. Javítva: HL L 172., 2004.5.6., 9. o.)

(5)  Ezért az e közleményben a 81. és 82. cikkre tett hivatkozások az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkére is vonatkoznak.

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete az Európai Parlament, Tanács és Bizottság iratainak nyilvános betekinthetőségéről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.)

(7)  Ezzel a kérdéssel a Verseny-főigazgatóság dokumentuma: „DG COMP Az EK összefonódás-ellenőrzési tevékenységének legjobb módszerei” foglalkozik, mely az alábbi webcímen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

(8)  A Bizottság közleménye az iratbetekintési kérelmek feldolgozásának belső eljárási szabályairól az EK-Szerződés 85. és 86. cikkében (most 81. és 82. cikkében), valamint az ESZAK Szerződés 65. és 66. cikkében, továbbá a Tanács 4064/89/EK rendeletében (HL C 23., 1997.1.23., 3. o.) szereplő esetekben.

(9)  HL L 162., 2001.6.19., 21. o.

(10)  Különösen a T-25/95 et al., Cimenteries CBR SA et al v Commission (200) ECR II-0491 egyesített ügyekben.

(11)  Vö. a végrehajtási rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével, az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikkének (1) bekezdésével.

(12)  A közleményben a „dokumentum” kifejezés az információs támogatás összes formájára vonatkoztatva használatos, függetlenül a tárolás eszközétől; felöleli tehát az elektronikus adattároló eszközöket is, melyek rendelkezésre állhatnak, vagy elérhetők.

(13)  Vö. az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (2) bekezdésével, a végrehajtási rendelet 15. cikkének (2) bekezdésével és 16. cikkének (1) bekezdésével, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikkének (3) bekezdésével. A kivételeket megemlítik a T-7/89, Hercules Chemicals v Commission ügyben is (1991) ECR-II-1711, 54. bekezdés. A Bíróság úgy rendelkezett, hogy nem kizárólag a Bizottságra tartozik annak eldöntése, hogy az aktában mely dokumentumok lehetnek hasznosak a védelem szempontjából (Vö. TTT-30/91 Solvay v Commission, (1995) ECR-II-1847, 91–96. bekezdések.

(14)  Ilyen belső dokumentumok a tervezetek, vélemények, feljegyzések vagy jegyzetek, melyek a Bizottság szervezeti egységeitől vagy más hatóságoktól származnak.

(15)  Vö. az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (2) bekezdésével, a végrehajtási rendelet 15. cikkének (2) bekezdésével, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikkének (3) bekezdésével.

(16)  Vö. a fenti 1. ponttal.

(17)  Vö. a T-191/98 és T-212/98–T-214/98, Atlantic Container Line and others v Commission egyesített esetekkel (TACA), amely még meg nem jelentett, 349–359. pontok.

(18)  E közleményben a „vállalkozás” kifejezés felöleli mind a vállalkozásokat, mind azok társulásait. A „személy” kifejezés a természetes és jogi személyeket foglalja magában. Számos szervezet egyszerre jogi személy és vállalkozás; ebben az esetben mindét kifejezés vonatkozik rájuk. Ugyanez a helyzet ott, ahol egy természetes személy egyúttal vállalkozás is, a 81. és 82. cikk értelmében. Összefonódás-ellenőrzési eljárásokban számításba kell venni az összefonódás-ellenőrzési rendeletben említett személyeket is, még akkor is, ha természetes személyek. E közlemény 34–42. pontjának alkalmazásában, az ilyen személyek „vállalkozásnak” számítanak. Ahol jogi személyiség nélküli szervezetek, melyek nem is vállalkozások, válnak érintetté a Bizottság versenyjogi eljárásában, a Bizottság – indokolt esetben és mutatis mutandis – alkalmazza az e közleményben kifejtett elveket.

(19)  Az 1/2003/EK rendelet 19. cikke vagy 20. cikke (2) bekezdésének e) pontja alapján rögzített nyilatkozatok általában szintén a betekinthető dokumentumok közé tartoznak (lásd a fenti 9. bekezdést).

(20)  Vö. az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (2) bekezdésével.

(21)  Vö. az Elsőfokú Bíróság végzéseivel a következő esetekben: T-134/94 et al. NMH Stahlwerke and Others v Commission (1997) ECR II-2293, 36. bekezdés és T-65/89, BPB Industries and British Gypsum (1993) ECR II-389, 33. bekezdés.

(22)  Az „EFTA-államok” megnevezés ebben a közleményben azokra az EFTA-államokra vonatkozik, amelyek az EGT-megállapodásban részt vevő felek.

(23)  Például az Európai Közösségek és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a versenyjog alkalmazásáról (HL L 95., 1995.4.27., 45. o.) kötött megállapodás VIII. cikk 2. bekezdése kiköti, hogy a Megállapodás szerint bizalmas jelleggel nyújtott információt a „lehető legteljesebb mértékben” védelemben kell részesíteni. A cikk nemzetközi jogi kötelezettséget ró a Bizottságra.

(24)  Az ilyen dokumentumok tartalmazhatnak olyan bizonyítékot vagy állításokat is, melyek alkalmassá teszik a fentebb említett első kategóriában való szerepeltetésre.

(25)  Hasonló megfontolások állnak fenn a bejelentést megelőző információkra vonatkozóan az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdése szerint a kérelmező felek kérésére.

(26)  Ahogyan azt legutóbb az EGT-Vegyesbizottság ... ... határozata módosította.

(27)  Ahogyan azt legutóbb az EGT-Vegyesbizottság 2004. június 8-i 78/2004 határozata módosította.

(28)  Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikkének (1) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikkének (3) bekezdésével; a T-7/89 sz. eset Hercules Chemicals NV v Commission (1991) ECR II-1711, 54. bekezdés; a T-23/99 sz. eset, LRAF 1998 A/S v Commission (2002) ECR II-1705, 170. bekezdés.

(29)  1996.9.18-i ítélet a T-353/94 ügyben, Postbank NV v Commission, (1996) ECR-II-921, 87. bekezdés.

(30)  A Közösség bíróságai kifejtették álláspontjukat erről a kérdésről, mind az erőfölénnyel való állítólagos visszaélés eseteiben (EK-Szerződés 82. cikk) (T-65/89 sz. eset, BPB Industries and British Gypsum (1993) ECR-II-389; és a C-310/93P eset, BPB Industries and British Gypsum (1995) ECR-i-865), mind pedig fúziós esetekben (T-221/95 Endemol v. Commission (1999) ECR-II-299, 69. bekezdés és T-5/02 Laval v Commission (2002) ECR-II-4381, 98. bekezdés et seq.).

(31)  Lásd a 38. pontot.

(32)  Lásd a 34. pontot.

(33)  Mindazonáltal azok az üzleti titkok vagy egyéb bizalmas információk, melyeket szakmai vagy hasonló szövetséggel közölnek annak tagjai, nem veszítik el bizalmas jellegüket harmadik féllel kapcsolatban, és ennélfogva nem is adhatók át a panaszosoknak. Vö. a 209–215 és 218/78 sz. egyesített esetekkel, Fedetab, (1980) ECR 3125, 46. bekezdés.

(34)  Lásd a 34–37. pontot alább, a vállalkozások arra vonatkozó felkérésével kapcsolatban, hogy határozzák meg a bizalmas információkat.

(35)  Vö. az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (2) bekezdésével és a végrehajtási rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével.

(36)  Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 18. cikkének (1) bekezdése.

(37)  Vö. a 41. ponttal.

(38)  Vö. a végrehajtási rendelet 8. cikkével, amely a „dokumentumok betekinthetőségéről” szól a panaszosokat illetően, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikkének (2) bekezdésével, amely „iratbetekintésről” beszél más érintett felek vonatkozásában, „amennyiben ez szükséges észrevételeik, véleményük kialakítása céljából”.

(39)  Lásd a T-17/93 sz. Matra-Hachette SA v Commission, (1994) ECR II-595, esetet, 34. bekezdés. A bíróság úgy rendelkezett, hogy a harmadik felek jogai – melyeket a Tanács 1962. június 6-i 17. rendelete állapított meg (melynek helyébe lépett az 1/2003/EK rendelet 27. cikke) – a közigazgatási eljárásban való részvétel jogára korlátozódnak.

(40)  A végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban kibocsátott levél útján.

(41)  Vö. a végrehajtási rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével.

(42)  Vö. a végrehajtási rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével.

(43)  Vö. az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 11. cikkének b) pontjával.

(44)  Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikkének (2) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 18. cikkének (2) bekezdésével.

(45)  A végrehajtási rendelet 10. cikkének (2) bekezdése értelmében.

(46)  A végrehajtási rendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében.

(47)  A végrehajtási rendelet 13. cikkének (1) és (3) bekezdése értelmében.

(48)  A végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdése értelmében.

(49)  Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 12. cikke.

(50)  Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 13. cikke.

(51)  Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 16. cikke értelmében.

(52)  Összefonódás-ellenőrzési eljárásokban az itt és a későbbiekben ismertetett elvek vonatkoznak az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában hivatkozott személyekre is, lásd fentebb a 18. lábjegyzetet.

(53)  Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikkének (3) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 18. cikke (3) bekezdésével.

(54)  Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikkének (3) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 18. cikke (3) bekezdésével.

(55)  Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikkének (3) bekezdésével.

(56)  Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikkével.

(57)  Vö. a Bizottság 2001. május 23-i, a bizonyos versenyjogi eljárásokban részt vevő meghallgató tisztviselők hatásköri jegyzékéről szóló határozatának 9. cikkével (HL L 162., 2001.6.19., 21. o.).

(58)  Vö. fentebb a 18. ponttal.

(59)  Vö. a T-5/02 esettel, Tetra Laval vs. Commission, (2002) ECR-II-4381, 98, 104. és 105. bekezdés.

(60)  Bizottsági közlemény a panaszok bizottsági kezeléséről az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján (HL C 101., 2004.4.27., 65. o.).

(61)  Vö. a T-25/95 et al. Cimenteries esettel, 635. bekezdés.

(62)  Vö. a Bizottság 2001. május 23-i, a bizonyos versenyjogi eljárásokban részt vevő meghallgató tisztviselők hatásköri jegyzékéről szóló határozatának 8. cikkével (HL L 162., 2001.6.19., 21. o.).

(63)  Vö. a végrehajtási rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével és 8. cikkének (2) bekezdésével, valamint az összefonódás-ellenőrzési végrehajtási rendelete 17. cikkének (4) bekezdésével.

---

III Közlemények

Bizottság

| 21.10.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 259/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 259/19

---

PÁLYÁZATI FELHÍVÁS

DG EAC 70/04

Támogatás testvérvárosok közötti tevékenységekre az aktív európaiság jegyében – 2005

(2004/C 259/06)

1.   Célkitűzések

Ezen felhívás célja a testvérvárosi rendezvények támogatása, amelyek segítik egymáshoz közelebb hozni az Európai Unió országaiban élőket és erősítik az európai öntudatot.

A támogatás két tevékenységtípusra vonatkozik:

| A | : | városok és községek közötti új vagy létező testvérvárosi megállapodások keretében a testvértelepülések lakóinak szervezett találkozók; |
| --- | --- | --- |
| B | : | európai témákkal foglalkozó konferenciák a testvérvárosi kapcsolatok égisze alatt, valamint a testvérvárosi kapcsolatokért felelős tisztségviselőknek rendezett szemináriumi képzések. |

A

:

városok és községek közötti új vagy létező testvérvárosi megállapodások keretében a testvértelepülések lakóinak szervezett találkozók;

B

:

európai témákkal foglalkozó konferenciák a testvérvárosi kapcsolatok égisze alatt, valamint a testvérvárosi kapcsolatokért felelős tisztségviselőknek rendezett szemináriumi képzések.

2.   Pályázatra jogosultak

Az A típus esetében:

| — | városok és községek vagy ezek testvérvárosi kapcsolatokért felelős egyesületei/bizottságai. |
| --- | --- |

—

városok és községek vagy ezek testvérvárosi kapcsolatokért felelős egyesületei/bizottságai.

A B típus esetében:

| — | városok és községek vagy ezek testvérvárosi kapcsolatokért felelős egyesületei/bizottságai, |
| --- | --- |

—

városok és községek vagy ezek testvérvárosi kapcsolatokért felelős egyesületei/bizottságai,

| — | helyi vagy regionális önkormányzatok más szintjei, |
| --- | --- |

—

helyi vagy regionális önkormányzatok más szintjei,

| — | önkormányzatok szövetségei/egyesületei. |
| --- | --- |

—

önkormányzatok szövetségei/egyesületei.

Pályázatra jogosult országok:

| — | az Európai Unió 25 tagállama (Ausztria, Belgium, Ciprus, Cseh Köztársaság, Dánia, Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Olaszország, Portugália, Spanyolország, Svédország, Szlovákia, Szlovénia), |
| --- | --- |

—

az Európai Unió 25 tagállama (Ausztria, Belgium, Ciprus, Cseh Köztársaság, Dánia, Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Olaszország, Portugália, Spanyolország, Svédország, Szlovákia, Szlovénia),

| — | valamint azon EGT/EFTA ország, illetve EU-tagjelölt ország (Bulgária, Románia, Törökország), amely tekintetében az ország és az Európai Bizottság között programrészvételi megállapodás születik a támogatási kérvények benyújtási határidejét megelőzően. |
| --- | --- |

—

valamint azon EGT/EFTA ország, illetve EU-tagjelölt ország (Bulgária, Románia, Törökország), amely tekintetében az ország és az Európai Bizottság között programrészvételi megállapodás születik a támogatási kérvények benyújtási határidejét megelőzően.

3.   A tevékenységek időtartama és finanszírozása

A tevékenységek társfinanszírozására előirányzott költségvetés mintegy 10 000 000 euró.

Az A típus esetében a támogatások átalányalapúak. A támogatások összege 2 000 és 20 000 euró között mozog. A tevékenységek időtartama nem lépheti túl a három hetet.

A B típus esetében a támogatás összege nem haladhatja meg a tevékenység összes indokolt költségének 50 %-át. A tevékenységek időtartama nem lépheti túl az egy hetet.

Valamennyi tevékenységnek 2005. március 15. és december 31. között kell kezdődnie.

4.   Határidők

Első szakasz: 2004. november 15. azon tevékenységek esetében, amelyek 2005. március 15. és április 30. közt kezdődnek.

Második szakasz: 2005. január 3. azon tevékenységek esetében, amelyek 2005. május 1. és június 15. közt kezdődnek.

Harmadik szakasz: 2005. február 15. azon tevékenységek esetében, amelyek 2005. június 16. és július 31. közt kezdődnek.

Negyedik szakasz: 2005. április 1. azon tevékenységek esetében, amelyek 2005. augusztus 1. és szeptember 30. közt kezdődnek.

Ötödik szakasz: 2005. június 1. azon tevékenységek esetében, amelyek 2005. október 1. és december 31. közt kezdődnek.

5.   Részletes információk

Az ajánlattételi felhívás teljes szövege, a jelentkezési űrlapok és a használati útmutató a következő internetoldalról tölthetők le:

http://europa.eu.int/comm/towntwinning/call/call_en.html

A pályázatokban meg kell felelni az ajánlattételi felhívás valamennyi feltételének, és azokat a megfelelő jelentkezési űrlapokon kell benyújtani.

---

21.10.2004

| 21.10.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 259/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 259/s3

---

KÖZLEMÉNY

A „Zöldségfajok Közös Fajtajegyzéke – 23. teljes kiadás”2004. október 22-én az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozata 260. A számában jelenik meg.

A Hivatalos Lap előfizetői ingyenesen megkapják az előfizetésük darabszámának/nyelvének (nyelveinek) megfelelő példány(oka)t. Kérjük, hogy az alábbi megrendelőlapot értelemszerűen kitöltve és nyilvántartási számával ellátva (kódszám, amely a címke bal oldalán található és O/.......-val kezdődik) küldje vissza címünkre. A Hivatalos Lapnak e száma a megjelenést követő egy évig ingyen beszerezhető.

Nem előfizetők ezt a Hivatalos Lapot költségtérítés ellenében értékesítési irodáinkban (ezek listája a túloldalon) beszerezhetik.

A Hivatalos Lapnak ez a száma – mint valamennyi Hivatalos Lap (L, C, C A, C E) – ingyen elérhető a http://europa.eu.int/eur-lex internetcímen.

Image

---