# Euroopa Liidu C 293/30.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 293 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 47. köide30. november 2004 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 293

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

47. köide30. november 2004

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda — Aastaaruane 2003. eelarveaasta kohta |
| 2004/C 293/2 | Aruanne eelarvest rahastatavate tegevuste kohta, koos institutsioonide vastustega | 1 |
| 2004/C 293/3 | Aruanne kuuendast, seitsmendast, kaheksandast ja üheksandast Euroopa Arengufondi (EAF) rahastatavate tegevuse kohta, koos institutsioonide vastustega | 315 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda — Aastaaruane 2003. eelarveaasta kohta

2004/C 293/2

Aruanne eelarvest rahastatavate tegevuste kohta, koos institutsioonide vastustega

1

2004/C 293/3

Aruanne kuuendast, seitsmendast, kaheksandast ja üheksandast Euroopa Arengufondi (EAF) rahastatavate tegevuse kohta, koos institutsioonide vastustega

315

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda — Aastaaruane 2003. eelarveaasta kohta

| 30.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 293/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 293/1

---

KONTROLLIKODA

Kooskõlas asutamislepingute sätetega (EÜ asutamislepingu artikli 248 lõige 4 ja Euratomi asutamislepingu artikli 160c lõige 4), Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikliga 143 ja artikli 181 lõikega 2 ning Euroopa Arengufondide suhtes kohaldatava 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse artikliga 116 ja artikli 135 lõikega 2, võttis Euroopa Ühenduste Kontrollikoda 6. ja 7. oktoobri 2004. aasta istungil vastu

AASTAARUANDE

2003. eelarveaasta kohta

(2004/C 293/01)

Aruanne koos asutuste vastustega kontrollikoja tähelepanekutele edastati eelarve täitmist kinnitavale asutusele ja teistele asjaomastele asutustele.

Juan Manuel FABRA VALLÉS

(president)

Giorgio CLEMENTE

Hubert WEBER

Aunus SALMI

François COLLING

Maarten B. ENGWIRDA

Jean-François BERNICOT

Robert REYNDERS

Máire GEOGHEGAN-QUINN

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Lars TOBISSON

Hedda von WEDEL

David BOSTOCK

Morten Louis LEVYSOHN

Ioannis SARMAS

Július MOLNÁR

Vojko Anton ANTONČIČ

Gejza HALÁSZ

Jacek UCZKIEWICZ

Josef BONNICI

Irena PETRUŠKEVIČIENĖ

Igors LUDBORŽS

Jan KINŠT

Kersti KALJULAID

---

SISUKORD

Üldine sissejuhatus

ARUANNE EELARVEST RAHASTATAVATE TEGEVUSTE KOHTA

| 1. peatükk | — Kontrollikoja kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave |
| --- | --- |

1. peatükk

| 2. peatükk | — Eelarve haldamine |
| --- | --- |

2. peatükk

| 3. peatükk | — Omavahendid |
| --- | --- |

3. peatükk

| 4. peatükk | — Ühine põllumajanduspoliitika |
| --- | --- |

4. peatükk

| 5. peatükk | — Struktuurimeetmed |
| --- | --- |

5. peatükk

| 6. peatükk | — Sisepoliitika, kaasa arvatud teadusuuringud |
| --- | --- |

6. peatükk

| 7. peatükk | — Välistegevus |
| --- | --- |

7. peatükk

| 8. peatükk | — Ühinemiseelne abi |
| --- | --- |

8. peatükk

| 9. peatükk | — Halduskulud |
| --- | --- |

9. peatükk

| 10. peatükk | — Rahastamisvahendid ja pangandustegevus |
| --- | --- |

10. peatükk

ARUANNE KUUENDAST, SEITSMENDAST, KAHEKSANDAST JA ÜHEKSANDAST EUROOPA ARENGUFONDIST (EAF) RAHASTATAVATE TEGEVUSTE KOHTA

LISAD

| I lisa | — Finantsteave Euroopa Liidu eelarve kohta |
| --- | --- |

I lisa

| II lisa | — Euroopa Kontrollikoja poolt viimase viie aasta jooksul vastu võetud aruanded ja arvamused |
| --- | --- |

II lisa

ÜLDINE SISSEJUHATUS

| 0.1. | Kontrollikoja 27. aastaaruanne, mis käsitleb 2003. eelarveaastat, järgib 2002. aasta aruande ülesehitust: 1. peatükis on esitatud kinnitav avaldus (1), 2. peatükis tuuakse ära tähelepanekud eelarve haldamise kohta, 3.–9. peatükk käsitleb omavahendeid ja erinevatest eelarveosadest rahastatavaid tegevusi ning 10. peatükk keskendub finantsinstrumentidele ja pangandustegevusele. Kontrollikoja tähelepanekud Euroopa Arengufondide kohta koos kinnitava avaldusega esitatakse käesolevas dokumendis eraldi. Koos kontrollikoja tähelepanekutega on ära toodud komisjoni (või vajadusel muu ELi asutuse) vastused. |
| --- | --- |

0.1.

Kontrollikoja 27. aastaaruanne, mis käsitleb 2003. eelarveaastat, järgib 2002. aasta aruande ülesehitust: 1. peatükis on esitatud kinnitav avaldus (1), 2. peatükis tuuakse ära tähelepanekud eelarve haldamise kohta, 3.–9. peatükk käsitleb omavahendeid ja erinevatest eelarveosadest rahastatavaid tegevusi ning 10. peatükk keskendub finantsinstrumentidele ja pangandustegevusele. Kontrollikoja tähelepanekud Euroopa Arengufondide kohta koos kinnitava avaldusega esitatakse käesolevas dokumendis eraldi. Koos kontrollikoja tähelepanekutega on ära toodud komisjoni (või vajadusel muu ELi asutuse) vastused.

| 0.2. | Nagu varasematelgi aastatel, jagunevad tulu ja suuremaid kuluvaldkondi käsitlevad peatükid vastavalt finantsperspektiivi rubriikidele (2) ning nende põhiosa moodustavad kinnitava avaldusega seonduva audititöö tulemused ja üksikasjalikud analüüsid. Need “konkreetsed hinnangud” (3) on aluseks 1. peatükis toodud kinnitavale avaldusele. Peatükkides esitatakse varasematel audititel põhinevate soovituste elluviimise kohta koostatud ülevaadete tulemused. Samuti sisalduvad neis kümne eriaruande kokkuvõtted, mis kontrollikoda on avaldanud pärast viimast aastaaruannet. 3.–9. peatüki lisades tuuakse ära ELi eelarve finantsjuhtimise järelevalvel ja hindamisel kasutatud elemendid. |
| --- | --- |

0.2.

Nagu varasematelgi aastatel, jagunevad tulu ja suuremaid kuluvaldkondi käsitlevad peatükid vastavalt finantsperspektiivi rubriikidele (2) ning nende põhiosa moodustavad kinnitava avaldusega seonduva audititöö tulemused ja üksikasjalikud analüüsid. Need “konkreetsed hinnangud” (3) on aluseks 1. peatükis toodud kinnitavale avaldusele. Peatükkides esitatakse varasematel audititel põhinevate soovituste elluviimise kohta koostatud ülevaadete tulemused. Samuti sisalduvad neis kümne eriaruande kokkuvõtted, mis kontrollikoda on avaldanud pärast viimast aastaaruannet. 3.–9. peatüki lisades tuuakse ära ELi eelarve finantsjuhtimise järelevalvel ja hindamisel kasutatud elemendid.

| 0.3. | Käesolev aruanne avaldatakse Euroopa Liidu suurte muutuste ajajärgul: liit on laienenud 25liikmeliseks, peetakse läbirääkimisi ELi põhiseaduse üle, Euroopa Parlament on laienenud ja uuenenud ning käimas on komisjoni haldusreform, mis peaks tõhustama ELi poliitikate elluviimist ja parandama finantsjuhtimist. Lisaks on käimas läbirääkimised liidu rahastamise üle tulevikus ja aastate 2007–2013 finantsperspektiivi kulutuste osas. |
| --- | --- |

0.3.

Käesolev aruanne avaldatakse Euroopa Liidu suurte muutuste ajajärgul: liit on laienenud 25liikmeliseks, peetakse läbirääkimisi ELi põhiseaduse üle, Euroopa Parlament on laienenud ja uuenenud ning käimas on komisjoni haldusreform, mis peaks tõhustama ELi poliitikate elluviimist ja parandama finantsjuhtimist. Lisaks on käimas läbirääkimised liidu rahastamise üle tulevikus ja aastate 2007–2013 finantsperspektiivi kulutuste osas.

| 0.4. | Vaatamata Euroopa Liidu institutsioonide edusammudele on vaja teha edasisi pingutusi, et tagada ELi eelarve täitmine viisil, mis vastaks liidu kodanike õigustatud ootustele. Kontrollikojal puudub endiselt piisav kindlus selle kohta, kas järelevalvesüsteeme ja kontrolle tähtsamate eelarvevaldkondade suhtes rakendatakse tõhusalt, mis võimaldaks toime tulla riskidega seoses raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega. Lõviosa kulutustest hallatakse koostöös liikmesriikidega või detsentraliseeritult, mis eeldab kas heale tavale või määrustele toetuvat piisavat kontrolli ELi rahaliste vahendite üle. Kontrollikoja auditid on korduvalt näidanud, et selliste kulutuste puhul esineb tihti eeskirjade eiramist. |
| --- | --- |

0.4.

Vaatamata Euroopa Liidu institutsioonide edusammudele on vaja teha edasisi pingutusi, et tagada ELi eelarve täitmine viisil, mis vastaks liidu kodanike õigustatud ootustele. Kontrollikojal puudub endiselt piisav kindlus selle kohta, kas järelevalvesüsteeme ja kontrolle tähtsamate eelarvevaldkondade suhtes rakendatakse tõhusalt, mis võimaldaks toime tulla riskidega seoses raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega. Lõviosa kulutustest hallatakse koostöös liikmesriikidega või detsentraliseeritult, mis eeldab kas heale tavale või määrustele toetuvat piisavat kontrolli ELi rahaliste vahendite üle. Kontrollikoja auditid on korduvalt näidanud, et selliste kulutuste puhul esineb tihti eeskirjade eiramist.

| 0.5. | Oma arvamuses nr 2/2004 (4) rõhutab kontrollikoda vajadust ELi eelarve tõhusa ja mõjusa kontrolli järele kõigil haldustasanditel. Kontrollikoda leiab, et kontrollisüsteemide ülesehitust tuleb parandada, töötades välja selged ja ühesed eesmärgid ja vastutusalad, tagades tulemusliku koordineerimise, andes teavet süsteemide kulude ja tulude kohta ja tagades nõuete ühtse täitmise. Kontrollikoda teeb ettepaneku ühenduse sisekontrolliraamistiku arendamiseks, mis lihtsustaks ELi eelarve mõjusat kontrolli. Raamistik peaks sisaldama ühiseid põhimõtteid ja standardeid, mille alusel välja töötada uued kontrollisüsteemid või olemasolevaid edasi arendada. Komisjon peaks vastutama sisekontrollisüsteemide edasiarendamise eest koostöös liikmesriikidega. |
| --- | --- |

0.5.

Oma arvamuses nr 2/2004 (4) rõhutab kontrollikoda vajadust ELi eelarve tõhusa ja mõjusa kontrolli järele kõigil haldustasanditel. Kontrollikoda leiab, et kontrollisüsteemide ülesehitust tuleb parandada, töötades välja selged ja ühesed eesmärgid ja vastutusalad, tagades tulemusliku koordineerimise, andes teavet süsteemide kulude ja tulude kohta ja tagades nõuete ühtse täitmise. Kontrollikoda teeb ettepaneku ühenduse sisekontrolliraamistiku arendamiseks, mis lihtsustaks ELi eelarve mõjusat kontrolli. Raamistik peaks sisaldama ühiseid põhimõtteid ja standardeid, mille alusel välja töötada uued kontrollisüsteemid või olemasolevaid edasi arendada. Komisjon peaks vastutama sisekontrollisüsteemide edasiarendamise eest koostöös liikmesriikidega.

| 0.6. | Käesoleva aastaaruande 2. peatükis käsitletav täitmata kulukohustuste (juriidiliselt võetud, kuid veel täitmata kulukohustused) kasvav hulk esitab liidule tõsise väljakutse. 2003. aasta lõpus oli täitmata kulukohustusi viie aasta maksete väärtuses vastavalt praegusele kohustuste täitmise määrale; seega on olukord tunduvalt halvem kui eelmise finantsperspektiivi samas etapis. Olukorra on põhjustanud liialt ambitsioonikas eelarve koostamine ning liikmes- ja abisaajariikide suutmatus ELi vahendeid kasutada, mis osaliselt tuleneb viivitustest vajalike haldus- ja kontrollinõuete väljatöötamisel ja osaliselt ühenduse rahastamiseks kõlblike projektide ebapiisavast hulgast. |
| --- | --- |

0.6.

Käesoleva aastaaruande 2. peatükis käsitletav täitmata kulukohustuste (juriidiliselt võetud, kuid veel täitmata kulukohustused) kasvav hulk esitab liidule tõsise väljakutse. 2003. aasta lõpus oli täitmata kulukohustusi viie aasta maksete väärtuses vastavalt praegusele kohustuste täitmise määrale; seega on olukord tunduvalt halvem kui eelmise finantsperspektiivi samas etapis. Olukorra on põhjustanud liialt ambitsioonikas eelarve koostamine ning liikmes- ja abisaajariikide suutmatus ELi vahendeid kasutada, mis osaliselt tuleneb viivitustest vajalike haldus- ja kontrollinõuete väljatöötamisel ja osaliselt ühenduse rahastamiseks kõlblike projektide ebapiisavast hulgast.

| 0.7. | Aastate 2007–2013 finantsperspektiivi eelarve koostamisel tuleks teha realistlik vahendite kasutamise prognoos ja ajagraafik. Suur osa uuest perioodist kulub praegusel, perioodil 2000–2006 võetud kulukohustuste täitmiseks. Kui erimeetmeid ei võeta, halvendab vahendite alakasutamine uuel perioodil olukorda veelgi, suurendades tulevikus vahet eelarve planeerimise ja rahakasutuse (ning seega ka poliitikate elluviimise) vahel. |
| --- | --- |

0.7.

Aastate 2007–2013 finantsperspektiivi eelarve koostamisel tuleks teha realistlik vahendite kasutamise prognoos ja ajagraafik. Suur osa uuest perioodist kulub praegusel, perioodil 2000–2006 võetud kulukohustuste täitmiseks. Kui erimeetmeid ei võeta, halvendab vahendite alakasutamine uuel perioodil olukorda veelgi, suurendades tulevikus vahet eelarve planeerimise ja rahakasutuse (ning seega ka poliitikate elluviimise) vahel.

| 0.8. | Tuleval aastal jätkab kontrollikoda oma positsiooni tugevdamist Euroopa Liidu sõltumatu auditiasutusena. Kontrollikoja laienemine 25liikmeliseks on võimaldanud muuta otsustusprotsess sujuvamaks, eesmärgiga tõhustada aruannete ja arvamuste vastuvõtmist. Kontrollikoda täiustab järjepidevalt oma auditimeetodeid ja -vahendeid ning koolitab personali, et paremini täita oma missiooni – aidata aktiivselt kaasa Euroopa Liidu finantsjuhtimise tõhustamisele kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

0.8.

Tuleval aastal jätkab kontrollikoda oma positsiooni tugevdamist Euroopa Liidu sõltumatu auditiasutusena. Kontrollikoja laienemine 25liikmeliseks on võimaldanud muuta otsustusprotsess sujuvamaks, eesmärgiga tõhustada aruannete ja arvamuste vastuvõtmist. Kontrollikoda täiustab järjepidevalt oma auditimeetodeid ja -vahendeid ning koolitab personali, et paremini täita oma missiooni – aidata aktiivselt kaasa Euroopa Liidu finantsjuhtimise tõhustamisele kõigil tasanditel.

---

(1)  Kooskõlas finantsmääruse (EÜT L 248, 16.9.2002) artikli 129 lõikega 4 avaldatakse kinnitav avaldus koos Euroopa ühenduste konsolideeritud aastaaruandega Euroopa Liidu Teataja eraldi numbris.

(2)  Finantsperspektiiv määratletakse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise kokkuleppega ja sellega kehtestatakse kulutuste piirmäär kõigi seitsme kulukategooria (rubriigi) osas kulukohustuste assigneeringutele ning kogukulude osas maksete assigneeringutele. Käesolev aruanne ei käsitle reservide alast rubriiki eraldi peatükina, kuna selle vahendeid kasutatakse ainult teistesse rubriikidesse ülekandmise teel.

(3)  Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 248 lõige 1, nagu seda on muudetud Nice’i lepinguga.

(4)  Euroopa ühenduste kontrollikoja arvamus nr 2/2004 ühekordse audiitorkontrolli (“single audit”) mudeli kohta (koos ettepanekuga ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta) (ELT C 107, 30.4.2004).

LISAD

1. PEATÜKK

Kontrollikoja kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave

SISUKORD

Kontrollikoja kinnitav avaldus

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Kinnitava avalduse aluseks olev teave

Sissejuhatus

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

Tähelepanekud eelarve täitmist kajastavate konsolideeritud aruannete kohta

Tähelepanekud konsolideeritud raamatupidamisaruannete kohta: bilanss

Rahaliste vahendite juhtimine

Raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Omavahendid

Ühine põllumajanduspoliitika (CAP)

Struktuurimeetmed

Sisepoliitika

Välistegevus

Ühinemiseelne abi

Halduskulud

Komisjoni sisekontrollisüsteemi areng

Komisjoni direktoraatide esitatud dokumendid

Edusammud haldusreformi valdkonnas

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS

| I. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele kontrollis kontrollikoda Euroopa ühenduste konsolideeritud aastaaruannet (1)31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta kohta. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas oma auditipõhimõtete ja -standarditega, milles kohandatakse rahvusvahelised standardid ühenduse kontekstiga. Audit andis kontrollikojale piisava aluse allpool toodud arvamuse avaldamiseks. Omavahendite osas oli kontrollikoja auditi ulatus piiratud (2). |
| --- | --- |

I.

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele kontrollis kontrollikoda Euroopa ühenduste konsolideeritud aastaaruannet (1)31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta kohta. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas oma auditipõhimõtete ja -standarditega, milles kohandatakse rahvusvahelised standardid ühenduse kontekstiga. Audit andis kontrollikojale piisava aluse allpool toodud arvamuse avaldamiseks. Omavahendite osas oli kontrollikoja auditi ulatus piiratud (2).

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

| II. | Kontrollikoja arvamuse kohaselt on Euroopa ühenduste konsolideeritud aastaaruanne ja sellega kaasnevad lisad koostatud kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse sätete ja konsolideeritud finantsaruande lisades sätestatud arvestus- ja aruandlusprintsiipide, reeglite ja meetoditega (3). Võtmata arvesse punktis III toodud märkusega seonduvat, annavad nad tõepärase pildi ühenduste tuludest ja kuludest eelarveaastal ja finantsolukorrast aasta lõpu seisuga. |
| --- | --- |

II.

Kontrollikoja arvamuse kohaselt on Euroopa ühenduste konsolideeritud aastaaruanne ja sellega kaasnevad lisad koostatud kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse sätete ja konsolideeritud finantsaruande lisades sätestatud arvestus- ja aruandlusprintsiipide, reeglite ja meetoditega (3). Võtmata arvesse punktis III toodud märkusega seonduvat, annavad nad tõepärase pildi ühenduste tuludest ja kuludest eelarveaastal ja finantsolukorrast aasta lõpu seisuga.

| III. | Mitmesuguste tulude ja ettemaksete osas puuduvad tõhusad sisekontrollimenetlused, mistõttu ei saa kontrollikoda kinnitada, et “mitmesuguste võlgnike” punktiga seonduvad tehingud on õigesti ja täielikult kirjendatud. |
| --- | --- |

III.

Mitmesuguste tulude ja ettemaksete osas puuduvad tõhusad sisekontrollimenetlused, mistõttu ei saa kontrollikoda kinnitada, et “mitmesuguste võlgnike” punktiga seonduvad tehingud on õigesti ja täielikult kirjendatud.

| IV. | Ilma punktis II avaldatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et nagu varem, ei taga ka 2003. aasta aruande koostamisel kasutatud raamatupidamissüsteem, et varad oleksid täielikult kirjendatud. 17. detsembril 2002. aastal kiitis komisjon heaks Euroopa ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava, mis peaks käivituma 1. jaanuaril 2005. aastal. Kontrollikoda märgib siiski, et kõigi uute eeskirjade ja kontoplaanide täielik rakendamine nõuab märkimisväärset pingutust nende asutuste poolt, kelle raamatupidamisaruanded kuuluvad konsolideerimisele. |
| --- | --- |

IV.

Ilma punktis II avaldatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et nagu varem, ei taga ka 2003. aasta aruande koostamisel kasutatud raamatupidamissüsteem, et varad oleksid täielikult kirjendatud. 17. detsembril 2002. aastal kiitis komisjon heaks Euroopa ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava, mis peaks käivituma 1. jaanuaril 2005. aastal. Kontrollikoda märgib siiski, et kõigi uute eeskirjade ja kontoplaanide täielik rakendamine nõuab märkimisväärset pingutust nende asutuste poolt, kelle raamatupidamisaruanded kuuluvad konsolideerimisele.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| V. | Kontrollikoda on oma auditite tulemuste põhjal jõudnud seisukohale, et Euroopa ühenduste konsolideeritud aastaaruande aluseks olevad tehingud on kokkuvõttes seaduslikud ja korrektsed tulude, kulukohustuste ja halduskulude osas. |
| --- | --- |

V.

Kontrollikoda on oma auditite tulemuste põhjal jõudnud seisukohale, et Euroopa ühenduste konsolideeritud aastaaruande aluseks olevad tehingud on kokkuvõttes seaduslikud ja korrektsed tulude, kulukohustuste ja halduskulude osas.

| VI. | Muude kulude osas tuvastas kontrollikoda järgmist:






  a) | EAGGF tagatisrahastu puhul olid maksed taas olulisel määral vigadest mõjutatud. Põllukultuuride osas on vigade risk väiksem kui loomade eest makstavate lisatasude puhul; teiste kulukategooriate osas, mis ei allu ühtsele haldus- ja kontrollisüsteemile, on risk suurem, kuna kontrollid ei ole nende osas nii tõhusad. Olukord vajab parandamist põllumajanduskulutuste osas tervikuna, et oleks võimalik korrigeerida järelevalvesüsteemides ja kontrollides tuvastatud olulisi puudusi; |
| --- | --- | --- |

VI.

Muude kulude osas tuvastas kontrollikoda järgmist:

a)

EAGGF tagatisrahastu puhul olid maksed taas olulisel määral vigadest mõjutatud. Põllukultuuride osas on vigade risk väiksem kui loomade eest makstavate lisatasude puhul; teiste kulukategooriate osas, mis ei allu ühtsele haldus- ja kontrollisüsteemile, on risk suurem, kuna kontrollid ei ole nende osas nii tõhusad. Olukord vajab parandamist põllumajanduskulutuste osas tervikuna, et oleks võimalik korrigeerida järelevalvesüsteemides ja kontrollides tuvastatud olulisi puudusi;

| b) | struktuurimeetmete osas tuvastati endiselt puudujääke süsteemides, millega kontrollitakse ühenduse eelarve täitmist liikmesriikides; seetõttu esines maksetes endiselt sama sagedusega ja sama tüüpi vigu kui eelmistel aastatel; |
| --- | --- |

b)

struktuurimeetmete osas tuvastati endiselt puudujääke süsteemides, millega kontrollitakse ühenduse eelarve täitmist liikmesriikides; seetõttu esines maksetes endiselt sama sagedusega ja sama tüüpi vigu kui eelmistel aastatel;

| c) | sisepoliitika osas ei ole järelevalvesüsteeme ja kontrolle veel piisavalt täiustatud, et oleks võimalik vältida maksete seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid olulisi vigu. Teadusuuringute raamprogrammide osas jäävad vead tõenäoliselt püsima, kui programme käsitlevaid eeskirju ümber ei vaadata; |
| --- | --- |

c)

sisepoliitika osas ei ole järelevalvesüsteeme ja kontrolle veel piisavalt täiustatud, et oleks võimalik vältida maksete seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid olulisi vigu. Teadusuuringute raamprogrammide osas jäävad vead tõenäoliselt püsima, kui programme käsitlevaid eeskirju ümber ei vaadata;

| d) | välistegevuse puhul esineb endiselt suhteliselt palju seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid vigu nii projektides kui nende rakendamise eest vastutavates asutustes. Kuigi juhtimise detsentraliseerimine tuli põhimõtteliselt lõpule viia 2003. aasta jooksul, on esmatähtis, et süsteemide ja kulude järelevalve ning kontrolli jaoks olulised elemendid toimiksid, võimaldamaks sisse viia vajalikud parandused; |
| --- | --- |

d)

välistegevuse puhul esineb endiselt suhteliselt palju seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid vigu nii projektides kui nende rakendamise eest vastutavates asutustes. Kuigi juhtimise detsentraliseerimine tuli põhimõtteliselt lõpule viia 2003. aasta jooksul, on esmatähtis, et süsteemide ja kulude järelevalve ning kontrolli jaoks olulised elemendid toimiksid, võimaldamaks sisse viia vajalikud parandused;

| e) | liitumiseelse abi puhul põhjustasid juba 2002. aastal tuvastatud puudujäägid järelevalvesüsteemides ja kontrollis vigu ja suuremaid riske, mõjutades tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

e)

liitumiseelse abi puhul põhjustasid juba 2002. aastal tuvastatud puudujäägid järelevalvesüsteemides ja kontrollis vigu ja suuremaid riske, mõjutades tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| VII. | Kontrollikoda märgib, et komisjon on saavutanud edu sisekontrollisüsteemi reformimisel ning see on avaldanud positiivset mõju komisjoni juhitavate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele; süsteemi elluviimist tuleb aga tõhustada. |
| --- | --- |

VII.

Kontrollikoda märgib, et komisjon on saavutanud edu sisekontrollisüsteemi reformimisel ning see on avaldanud positiivset mõju komisjoni juhitavate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele; süsteemi elluviimist tuleb aga tõhustada.

| VIII. | Ühise (vt punkti VI alapunktid a ja b), detsentraliseeritud (vt punkti VI alapunktid d ja e) ja kaudse tsentraliseeritud juhtimise (vt punkti VI alapunkt c) raames, kus vead mõjutavad tehinguid olulisel määral, tuleb veelgi rohkem pingutada, et järelevalvesüsteem ja kontroll oleksid tõhusad ja kaasnevaid riske võidaks paremini käsitleda. |
| --- | --- |

VIII.

Ühise (vt punkti VI alapunktid a ja b), detsentraliseeritud (vt punkti VI alapunktid d ja e) ja kaudse tsentraliseeritud juhtimise (vt punkti VI alapunkt c) raames, kus vead mõjutavad tehinguid olulisel määral, tuleb veelgi rohkem pingutada, et järelevalvesüsteem ja kontroll oleksid tõhusad ja kaasnevaid riske võidaks paremini käsitleda.

| IX. | Kontrollikoda tõdeb, et komisjon, mis on EÜ asutamislepingu artikli 274 alusel eelarve täitmise eest vastutav asutus, analüüsis komisjoni peadirektorite ja talituste 2003. aasta tegevusaruannete kokkuvõttes esimest korda, mil määral annavad järelevalvesüsteemid ja kontrollid kinnituse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Analüüsi tulemusi tõendavad suuremas osas kontrollikoja auditid. |
| --- | --- |

IX.

Kontrollikoda tõdeb, et komisjon, mis on EÜ asutamislepingu artikli 274 alusel eelarve täitmise eest vastutav asutus, analüüsis komisjoni peadirektorite ja talituste 2003. aasta tegevusaruannete kokkuvõttes esimest korda, mil määral annavad järelevalvesüsteemid ja kontrollid kinnituse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Analüüsi tulemusi tõendavad suuremas osas kontrollikoja auditid.

6. ja 7. oktoober 2004

Juan Manuel FABRA VALLÉS

president

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| KINNITAVA AVALDUSE ALUSEKS OLEV TEAVE |
| Sissejuhatus |
| 1.1. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (DAS). Alates 2002. eelarveaastast, pärast seda, kui Nice’i lepinguga laiendati kontrollikoja mandaati, lubades lisada kõnealusele avaldusele konkreetse hinnangu ühenduse iga suurema tegevusvaldkonna kohta, on kontrollikoda püüdnud konsolideerida avalduse aluseid, toetudes senisest süstemaatilisemalt uuringutele, mil viisil komisjoni kehtestatud järelevalvesüsteemid ja kontrollid kõikides suuremates tegevusvaldkondades töötavad. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

KINNITAVA AVALDUSE ALUSEKS OLEV TEAVE

Sissejuhatus

1.1.

Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (DAS). Alates 2002. eelarveaastast, pärast seda, kui Nice’i lepinguga laiendati kontrollikoja mandaati, lubades lisada kõnealusele avaldusele konkreetse hinnangu ühenduse iga suurema tegevusvaldkonna kohta, on kontrollikoda püüdnud konsolideerida avalduse aluseid, toetudes senisest süstemaatilisemalt uuringutele, mil viisil komisjoni kehtestatud järelevalvesüsteemid ja kontrollid kõikides suuremates tegevusvaldkondades töötavad.

| 1.2. | Euroopa ühenduste raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kontrollimiseks tehtava töö eesmärk on saada piisavat kinnitust selle kohta, et kõik tulud, kulud, varad ja kohustused on asjakohaselt arvele võetud ning et raamatupidamise aastaaruanded kajastavad täpselt finantsolukorda aasta lõpus. |
| --- | --- |

1.2.

Euroopa ühenduste raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kontrollimiseks tehtava töö eesmärk on saada piisavat kinnitust selle kohta, et kõik tulud, kulud, varad ja kohustused on asjakohaselt arvele võetud ning et raamatupidamise aastaaruanded kajastavad täpselt finantsolukorda aasta lõpus.

| 1.3. | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tehtava töö eesmärk on koguda piisavalt otseseid või kaudseid tõendeid, tõestamaks, et raamatupidamisaruannete aluseks olevad tehingud on kooskõlas kehtivate eeskirjade ja lepinguliste sätetega ning et neisse tehingutesse kaasatud kogusumma on õigesti arvutatud. |
| --- | --- |

1.3.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tehtava töö eesmärk on koguda piisavalt otseseid või kaudseid tõendeid, tõestamaks, et raamatupidamisaruannete aluseks olevad tehingud on kooskõlas kehtivate eeskirjade ja lepinguliste sätetega ning et neisse tehingutesse kaasatud kogusumma on õigesti arvutatud.

| 1.4. | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas põhineb kontrollikoja avaldus mitmetel erinevatel allikatel:






  a) | uurimustel, kuidas töötavad nii ühenduse institutsioonides ja liikmesriikides kui ka kolmandates riikides kehtestatud järelevalvesüsteemid ja kontrollid; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas põhineb kontrollikoja avaldus mitmetel erinevatel allikatel:

a)

uurimustel, kuidas töötavad nii ühenduse institutsioonides ja liikmesriikides kui ka kolmandates riikides kehtestatud järelevalvesüsteemid ja kontrollid;

| b) | suuremate tegevusvaldkondade tehingute valimite testimisel, teostades kontrolle kuni lõplike abisaajate tasandini; |
| --- | --- |

b)

suuremate tegevusvaldkondade tehingute valimite testimisel, teostades kontrolle kuni lõplike abisaajate tasandini;

| c) | peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste ning nende koostamisel rakendatud menetluste analüüsil; |
| --- | --- |

c)

peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste ning nende koostamisel rakendatud menetluste analüüsil;

| d) | vajadusel ka teiste, ühenduse juhtimismenetlustest sõltumatute audiitorite töö uurimisel. |
| --- | --- |

d)

vajadusel ka teiste, ühenduse juhtimismenetlustest sõltumatute audiitorite töö uurimisel.

| 1.5. | Taas kord pööras kontrollikoda erilist tähelepanu komisjoni jõupingutustele reorganiseerida sisekontrollisüsteemid ning 2001. ja 2002. eelarveaastate aruannetele ja peadirektorite avalduste kokkuvõtte juurde lisatud tegevuskavade järelauditile (vt punktid 1.55–1.87). |
| --- | --- |

1.5.

Taas kord pööras kontrollikoda erilist tähelepanu komisjoni jõupingutustele reorganiseerida sisekontrollisüsteemid ning 2001. ja 2002. eelarveaastate aruannetele ja peadirektorite avalduste kokkuvõtte juurde lisatud tegevuskavade järelauditile (vt punktid 1.55–1.87).

| 1.6. | Lõpetuseks soovis kontrollikoda anda üldiselt ja eraldi iga suurema tegevusvaldkonna kohta, mis kuulub eraldi hindamisele, konkreetset põhiteavet, mis pikemas perspektiivis moodustaks nende valdkondade järelevalve ja hindamise aluse. Kõnealune põhiteave on esitatud käesoleva peatüki ja 3.– 9. peatüki lisades tabeli kujul. |
| --- | --- |

1.6.

Lõpetuseks soovis kontrollikoda anda üldiselt ja eraldi iga suurema tegevusvaldkonna kohta, mis kuulub eraldi hindamisele, konkreetset põhiteavet, mis pikemas perspektiivis moodustaks nende valdkondade järelevalve ja hindamise aluse. Kõnealune põhiteave on esitatud käesoleva peatüki ja 3.– 9. peatüki lisades tabeli kujul.

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

| 1.7. | Kontrollikoja tähelepanekud käsitlevad 2003. eelarveaasta lõplikku konsolideeritud aastaaruannet, mille komisjon koostas kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse (4) sätetega. |
| --- | --- |

1.7.

Kontrollikoja tähelepanekud käsitlevad 2003. eelarveaasta lõplikku konsolideeritud aastaaruannet, mille komisjon koostas kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse (4) sätetega.

4

| 1.8. | Kuni raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava rakendamiseni alates 2005. eelarveaastast (vt punktid 1.22–1.26) ning sobiva raamatupidamissüsteemi puudumisel koostatakse raamatupidamise aastaaruanded peamiselt raamatupidamisarvestusest välja jäävate andmete põhjal. Selleks kasutatavad hinnangud ei ole seotud eelarveliste tehingutega, millest nad tulenevad, ning raamatupidamise kesktalitused ei ole alati võimelised tagama nende täpsust ja täielikkust. Lisaks sellele ei võimalda kehtiv raamatupidamissüsteem, mis järgib suures osas kassapõhise raamatupidamise põhimõtteid, teha vahet halduskulude ja kapitalikulude, lõppmaksete ja eelfinantseerimise vahel ega võimalda isegi kindlaks teha võlgade ja debitoorsete võlgnevuste suurust. See mõjub aga ebasoodsalt majandustulemuste arvutamisele. Eelarve peadirektori avalduses sisalduvad reservatsioonid (ühenduste ja EAFi varade ja rahaliste vahendite vigane esitus ning raamatupidamissüsteemi ülesehitus, mis põhineb kahel alamsüsteemil, mitte ühel integreeritud süsteemil) leiavad kinnitust kontrollikoja leidudes. |
| --- | --- |

1.8.

Kuni raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava rakendamiseni alates 2005. eelarveaastast (vt punktid 1.22–1.26) ning sobiva raamatupidamissüsteemi puudumisel koostatakse raamatupidamise aastaaruanded peamiselt raamatupidamisarvestusest välja jäävate andmete põhjal. Selleks kasutatavad hinnangud ei ole seotud eelarveliste tehingutega, millest nad tulenevad, ning raamatupidamise kesktalitused ei ole alati võimelised tagama nende täpsust ja täielikkust. Lisaks sellele ei võimalda kehtiv raamatupidamissüsteem, mis järgib suures osas kassapõhise raamatupidamise põhimõtteid, teha vahet halduskulude ja kapitalikulude, lõppmaksete ja eelfinantseerimise vahel ega võimalda isegi kindlaks teha võlgade ja debitoorsete võlgnevuste suurust. See mõjub aga ebasoodsalt majandustulemuste arvutamisele. Eelarve peadirektori avalduses sisalduvad reservatsioonid (ühenduste ja EAFi varade ja rahaliste vahendite vigane esitus ning raamatupidamissüsteemi ülesehitus, mis põhineb kahel alamsüsteemil, mitte ühel integreeritud süsteemil) leiavad kinnitust kontrollikoja leidudes.

| 1.8. | The European Communities use cash accounting, as do most other public sector organisations in the world. The Commission is aware of the limitations of this approach, which is why it has undertaken the project for the modernisation of the accounting system and the move to accrual accounting as mentioned by the Court. The Commission aims to comply with International Public Sector Accounting Standards (IPSAS) by 2005, the deadline set in the Financial Regulation, and is addressing the issues mentioned by the Court. |
| --- | --- |

1.8.

The European Communities use cash accounting, as do most other public sector organisations in the world. The Commission is aware of the limitations of this approach, which is why it has undertaken the project for the modernisation of the accounting system and the move to accrual accounting as mentioned by the Court. The Commission aims to comply with International Public Sector Accounting Standards (IPSAS) by 2005, the deadline set in the Financial Regulation, and is addressing the issues mentioned by the Court.

| 1.9. | Tabel 1.1
  sisaldab järelauditit 2002. aasta DASis välja toodud neljale reservatsioonile, mis käsitlevad raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ning muid kontrollikoja poolt 2002. eelarveaasta aruandes tõstatatud probleeme, mis komisjoni arvamuse kohaselt tuleb lahendada ühenduse raamatupidamisarvestuse uuendamise raames. |
| --- | --- |

1.9.

Tabel 1.1
  sisaldab järelauditit 2002. aasta DASis välja toodud neljale reservatsioonile, mis käsitlevad raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ning muid kontrollikoja poolt 2002. eelarveaasta aruandes tõstatatud probleeme, mis komisjoni arvamuse kohaselt tuleb lahendada ühenduse raamatupidamisarvestuse uuendamise raames.

Tabel 1.1

Tabel 1.1 — 2002. aasta kinnitavas avalduses raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja 2002. aasta aruandes tehtud teatud tähelepanekute osas sisseviidava raamatupidamissüsteemi uuendamise võimalike mõjude kohta esitatud reservatsioonide järelaudit

| Reservatsioonid 2002. aasta aruandes | Vastused 2002. aasta aastaruandes | Olukorra arengud |
| --- | --- | --- |
| Piisavate eelarveeraldiste puudumise tõttu on juriidilised kohustused summas 820 miljonit eurot kantud bilansiväliste kulukohustuste hulka. | Iga-aastaste osamaksete süsteemi rakendamise tagajärjel võtab komisjon kohustusi ainult asjaomase iga-aastase osamaksu osas, mis kiidetakse heaks uue finantsmäärusega, kui nii on sätestatud põhitekstis. | Uus finantsmäärus sisaldab selgesõnalisi sätteid tava kohta, mida on kritiseeritud alates 1.1.2003. |
| Ühisettevõtte Galileo kapitali tehtud komisjoni assigneeringu sissenõutud osa (120 miljonit eurot) ei ole sellisena kantud vahenditesse. | Kuna praegune olukord seoses Galileo ja selle raamatupidamisaruannetega on ebaselge, kavatsetakse viia kontrolle läbi 2003. aastal. | Galileo on märgitud bilansis vastavalt pikaajaliste investeeringute arvestusmeetodile. |
| Üleminekukontod tuleks nende üksikute osade järgi ümber klassifitseerida bilansi muude rubriikide alla või tulude ja kulude aruandesse. | Järgnevate muudatuste vältimiseks ootab komisjon raamatupidamisstandardite nõuandekomitee arvamust. Ümberklassifitseerimine võetakse ette tekkepõhisele raamatupidamisele üleminekul. | Üleminekukontod on ümberklassifitseeritud; bilansis ei ole enam lahtrit “üleminekukontod”. |
| Kuna mitmesuguste tulude ja tehtud ettemaksete puhul puuduvad tõhusad sisekontrollimenetlused, ei saa kontrollikoda kinnitust selle kohta, et “mitmesuguste võlgnikega” seotud tehingute register on täielik ja täpne. | Võlgade kindlakstegemise ja sissenõudmise mehhanismi praegu parandatakse: kontrollitakse kõiki täitmata kulukohustuste bilansse, uuendamist käsitleva projektiga tagatakse raamatupidamiskontrolli sisseviimine eelfinantseerimise üle ning tulude prognoosi ja tähtaja ületanud sissenõudekorralduste bilansist antakse nüüdsest aru eelarvepädevatele talitustele. | Komisjon rõhutas, et eelarvevahendite käsutajad läbisid rakendatud meetmete osas koolituse, et võlgade ja sissenõudekorralduste valmis bilanss saadetakse kord kvartalis eelarvepädevatele talitustele ning et peagi arvutatakse sissnõudekorralduste tasumata intresse raamatupidamissüsteemi abil. Samuti selgitas komisjon, et on alustatud eelfinantseerimistehingute läbivaatamist, et raamatupidamisnormid ja käsiraamat aitavad olukorda parandada ning et 2005. aastast kohaldatakse asjakohaseid raamatupidamismenetlusi. Sellest hoolimata ei saa kontrollikoda tänaseks rakendatud meetmete põhjal väita, et probleemid on lahendatud (vt punktid 1.15–1.16). |
| Probleemid, mis tõenäoliselt lahendatakse ühenduse raamatupidamissüsteemi uuendamise raames | Vastused 2002. aasta aastaaruandes | Uuendamist käsitleva projekti tulevane mõju ühenduse raamatupidamise raamistikule |
| Muuhulgas koostöös liikmesriikidega teostatava halduse tavade osas saab komisjon alles väga hilises staadiumis teada sündmustest, mis klassikalises tekkepõhises raamatupidamissüsteemis on raamatupidamisarvestusse kirjeid tegema ajendavateks majanduslikeks sündmusteks. Seetõttu peaks komisjon olema ettevaatlik ning määratlema need majanduslikud sündmused, mis nõuavad raamatupidamiskirjete tegemist viisil, mis võimaldab säilitada protsessi üle kontrolli. Mistahes meetodeid komisjon ka lõpuks vastu ei võtaks, on oluline, et dokumenteerimise alus oleks aastast aastasse võrreldav ning ühemõtteliselt määratletav. | Komisjon on loonud raamatupidamisstandardite nõuandekomitee, mis tegeleb nimetatud küsimustega. Peaarvepidaja kinnitatavad standardid peegeldavad täielikult kõnealuse komitee arvamust. | Raamatupidamisstandardite nõuandekomitee on juba vastu võtnud kõik “avalikult arutatavad eelnõud” välja arvatud personali soodustusi (pensione) käsitlev eelnõu.
  Enne, kui peaarvepidaja eelnõud kinnitab, saadetakse need konsulteerimiseks teistesse institutsioonidesse ja asutustesse. Praegu on koostamisel uus raamatupidamisjuhend, milles arvestatakse kõnealuste raamatupidamiseeskirjade kohaldamisega. |
| Teatud probleemid, mis on seotud bilansi teatud kannetes näidatud summade hindamisega, hõlmavad eelkõige finantsvahendajate kinnihoitavaid summasid (registreeritud “mitmesuguste võlgnike” all), nende tegelikku rakendusastet ning intressisummasid või siis eelarveeraldiste vastu antavaid toetusi ja laene (näiteks ECIP ja Media). | Märkimisväärseid jõupingutusi on tehtud finantsvahendajate registreerimiseks ning see saab olema kasulik üleminekul tekkepõhisele raamatupidamisele. Eelfinantseerimistehingute kindlakstegemine uue arvutisüsteemi abil võimaldab piirata lisanduvate raamatupidamisandmike arvu. | Komisjon on näinud ette lisaressursid eelfinantseerimistehingute registreerimiseks täitmata kulukohustustes. Raamatupidamisstandardite nõuandekomitee on mõnede küsimustega juba tegelenud. |
| Endiselt esineb teisi raamatupidamisaruandlusega seotud puudusi teatud põllumajanduse kuluartiklite ja teiste ettemaksete puhul, mida pole tehtud, kuid on sellistena näidatud, ligikaudsete summade puhul, mida on näidatud eraldistena, näiteks võlad, ning pensioniõiguste raamatupidamise puhul, mis neutraliseerib mõju majandustulemusele. | Kõnealuste probleemidega tegeletakse raamatupidamisstandardite komitee raames ning järgnevate muudatuste vältimiseks ootab komisjon selle lõplikku arvamust. | Enne 2004. aasta lõppu peaarvepidaja kinnitatavate raamatupidamiseeskirjade rakendamine peaks lahendama mitmed probleemid. Pensionide praegune esitamine bilansis jääb siiski samaks, kuni antakse välja sellekohane IPSAS standard. |
| Allikas:Euroopa Kontrollikoda. |

Reservatsioonid 2002. aasta aruandes

Vastused 2002. aasta aastaruandes

Olukorra arengud

Piisavate eelarveeraldiste puudumise tõttu on juriidilised kohustused summas 820 miljonit eurot kantud bilansiväliste kulukohustuste hulka.

Iga-aastaste osamaksete süsteemi rakendamise tagajärjel võtab komisjon kohustusi ainult asjaomase iga-aastase osamaksu osas, mis kiidetakse heaks uue finantsmäärusega, kui nii on sätestatud põhitekstis.

Uus finantsmäärus sisaldab selgesõnalisi sätteid tava kohta, mida on kritiseeritud alates 1.1.2003.

Ühisettevõtte Galileo kapitali tehtud komisjoni assigneeringu sissenõutud osa (120 miljonit eurot) ei ole sellisena kantud vahenditesse.

Kuna praegune olukord seoses Galileo ja selle raamatupidamisaruannetega on ebaselge, kavatsetakse viia kontrolle läbi 2003. aastal.

Galileo on märgitud bilansis vastavalt pikaajaliste investeeringute arvestusmeetodile.

Üleminekukontod tuleks nende üksikute osade järgi ümber klassifitseerida bilansi muude rubriikide alla või tulude ja kulude aruandesse.

Järgnevate muudatuste vältimiseks ootab komisjon raamatupidamisstandardite nõuandekomitee arvamust. Ümberklassifitseerimine võetakse ette tekkepõhisele raamatupidamisele üleminekul.

Üleminekukontod on ümberklassifitseeritud; bilansis ei ole enam lahtrit “üleminekukontod”.

Kuna mitmesuguste tulude ja tehtud ettemaksete puhul puuduvad tõhusad sisekontrollimenetlused, ei saa kontrollikoda kinnitust selle kohta, et “mitmesuguste võlgnikega” seotud tehingute register on täielik ja täpne.

Võlgade kindlakstegemise ja sissenõudmise mehhanismi praegu parandatakse: kontrollitakse kõiki täitmata kulukohustuste bilansse, uuendamist käsitleva projektiga tagatakse raamatupidamiskontrolli sisseviimine eelfinantseerimise üle ning tulude prognoosi ja tähtaja ületanud sissenõudekorralduste bilansist antakse nüüdsest aru eelarvepädevatele talitustele.

Komisjon rõhutas, et eelarvevahendite käsutajad läbisid rakendatud meetmete osas koolituse, et võlgade ja sissenõudekorralduste valmis bilanss saadetakse kord kvartalis eelarvepädevatele talitustele ning et peagi arvutatakse sissnõudekorralduste tasumata intresse raamatupidamissüsteemi abil. Samuti selgitas komisjon, et on alustatud eelfinantseerimistehingute läbivaatamist, et raamatupidamisnormid ja käsiraamat aitavad olukorda parandada ning et 2005. aastast kohaldatakse asjakohaseid raamatupidamismenetlusi. Sellest hoolimata ei saa kontrollikoda tänaseks rakendatud meetmete põhjal väita, et probleemid on lahendatud (vt punktid 1.15–1.16).

Probleemid, mis tõenäoliselt lahendatakse ühenduse raamatupidamissüsteemi uuendamise raames

Vastused 2002. aasta aastaaruandes

Uuendamist käsitleva projekti tulevane mõju ühenduse raamatupidamise raamistikule

Muuhulgas koostöös liikmesriikidega teostatava halduse tavade osas saab komisjon alles väga hilises staadiumis teada sündmustest, mis klassikalises tekkepõhises raamatupidamissüsteemis on raamatupidamisarvestusse kirjeid tegema ajendavateks majanduslikeks sündmusteks. Seetõttu peaks komisjon olema ettevaatlik ning määratlema need majanduslikud sündmused, mis nõuavad raamatupidamiskirjete tegemist viisil, mis võimaldab säilitada protsessi üle kontrolli. Mistahes meetodeid komisjon ka lõpuks vastu ei võtaks, on oluline, et dokumenteerimise alus oleks aastast aastasse võrreldav ning ühemõtteliselt määratletav.

ajendavateks

Komisjon on loonud raamatupidamisstandardite nõuandekomitee, mis tegeleb nimetatud küsimustega. Peaarvepidaja kinnitatavad standardid peegeldavad täielikult kõnealuse komitee arvamust.

Raamatupidamisstandardite nõuandekomitee on juba vastu võtnud kõik “avalikult arutatavad eelnõud” välja arvatud personali soodustusi (pensione) käsitlev eelnõu.

Enne, kui peaarvepidaja eelnõud kinnitab, saadetakse need konsulteerimiseks teistesse institutsioonidesse ja asutustesse. Praegu on koostamisel uus raamatupidamisjuhend, milles arvestatakse kõnealuste raamatupidamiseeskirjade kohaldamisega.

Teatud probleemid, mis on seotud bilansi teatud kannetes näidatud summade hindamisega, hõlmavad eelkõige finantsvahendajate kinnihoitavaid summasid (registreeritud “mitmesuguste võlgnike” all), nende tegelikku rakendusastet ning intressisummasid või siis eelarveeraldiste vastu antavaid toetusi ja laene (näiteks ECIP ja Media).

hindamisega

Märkimisväärseid jõupingutusi on tehtud finantsvahendajate registreerimiseks ning see saab olema kasulik üleminekul tekkepõhisele raamatupidamisele. Eelfinantseerimistehingute kindlakstegemine uue arvutisüsteemi abil võimaldab piirata lisanduvate raamatupidamisandmike arvu.

Komisjon on näinud ette lisaressursid eelfinantseerimistehingute registreerimiseks täitmata kulukohustustes. Raamatupidamisstandardite nõuandekomitee on mõnede küsimustega juba tegelenud.

Endiselt esineb teisi raamatupidamisaruandlusega seotud puudusi teatud põllumajanduse kuluartiklite ja teiste ettemaksete puhul, mida pole tehtud, kuid on sellistena näidatud, ligikaudsete summade puhul, mida on näidatud eraldistena, näiteks võlad, ning pensioniõiguste raamatupidamise puhul, mis neutraliseerib mõju majandustulemusele.

raamatupidamisaruandlusega

Kõnealuste probleemidega tegeletakse raamatupidamisstandardite komitee raames ning järgnevate muudatuste vältimiseks ootab komisjon selle lõplikku arvamust.

Enne 2004. aasta lõppu peaarvepidaja kinnitatavate raamatupidamiseeskirjade rakendamine peaks lahendama mitmed probleemid. Pensionide praegune esitamine bilansis jääb siiski samaks, kuni antakse välja sellekohane IPSAS standard.

Allikas:Euroopa Kontrollikoda.

Allikas:

| 1.10. | Hoolimata märgatavatest edusammudest, eelkõige raamatupidamisaruannete esitamise ning reservatsioonide arvu ja ulatuse vähenemise osas, tõi kontrollikoja audit esile asjaolu, et siiani eksisteerivad järgmised probleemid, mis toodi ära ka eelmistes aruannetes: |
| --- | --- |

1.10.

Hoolimata märgatavatest edusammudest, eelkõige raamatupidamisaruannete esitamise ning reservatsioonide arvu ja ulatuse vähenemise osas, tõi kontrollikoja audit esile asjaolu, et siiani eksisteerivad järgmised probleemid, mis toodi ära ka eelmistes aruannetes:

| 1.10. | |
| --- | --- |

1.10.

| a) | põllumajanduskulud — toetuste muutmine: raamatupidamiskanded on tehtud eelarve rubriigi alla, mis lõppkokkuvõttes pole sama, kust asjaomased kulutused kaetakse (88,9 miljonit eurot 2003. aastal) ning tegemata kulud (237,9 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2003) on esitatud raamatupidamisaruannetes juba tehtud kulutustena (vt 2002. aasta aruande punktid 1.13–1.14); |
| --- | --- |

a)

põllumajanduskulud — toetuste muutmine: raamatupidamiskanded on tehtud eelarve rubriigi alla, mis lõppkokkuvõttes pole sama, kust asjaomased kulutused kaetakse (88,9 miljonit eurot 2003. aastal) ning tegemata kulud (237,9 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2003) on esitatud raamatupidamisaruannetes juba tehtud kulutustena (vt 2002. aasta aruande punktid 1.13–1.14);

| a) | As regards the accounting entry of EUR 88,9 million in 2003, the procedure for the entry of amounts deducted under Articles 3 and 4 of Regulation No 1259/1999 has been drawn up in line with Article 1 of Commission Regulation No 1017/2001 (amending Article 2 of Regulation No 296/1996). |
| --- | --- |

a)

As regards the accounting entry of EUR 88,9 million in 2003, the procedure for the entry of amounts deducted under Articles 3 and 4 of Regulation No 1259/1999 has been drawn up in line with Article 1 of Commission Regulation No 1017/2001 (amending Article 2 of Regulation No 296/1996).

As regards expenditure which has not yet been implemented by the Member States (EUR 237,9 million in 2003), Article 5(2) of Council Regulation No 1259/1999 states that these amounts remain available to the Member State concerned for a maximum of three years to finance support measures under Regulation No 1257/1999.

The current system of modulation is being phased out and there are no plans to change entry in the budget accounts in its final years. Entry in the general accounts is being examined in connection with the transition to accrual accounting in 2005.

| b) | ECIP (Euroopa Ühenduse investeerimispartnerid): komisjoni põhjus kajastada laenude, investeeringute ja ettemaksete 100 % list mahakandmist (88,5 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2003) oli kaheldav, kuna komponendid, millel see põhineb, pole isegi kindlaks määratud (vt 2002. aasta aruande punkt 1.18); |
| --- | --- |

b)

ECIP (Euroopa Ühenduse investeerimispartnerid): komisjoni põhjus kajastada laenude, investeeringute ja ettemaksete 100 % list mahakandmist (88,5 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2003) oli kaheldav, kuna komponendid, millel see põhineb, pole isegi kindlaks määratud (vt 2002. aasta aruande punkt 1.18);

| b) | The value reduction of 100 % was applied because the information required to calculate the exact value of the investments and loans granted under the ECIP instrument was not available. As part of the move to accrual-based accounting (in particular regarding pre-financing) all open files are currently being reviewed. This exercise should be completed by January 2005 and should provide a solid basis for assessing the recoverability of outstanding amounts in the 2004 accounts. Until the completion of this review it is considered both more consistent and more prudent to continue with the 100 % value reduction. |
| --- | --- |

b)

The value reduction of 100 % was applied because the information required to calculate the exact value of the investments and loans granted under the ECIP instrument was not available. As part of the move to accrual-based accounting (in particular regarding pre-financing) all open files are currently being reviewed. This exercise should be completed by January 2005 and should provide a solid basis for assessing the recoverability of outstanding amounts in the 2004 accounts. Until the completion of this review it is considered both more consistent and more prudent to continue with the 100 % value reduction.

| c) | Eurotech Capital, Venture Consort ja Ühisettevõtete programm: kuna puudusid täpsed ja üksikasjalikud andmed investeeritud summade kohta, kandis komisjon oma osaluse täies mahus maha (12,7 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2003), kuigi tagasimakseid alles tehakse (vt 2002. aasta aruande punktid 1.21–1.22); |
| --- | --- |

c)

Eurotech Capital, Venture Consort ja Ühisettevõtete programm: kuna puudusid täpsed ja üksikasjalikud andmed investeeritud summade kohta, kandis komisjon oma osaluse täies mahus maha (12,7 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2003), kuigi tagasimakseid alles tehakse (vt 2002. aasta aruande punktid 1.21–1.22);

| c) | As far as the presentation of the invested amounts in the balance sheet of the Communities is concerned, the Commission considers that a write-down of invested amounts is fully justified on the basis of the principle of prudence. The very nature of investments in risk capital and other high risk business areas such as joint ventures in the central and eastern European Countries and the Newly Independent States carries an inherent potential risk of loss. The Commission notes that it has made good progress since the previous year in finalising and closing contracts which have reached the end of their term. |
| --- | --- |

c)

As far as the presentation of the invested amounts in the balance sheet of the Communities is concerned, the Commission considers that a write-down of invested amounts is fully justified on the basis of the principle of prudence. The very nature of investments in risk capital and other high risk business areas such as joint ventures in the central and eastern European Countries and the Newly Independent States carries an inherent potential risk of loss. The Commission notes that it has made good progress since the previous year in finalising and closing contracts which have reached the end of their term.

| d) | EAGGF tagatisrahastu: mitmed akrediteerimisasutused on esitanud reservatsioonid komisjonile võlgu oldavate summade täpsuse ja täielikkuse kohta (905,9 miljonit eurot (neto) seisuga 31. detsember 2003) (vt 2002. aasta aruande punkt 1.25); |
| --- | --- |

d)

EAGGF tagatisrahastu: mitmed akrediteerimisasutused on esitanud reservatsioonid komisjonile võlgu oldavate summade täpsuse ja täielikkuse kohta (905,9 miljonit eurot (neto) seisuga 31. detsember 2003) (vt 2002. aasta aruande punkt 1.25);

| d) | With regard to the correct evaluation of the debts, the doubtful debts provision is based on the best estimates of each paying agency involved — this is the same procedure that was used in 2002. This is based on the surmise that the paying agencies are in the best position to evaluate the chances of recoveries. |
| --- | --- |

d)

With regard to the correct evaluation of the debts, the doubtful debts provision is based on the best estimates of each paying agency involved — this is the same procedure that was used in 2002. This is based on the surmise that the paying agencies are in the best position to evaluate the chances of recoveries.

The Commission has made several improvements to accounting arrangements for CAP debtors in recent years. These include requiring Paying Agencies to maintain debtors ledgers, and Certifying Bodies to check that these ledgers are complete. Certifying Bodies for 81 of the 85 agencies were able to provide assurance that debtors ledgers were not materially misstated.

| e) | mitmesuguste võlgnike registreerimine (3 610,4 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2003): kontrollikoda ei saa kinnitada, et “mitmesuguste võlgnike” punktiga seonduvad tehingud on õigesti ja täielikult kirjendatud (vt 2002. aasta aruande punkt 1.23 ja käesoleva aastaaruande punktid 1.14–1.15); |
| --- | --- |

e)

mitmesuguste võlgnike registreerimine (3 610,4 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2003): kontrollikoda ei saa kinnitada, et “mitmesuguste võlgnike” punktiga seonduvad tehingud on õigesti ja täielikult kirjendatud (vt 2002. aasta aruande punkt 1.23 ja käesoleva aastaaruande punktid 1.14–1.15);

| e) | The Commission continues to improve its methods of dealing with this area using the systems currently at its disposal, as stated in response to the remark 1.23 in the annual report 2002 (for example, the regular reporting of overdue amounts since mid-2003.) However, as also stated in the response given last year, the major improvements in this area can only be made with the introduction of the new accounting system in 2005, in particular the accounting for pre-financing payments. |
| --- | --- |

e)

The Commission continues to improve its methods of dealing with this area using the systems currently at its disposal, as stated in response to the remark 1.23 in the annual report 2002 (for example, the regular reporting of overdue amounts since mid-2003.) However, as also stated in the response given last year, the major improvements in this area can only be made with the introduction of the new accounting system in 2005, in particular the accounting for pre-financing payments.

| f) | finantsvahendajate poolt kinnihoitavate summade, mis 31. detsembri 2003. aasta seisuga küünivad 1 008,6 miljoni euroni (5), registreerimine (sisaldub “mitmesuguste võlgnike” punktis — vt punkt e): asjakohase raamatupidamissüsteemi puudumisel ei saa kontrollikoda kinnitada, et väidetavalt finantsvahendajate poolt kinnihoitavad summad on õigesti ja täielikult kirjendatud (vt 2002. aasta aruande punkt 1.27); |
| --- | --- |

f)

finantsvahendajate poolt kinnihoitavate summade, mis 31. detsembri 2003. aasta seisuga küünivad 1 008,6 miljoni euroni (5), registreerimine (sisaldub “mitmesuguste võlgnike” punktis — vt punkt e): asjakohase raamatupidamissüsteemi puudumisel ei saa kontrollikoda kinnitada, et väidetavalt finantsvahendajate poolt kinnihoitavad summad on õigesti ja täielikult kirjendatud (vt 2002. aasta aruande punkt 1.27);

5

| f) | As was indicated in 2002, the Commission has already done significant work in this area. However, such problems can ultimately only be resolved with the introduction of the new accounting system in 2005. Currently the figures are established by a manual exercise based on reports supplied by the financial intermediaries. |
| --- | --- |

f)

As was indicated in 2002, the Commission has already done significant work in this area. However, such problems can ultimately only be resolved with the introduction of the new accounting system in 2005. Currently the figures are established by a manual exercise based on reports supplied by the financial intermediaries.

| g) | intressid finantsvahendajatele tehtud ettemaksetelt: komisjon pole ikka suutnud tõestada, et ettemaksetelt saadud intresse registreeritakse süstemaatiliselt ja viivitamatult eelarvetuludena ning see seab kahtluse alla dokumentide ammendavuse seoses ühenduse panusega teatud programmidesse (vt 2002. aasta aruande punkt 1.29); |
| --- | --- |

g)

intressid finantsvahendajatele tehtud ettemaksetelt: komisjon pole ikka suutnud tõestada, et ettemaksetelt saadud intresse registreeritakse süstemaatiliselt ja viivitamatult eelarvetuludena ning see seab kahtluse alla dokumentide ammendavuse seoses ühenduse panusega teatud programmidesse (vt 2002. aasta aruande punkt 1.29);

| g) | As pointed out last year, while not all interest was recorded as budgetary revenue it was none the less included in the annual accounts. Since the introduction of the new Financial Regulation which requires all interest to be returned to the Commission, the Commission has continued to improve the procedures for recording such interest. |
| --- | --- |

g)

As pointed out last year, while not all interest was recorded as budgetary revenue it was none the less included in the annual accounts. Since the introduction of the new Financial Regulation which requires all interest to be returned to the Commission, the Commission has continued to improve the procedures for recording such interest.

| h) | pensionieraldised: pensionieraldiste (vastavalt kindlustusmatemaatilistele uuringutele 22,8 miljardit eurot seisuga 31. detsember 2003) ja vastavate liikmesriikidelt saada olevate summade praegune esitamisviis bilansis neutraliseerib mõju majandustulemustele (vt 2002. aasta aruande punktid 1.31–1.32); |
| --- | --- |

h)

pensionieraldised: pensionieraldiste (vastavalt kindlustusmatemaatilistele uuringutele 22,8 miljardit eurot seisuga 31. detsember 2003) ja vastavate liikmesriikidelt saada olevate summade praegune esitamisviis bilansis neutraliseerib mõju majandustulemustele (vt 2002. aasta aruande punktid 1.31–1.32);

| h) | As has been discussed in the Accounting Standards Committee, there is currently no international public sector accounting guidance available in this area. Thus until this is available, the current practice will remain in force. |
| --- | --- |

h)

As has been discussed in the Accounting Standards Committee, there is currently no international public sector accounting guidance available in this area. Thus until this is available, the current practice will remain in force.

| i) | ajalised kohustused: mõnede ülekantud maksete assigneeringute (176,5 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2003) esitamine selle bilansikirje all on ebasobiv (vt 2002. aasta aruande punkt 1.34). |
| --- | --- |

i)

ajalised kohustused: mõnede ülekantud maksete assigneeringute (176,5 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2003) esitamine selle bilansikirje all on ebasobiv (vt 2002. aasta aruande punkt 1.34).

| i) | As replied in 2002, this issue is being analysed as part of the modernisation of the accounting system project, and changes will be made to the current accounting treatment in 2005. |
| --- | --- |

i)

As replied in 2002, this issue is being analysed as part of the modernisation of the accounting system project, and changes will be made to the current accounting treatment in 2005.

Tähelepanekud eelarve täitmist kajastavate konsolideeritud aruannete kohta

Eelarve täitmise ajutised komponendid

| 1.11. | Hoolimata kontrollikoja poolt 2002. eelarveaastat käsitlevas aastaaruandes (6) tehtud märkusest pole aastalõpuaruannetes endiselt ühtegi viidet selle kohta, et komisjoni talitused või liikmesriigid kavatseksid korrigeerida teatud tehinguid hiljem (EAGGF tagatisrahastu makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine, ajutiste summade korrigeerimine käibemaksu ja siseriikliku kogutulu omavahendite puhul, sisepoliitika, välistegevuse ja struktuurifondidega seotud projektide ja programmide sulgemismenetlused) ega selle kohta, millises ulatuses võidakse sellist korrigeerimist ette võtta. Kuni täiendava teabe saamiseni või teatud auditeerimistöö lõpetamiseni (vt punkt 4.69) on lisaks sellele teisi ebamäärasusi, mis võivad ajutiselt mõjutada raamatupidamisaruandeid, näiteks põllumajanduse makseasutuste raamatupidamisaruandeid kinnitavate organite esitatud reservatsioonid, mis puudutavad 11,3 miljardit eurot (vt punkt 4.54), ning komisjoni teostatud makseasutuste 2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse edasilükkamine, mis puudutab 43 % 2003. aasta kohta deklareeritud kulutustest. |
| --- | --- |

1.11.

Hoolimata kontrollikoja poolt 2002. eelarveaastat käsitlevas aastaaruandes (6) tehtud märkusest pole aastalõpuaruannetes endiselt ühtegi viidet selle kohta, et komisjoni talitused või liikmesriigid kavatseksid korrigeerida teatud tehinguid hiljem (EAGGF tagatisrahastu makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine, ajutiste summade korrigeerimine käibemaksu ja siseriikliku kogutulu omavahendite puhul, sisepoliitika, välistegevuse ja struktuurifondidega seotud projektide ja programmide sulgemismenetlused) ega selle kohta, millises ulatuses võidakse sellist korrigeerimist ette võtta. Kuni täiendava teabe saamiseni või teatud auditeerimistöö lõpetamiseni (vt punkt 4.69) on lisaks sellele teisi ebamäärasusi, mis võivad ajutiselt mõjutada raamatupidamisaruandeid, näiteks põllumajanduse makseasutuste raamatupidamisaruandeid kinnitavate organite esitatud reservatsioonid, mis puudutavad 11,3 miljardit eurot (vt punkt 4.54), ning komisjoni teostatud makseasutuste 2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse edasilükkamine, mis puudutab 43 % 2003. aasta kohta deklareeritud kulutustest.

6

| 1.11. | The annual accounts necessarily present financial information as known at the time of their closure. The reliability of this information will always be subject to the findings of audits under way at that time or undertaken subsequently. The accounts can only recognise the amounts to be recovered when the Commission adopts its decisions under clearance of accounts or similar procedures. |
| --- | --- |

1.11.

The annual accounts necessarily present financial information as known at the time of their closure. The reliability of this information will always be subject to the findings of audits under way at that time or undertaken subsequently. The accounts can only recognise the amounts to be recovered when the Commission adopts its decisions under clearance of accounts or similar procedures.

The Commission is preparing rules for the accounting treatment of such recoveries, and for improving the explanatory notes to the annual accounts, as part of the modernisation of the accounting system. The effects of this analysis should be seen in the 2005 annual accounts.

Concerning the Commission's postponement of the financial clearance decision see reply to point 4.79.

Eelarvelised kulukohustused ja tingimuslikud kohustused

| 1.12. | Vastavalt uuele finantsmäärusele, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2003, võib eelarvelised kulukohustused, mis on seotud rohkem kui üht eelarveaastat hõlmavate meetmetega, jaotada mitme eelarveaasta peale aastasteks osamakseteks üksnes põhiõigusaktiga ettenähtud juhtudel (7). Selline menetlus, mida on varem kasutatud struktuurimeetmete (8) puhul vastavalt valdkondlikele eeskirjadele, on nüüdsest alates selgesõnaliselt ette nähtud ka teiste valdkondade puhul (näiteks kalandussektori rahvusvaheliste lepingute puhul ja muude välistegevuste puhul). Summad, mida vastavalt finantsmäärusele pole veel kantud eelarveliste kulukohustuste hulka, esitatakse tingimuslike kohustustena. Igal juhul muudab kulukohustuste erinev määratlemine valdkonniti keeruliseks eelarve täitmist käsitlevates aruannetes esitatud arvude tõlgendamise. |
| --- | --- |

1.12.

Vastavalt uuele finantsmäärusele, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2003, võib eelarvelised kulukohustused, mis on seotud rohkem kui üht eelarveaastat hõlmavate meetmetega, jaotada mitme eelarveaasta peale aastasteks osamakseteks üksnes põhiõigusaktiga ettenähtud juhtudel (7). Selline menetlus, mida on varem kasutatud struktuurimeetmete (8) puhul vastavalt valdkondlikele eeskirjadele, on nüüdsest alates selgesõnaliselt ette nähtud ka teiste valdkondade puhul (näiteks kalandussektori rahvusvaheliste lepingute puhul ja muude välistegevuste puhul). Summad, mida vastavalt finantsmäärusele pole veel kantud eelarveliste kulukohustuste hulka, esitatakse tingimuslike kohustustena. Igal juhul muudab kulukohustuste erinev määratlemine valdkonniti keeruliseks eelarve täitmist käsitlevates aruannetes esitatud arvude tõlgendamise.

7

8

| 1.12. | The Commission, aware of this issue, has improved the explanatory notes to the financial statements accordingly so as to include a clearer explanation of the treatment of commitments foreseen in the Financial Regulation, in particular making reference to the inclusion of a contingent liability concerning the budgetary commitments of differentiated appropriations not yet made for future years. |
| --- | --- |

1.12.

The Commission, aware of this issue, has improved the explanatory notes to the financial statements accordingly so as to include a clearer explanation of the treatment of commitments foreseen in the Financial Regulation, in particular making reference to the inclusion of a contingent liability concerning the budgetary commitments of differentiated appropriations not yet made for future years.

Tähelepanekud konsolideeritud raamatupidamisaruannete kohta: bilanss

Traditsioonilised omavahendid

| 1.13. | Eraldi kontodesse ehk B-kontodesse kantud kindlaksmääratud maksud kanti 31. detsembril 2003 maha 1 043,9 miljoni euro ulatuses, mis kajastus komisjoni raamatupidamisaruannetes 729,3 miljoni euro suuruse netosummana. Selle parandusega tunnistati asjaolu, et suurema osa nende nõuete sissenõudmine on ebareaalne. Mahakantav summa arvutati statistiliste andmete alusel ning see on hinnanguline. |
| --- | --- |

1.13.

Eraldi kontodesse ehk B-kontodesse kantud kindlaksmääratud maksud kanti 31. detsembril 2003 maha 1 043,9 miljoni euro ulatuses, mis kajastus komisjoni raamatupidamisaruannetes 729,3 miljoni euro suuruse netosummana. Selle parandusega tunnistati asjaolu, et suurema osa nende nõuete sissenõudmine on ebareaalne. Mahakantav summa arvutati statistiliste andmete alusel ning see on hinnanguline.

| 1.13. | Regulatory amendments providing for an annual estimate by Member States of the amount of the debts in their separate account for which they consider recovery has become unlikely are expected to be formally adopted by the end of 2004. |
| --- | --- |

1.13.

Regulatory amendments providing for an annual estimate by Member States of the amount of the debts in their separate account for which they consider recovery has become unlikely are expected to be formally adopted by the end of 2004.

Mitmesuguste võlgnike registreerimine

| 1.14. | Endiselt on probleeme mitmesuguste võlgnike registreerimisega (9). Ajutised maksed kantakse ikka lõplike kulutuste alla ja tagasinõutavaid summasid ei kanta kohe sisse. Kuna eelarvevahendite käsutajate talitustes puuduvad mitmesuguste tulude osas adekvaatsed sisekontrollimenetlused, ei saa kontrollikoda olla kindel, et saadaolevate summade andmik on täielik ja täpne. |
| --- | --- |

1.14.

Endiselt on probleeme mitmesuguste võlgnike registreerimisega (9). Ajutised maksed kantakse ikka lõplike kulutuste alla ja tagasinõutavaid summasid ei kanta kohe sisse. Kuna eelarvevahendite käsutajate talitustes puuduvad mitmesuguste tulude osas adekvaatsed sisekontrollimenetlused, ei saa kontrollikoda olla kindel, et saadaolevate summade andmik on täielik ja täpne.

9

| 1.14. | See also reply to 1.10. e). |
| --- | --- |

1.14.

See also reply to 1.10. e).

Controls over provisional payments and pre-financing will be improved as from 2005 as part of the modernisation of the accounting system.

| 1.15. | Hoolimata muutustest, eelkõige pärast menetluse rakendamist, mille eesmärk on teha saadaolevate summade ja makstavate summade tasaarvestust, võtab suurte saadaolevate summade sissenõudmine märkimisväärselt aega. Lisaks sellele ei arvutata ega nõuta tasumata summade intresse sisse süstemaatiliselt ning kogutud intresside arvutamiseks ja registreerimiseks aasta lõpu aruannetes pole menetlust ette nähtud. Kontrollikoda leiab, et tasumata võlgade kontrolli tuleks kesktasandil tõhusamalt koordineerida, mis võimaldaks asjaomastel talitustel saadaolevad summad kohe registreerida. |
| --- | --- |

1.15.

Hoolimata muutustest, eelkõige pärast menetluse rakendamist, mille eesmärk on teha saadaolevate summade ja makstavate summade tasaarvestust, võtab suurte saadaolevate summade sissenõudmine märkimisväärselt aega. Lisaks sellele ei arvutata ega nõuta tasumata summade intresse sisse süstemaatiliselt ning kogutud intresside arvutamiseks ja registreerimiseks aasta lõpu aruannetes pole menetlust ette nähtud. Kontrollikoda leiab, et tasumata võlgade kontrolli tuleks kesktasandil tõhusamalt koordineerida, mis võimaldaks asjaomastel talitustel saadaolevad summad kohe registreerida.

| 1.15. | The Commission has introduced since the beginning of 2003 the central co-ordination of recoveries and monitors unpaid recovery orders, (‘ROs’), through a quarterly aged balance that shows the amount of the unpaid ROs outstanding per quarter and per authorising officer. The Commission also records in its database the follow-up actions made for each RO, and the indicators which accompany the aged balance. |
| --- | --- |

1.15.

The Commission has introduced since the beginning of 2003 the central co-ordination of recoveries and monitors unpaid recovery orders, (‘ROs’), through a quarterly aged balance that shows the amount of the unpaid ROs outstanding per quarter and per authorising officer. The Commission also records in its database the follow-up actions made for each RO, and the indicators which accompany the aged balance.

Since 2004, the Accounting Officer has used an IT tool to monitor the recovery of interest on arrears, and the establishment of ROs by the responsible authorising officer for such interest. Interest is recorded in the accounts during the year when it is received, but no evaluation is made of interest accrued at the year-end, as the Court points out. This issue will be addressed as part of the modernisation of the accounting system project and the move to accrual accounting.

Rahaliste vahendite juhtimine

| 1.16. | 1999. aastast alates on kontrollikoda teinud mitmeid märkusi arvutisüsteemi Sincom 2 kohta. Muuhulgas käsitlesid need komisjoni rahaliste vahendite juhtimiseks kasutatava maksesüsteemi turvalisust (10); komisjon võttis märkused teadmiseks ja kohustus probleemid lahendama (11). 2002. aastal ja 2003. aasta alguses viisid eelarve peadirektoraadi siseauditi suutlikkust hindav (IAC) ja siseauditi talitus (IAS) läbi komisjoni rahaliste vahendite juhtimise auditid ning need kinnitasid, et kontrollikoja esile tõstetud probleemid pole lahendust leidnud. |
| --- | --- |

1.16.

1999. aastast alates on kontrollikoda teinud mitmeid märkusi arvutisüsteemi Sincom 2 kohta. Muuhulgas käsitlesid need komisjoni rahaliste vahendite juhtimiseks kasutatava maksesüsteemi turvalisust (10); komisjon võttis märkused teadmiseks ja kohustus probleemid lahendama (11). 2002. aastal ja 2003. aasta alguses viisid eelarve peadirektoraadi siseauditi suutlikkust hindav (IAC) ja siseauditi talitus (IAS) läbi komisjoni rahaliste vahendite juhtimise auditid ning need kinnitasid, et kontrollikoja esile tõstetud probleemid pole lahendust leidnud.

10

11

| 1.17. | 2003. aasta kinnitava avalduse osas tehtava töö kontekstis tegi kontrollikoda oma eelnevate tähelepanekute järelauditi, mille käigus selgus, et mõned probleemid, eelkõige turvalisuse ja ülesannete lahususega seotud vajakajäämised, olid endiselt lahendamata. |
| --- | --- |

1.17.

2003. aasta kinnitava avalduse osas tehtava töö kontekstis tegi kontrollikoda oma eelnevate tähelepanekute järelauditi, mille käigus selgus, et mõned probleemid, eelkõige turvalisuse ja ülesannete lahususega seotud vajakajäämised, olid endiselt lahendamata.

| 1.18. | Võimalike riskidega toimetulekuks peaks parandama olemasolevat turvasüsteemi kasutajate profiili ja kasutajate süsteemi erinevatele funktsioonidele juurdepääsuõiguse määratlemise ja haldamise osas. Mõnel kasutajal on juurdepääsuõigus rahaliste vahendite juhtimise raames tehtavatele tehingutele, mis ei ole omavahel seotud. Süsteemihaldurite või samaväärsete õigustega kasutajate arv, mis võimaldab teha süsteemis kõiki tehinguid, on liiga suur. Mõnede nende kasutajate profiilid on ühised, mitte personaalsed, ja see muudab nende kontrollimise keeruliseks. Kontrollikoda leidis, et ühiseid kasutajaid luuakse ajutiselt teatud perioodiks ja teatud otstarbel, kuid nad saavad laialdased juurdepääsuõigused. |
| --- | --- |

1.18.

Võimalike riskidega toimetulekuks peaks parandama olemasolevat turvasüsteemi kasutajate profiili ja kasutajate süsteemi erinevatele funktsioonidele juurdepääsuõiguse määratlemise ja haldamise osas. Mõnel kasutajal on juurdepääsuõigus rahaliste vahendite juhtimise raames tehtavatele tehingutele, mis ei ole omavahel seotud. Süsteemihaldurite või samaväärsete õigustega kasutajate arv, mis võimaldab teha süsteemis kõiki tehinguid, on liiga suur. Mõnede nende kasutajate profiilid on ühised, mitte personaalsed, ja see muudab nende kontrollimise keeruliseks. Kontrollikoda leidis, et ühiseid kasutajaid luuakse ajutiselt teatud perioodiks ja teatud otstarbel, kuid nad saavad laialdased juurdepääsuõigused.

| 1.18. | The Commission agrees that the number of users with extended access rights was too high. This number has now been significantly reduced. The Commission is developing and will put in place before the end of 2004 a reporting system to enable it to identify such cases in the future. |
| --- | --- |

1.18.

The Commission agrees that the number of users with extended access rights was too high. This number has now been significantly reduced. The Commission is developing and will put in place before the end of 2004 a reporting system to enable it to identify such cases in the future.

The Commission is currently reviewing all accesses to the central accounting system with the aid of a specialist consultant. This work is expected to be completed by the end of 2004 in time for the introduction of the new accounting system (ABAC).

| 1.19. | Kui keskraamatupidamissüsteemis algatatakse makse tegemine, edastatakse makse kõiki andmeid sisaldavad failid süsteemi, mida kasutatakse tehingute koordineerimiseks pankadega. Komisjon peaks jätkama jõupingutusi, et tagada täielik kontroll pankadele edastatavates failides sisalduvate andmete terviklikkuse üle. |
| --- | --- |

1.19.

Kui keskraamatupidamissüsteemis algatatakse makse tegemine, edastatakse makse kõiki andmeid sisaldavad failid süsteemi, mida kasutatakse tehingute koordineerimiseks pankadega. Komisjon peaks jätkama jõupingutusi, et tagada täielik kontroll pankadele edastatavates failides sisalduvate andmete terviklikkuse üle.

| 1.19. | In November 2003 the Budget Directorate-General introduced a new mechanism for the protection of payment transactions between SINCOM2 and the SWIFT network. This new protection mechanism is not yet fully applicable as it does not cover transactions involving small amounts which are more difficult to alter in the base because of their specific format. The Budget Directorate-General plans to expand the new protection mechanism — which is more complicated to implement for this type of transaction — by the end of 2004. |
| --- | --- |

1.19.

In November 2003 the Budget Directorate-General introduced a new mechanism for the protection of payment transactions between SINCOM2 and the SWIFT network. This new protection mechanism is not yet fully applicable as it does not cover transactions involving small amounts which are more difficult to alter in the base because of their specific format. The Budget Directorate-General plans to expand the new protection mechanism — which is more complicated to implement for this type of transaction — by the end of 2004.

| 1.20. | 2003. aastal uuendas komisjon oma tehnilist infrastruktuuri. Lõpetati uue situatsioonplaani väljatöötamine, kuid seda pole veel testitud. Rahaliste vahendite juhtimise vallas 17. veebruaril 2004 läbi viidud test, mille ülesanne oli otsida süsteemitõrke korral alternatiivse saidi abil välja panga koordineerimissüsteem, näitas, et parandusi on vaja teha käivitusprotseduuris. |
| --- | --- |

1.20.

2003. aastal uuendas komisjon oma tehnilist infrastruktuuri. Lõpetati uue situatsioonplaani väljatöötamine, kuid seda pole veel testitud. Rahaliste vahendite juhtimise vallas 17. veebruaril 2004 läbi viidud test, mille ülesanne oli otsida süsteemitõrke korral alternatiivse saidi abil välja panga koordineerimissüsteem, näitas, et parandusi on vaja teha käivitusprotseduuris.

| 1.20. | The SINCOM2 contingency plan was tested in November 2002. A new contingency plan will be needed because of the operational changes and changes in technical infrastructure expected when the Commission's new accounting and financial system (ABAC) comes into operation in January 2005. As regards treasury management, the Budget Directorate-General will improve the procedure for launching the SWIFT contingency plan before the end of 2004 along the lines identified during the test. |
| --- | --- |

1.20.

The SINCOM2 contingency plan was tested in November 2002. A new contingency plan will be needed because of the operational changes and changes in technical infrastructure expected when the Commission's new accounting and financial system (ABAC) comes into operation in January 2005. As regards treasury management, the Budget Directorate-General will improve the procedure for launching the SWIFT contingency plan before the end of 2004 along the lines identified during the test.

| 1.21. | Lisaks punktis 1.16 nimetatud probleemidele pole piisavat vastukaja leidnud ka järgmised punktid: |
| --- | --- |

1.21.

Lisaks punktis 1.16 nimetatud probleemidele pole piisavat vastukaja leidnud ka järgmised punktid:

| 1.21. | |
| --- | --- |

1.21.

| a) | uue finantsmääruse rakendamise kontekstis pole ikka veel kohaldatud avansikontode haldamist käsitlevaid eeskirju; |
| --- | --- |

a)

uue finantsmääruse rakendamise kontekstis pole ikka veel kohaldatud avansikontode haldamist käsitlevaid eeskirju;

| a) | Although the imprest account section in the treasury has not been fully adapted, extra resources have been devoted to it in order, particularly, to verify the bank accounts of all imprest accounts; |
| --- | --- |

a)

Although the imprest account section in the treasury has not been fully adapted, extra resources have been devoted to it in order, particularly, to verify the bank accounts of all imprest accounts;

| b) | endiselt tuleb leida lahendus, kuidas vältida raamatupidamiskirjete registreerimist suletud pangaarvetes ilma varasemaid andmeid kaotamata; |
| --- | --- |

b)

endiselt tuleb leida lahendus, kuidas vältida raamatupidamiskirjete registreerimist suletud pangaarvetes ilma varasemaid andmeid kaotamata;

| b) | An IT procedure exists since the beginning of 2004 which rejects any attempted posting to the general ledger accounts for closed bank accounts; |
| --- | --- |

b)

An IT procedure exists since the beginning of 2004 which rejects any attempted posting to the general ledger accounts for closed bank accounts;

| c) | rahaliste vahendite juhtimises tuleb koostada ülesannete ja kohustuste selge ja ametlik kirjeldus, mis ühest küljest võimaldaks ülesannete asjakohast lahusust ja teisalt vajaliku edasivolitamise tõhusat juhtimist. |
| --- | --- |

c)

rahaliste vahendite juhtimises tuleb koostada ülesannete ja kohustuste selge ja ametlik kirjeldus, mis ühest küljest võimaldaks ülesannete asjakohast lahusust ja teisalt vajaliku edasivolitamise tõhusat juhtimist.

| c) | The formalisation of delegations from the Accounting Officer to treasury staff was completed in September 2004. |
| --- | --- |

c)

The formalisation of delegations from the Accounting Officer to treasury staff was completed in September 2004.

Raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava

| 1.22. | Komisjon võttis 17. detsembril 2002 vastu Euroopa ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava (12), mis oli vastuseks mitmetele kontrollikoja tehtud varasematele tähelepanekutele ning milles võetakse arvesse 2002. aasta juunis vastuvõetud uue finantsmääruse (13) sätteid. Kõnealune tegevuskava, mis peaks hakkama täielikult toimima 1. jaanuarist 2005, koosneb kahest osast, kusjuures esimene käsitleb uue raamatupidamistava vastuvõtmist (14) ja teine selle rakendamiseks vajaliku infosüsteemi väljatöötamist (15). Tegevuskavas ette nähtud kaks komiteed — projekti ülevaatuskomitee ja raamatupidamisstandardite nõuandekomitee — loodi 2003. aasta esimeses kvartalis. |
| --- | --- |

1.22.

Komisjon võttis 17. detsembril 2002 vastu Euroopa ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava (12), mis oli vastuseks mitmetele kontrollikoja tehtud varasematele tähelepanekutele ning milles võetakse arvesse 2002. aasta juunis vastuvõetud uue finantsmääruse (13) sätteid. Kõnealune tegevuskava, mis peaks hakkama täielikult toimima 1. jaanuarist 2005, koosneb kahest osast, kusjuures esimene käsitleb uue raamatupidamistava vastuvõtmist (14) ja teine selle rakendamiseks vajaliku infosüsteemi väljatöötamist (15). Tegevuskavas ette nähtud kaks komiteed — projekti ülevaatuskomitee ja raamatupidamisstandardite nõuandekomitee — loodi 2003. aasta esimeses kvartalis.

12

13

14

15

| 1.23. | Raamatupidamisstandardite nõuandekomitee, mille esimees on komisjoni peaarvepidaja, koosneb teatud institutsioonide (Euroopa Parlamendi, Euroopa Kohtu ja Euroopa Komisjoni) ning nende teatud allorganite (asutuste) esindajatest (16) ning välisekspertidest. Komitee ülesanne on uurida rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (17) ning kohandada neid ühenduse kontekstiga vastavalt finantsmääruse artikli 133 lõike 2 sätetele. Raamatupidamisstandardite uurimise tulemusena esitati 2004. aasta aprillis 15 raamatupidamiseeskirja projekti, mis käsitlesid erinevaid teemasid, millega raamatupidamises tõenäoliselt kokku puututakse, eesmärgiga esitada aasta lõpu raamatupidamisaruanded vastavalt tekkepõhise raamatupidamise põhimõttele (18). |
| --- | --- |

1.23.

Raamatupidamisstandardite nõuandekomitee, mille esimees on komisjoni peaarvepidaja, koosneb teatud institutsioonide (Euroopa Parlamendi, Euroopa Kohtu ja Euroopa Komisjoni) ning nende teatud allorganite (asutuste) esindajatest (16) ning välisekspertidest. Komitee ülesanne on uurida rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (17) ning kohandada neid ühenduse kontekstiga vastavalt finantsmääruse artikli 133 lõike 2 sätetele. Raamatupidamisstandardite uurimise tulemusena esitati 2004. aasta aprillis 15 raamatupidamiseeskirja projekti, mis käsitlesid erinevaid teemasid, millega raamatupidamises tõenäoliselt kokku puututakse, eesmärgiga esitada aasta lõpu raamatupidamisaruanded vastavalt tekkepõhise raamatupidamise põhimõttele (18).

16

17

18

| 1.24. | Kõnealused põhieeskirjad peab lõplikult heaks kiitma komisjoni peaarvepidaja, kes peab lisaks sellele tagama nende kandmise kontoplaanidesse, mida kohaldatakse institutsioonides ja asutustes, kelle raamatupidamisaruanded kuuluvad konsolideerimisele (19). Mis puudutab komisjoni tegevuskavas kirjeldatud ajakava, siis siiani tehtud edusammud viitavad sellele, et planeeritud tähtaegadest peetakse tõenäoliselt kinni. Seega peavad asutuste, kelle kontosid konsolideeritakse, raamatupidamise põhieeskirjad ja kontoplaanid olema 2005. aasta aruannete koostamiseks õigeaegselt kättesaadavad. |
| --- | --- |

1.24.

Kõnealused põhieeskirjad peab lõplikult heaks kiitma komisjoni peaarvepidaja, kes peab lisaks sellele tagama nende kandmise kontoplaanidesse, mida kohaldatakse institutsioonides ja asutustes, kelle raamatupidamisaruanded kuuluvad konsolideerimisele (19). Mis puudutab komisjoni tegevuskavas kirjeldatud ajakava, siis siiani tehtud edusammud viitavad sellele, et planeeritud tähtaegadest peetakse tõenäoliselt kinni. Seega peavad asutuste, kelle kontosid konsolideeritakse, raamatupidamise põhieeskirjad ja kontoplaanid olema 2005. aasta aruannete koostamiseks õigeaegselt kättesaadavad.

19

| 1.24. | All directorates-general were consulted on the draft accounting rules in June 2004, as well as the accounting officers of the Institutions and Agencies (in accordance with Article 133 of the Financial Regulation). Their comments and remarks have been taken into account in the finalisation of these rules. These rules have been used as a basis for preparing the accounting manual. The objective of the manual is to describe the application and operation of these rules and the new accounting system. The directorates-general were consulted on the draft manual in July 2004. |
| --- | --- |

1.24.

All directorates-general were consulted on the draft accounting rules in June 2004, as well as the accounting officers of the Institutions and Agencies (in accordance with Article 133 of the Financial Regulation). Their comments and remarks have been taken into account in the finalisation of these rules. These rules have been used as a basis for preparing the accounting manual. The objective of the manual is to describe the application and operation of these rules and the new accounting system. The directorates-general were consulted on the draft manual in July 2004.

The chart of accounts was also finalised in July 2004, again based on the new accounting rules and following consultation with the Institutions and Agencies.

The accounting rules will be adopted by the Accounting Officer of the Commission in the last quarter of 2004.

| 1.25. | Informaatika valdkonnas on ette nähtud integreeritud teabesüsteemi väljaarendamine, mis sisaldab üldiselt (20) kõiki raamatupidamisandmeid, mida vastavalt finantsmäärusele on vaja tekkepõhise raamatupidamise kehtestamiseks 1. jaanuarist 2005. Raamatupidamisstandardite osas tehtud edusammud on võimaldanud selle süsteemi üles ehitada ja tööle panna. Volitatud eelarvevahendite käsutajate poolt kasutatavad kohalikud süsteemid tuleb ühendada keskinfosüsteemiga. Nagu kontrollikoda juba märkis (21), on ajakava vajalike muudatuste tegemiseks ja jõustamiseks väga pingeline ning on oht, et komisjon on sunnitud tegema olemasolevasse süsteemi järkjärgulisi muudatusi. |
| --- | --- |

1.25.

Informaatika valdkonnas on ette nähtud integreeritud teabesüsteemi väljaarendamine, mis sisaldab üldiselt (20) kõiki raamatupidamisandmeid, mida vastavalt finantsmäärusele on vaja tekkepõhise raamatupidamise kehtestamiseks 1. jaanuarist 2005. Raamatupidamisstandardite osas tehtud edusammud on võimaldanud selle süsteemi üles ehitada ja tööle panna. Volitatud eelarvevahendite käsutajate poolt kasutatavad kohalikud süsteemid tuleb ühendada keskinfosüsteemiga. Nagu kontrollikoda juba märkis (21), on ajakava vajalike muudatuste tegemiseks ja jõustamiseks väga pingeline ning on oht, et komisjon on sunnitud tegema olemasolevasse süsteemi järkjärgulisi muudatusi.

20

21

| 1.25. | The project continues to be implemented largely in accordance with the timetable in the Commission's Communication of 17 December 2002, and with the more detailed project plan proposed on 8 July 2003. Subject to the testing of the IT functionalities once their development is completed, the new central IT system, termed ‘ABAC’, is expected to be ready to undertake the transition to accrual accounting in 2005. The essential of the IT developments required of the services other than the Budget Directorate-General has been scheduled over the second half of 2004. According to the self-assessments received by end-June 2004, all expect to complete these developments by the end of 2004. However, given the limited time available, several expect to complete development at a date which leaves no margin for unforeseen circumstances. |
| --- | --- |

1.25.

The project continues to be implemented largely in accordance with the timetable in the Commission's Communication of 17 December 2002, and with the more detailed project plan proposed on 8 July 2003. Subject to the testing of the IT functionalities once their development is completed, the new central IT system, termed ‘ABAC’, is expected to be ready to undertake the transition to accrual accounting in 2005. The essential of the IT developments required of the services other than the Budget Directorate-General has been scheduled over the second half of 2004. According to the self-assessments received by end-June 2004, all expect to complete these developments by the end of 2004. However, given the limited time available, several expect to complete development at a date which leaves no margin for unforeseen circumstances.

The modernisation project has very largely met the objectives set and aims to continue to respect the time table set, so far as concerns meeting the formal requirements of the new Financial Regulation in 2005. The Commission still considers that this ambitious objective is feasible, though remaining subject to the risks faced by all large-scale IT developments.

| 1.26. | Kassapõhiselt raamatupidamiselt tekkepõhisele raamatupidamisele üleminekuks on oluline koostada algbilanss 1. jaanuari 2005. aasta seisuga. Sellest vaatenurgast vaadatuna tuleks raamatupidamisandmeid töödelda nii, et 2005. aasta raamatupidamisaruande koostamiseks vajalikud võrreldavad komponendid oleksid kättesaadavad. Sellepärast on oluline varustada eelarvevahendeid käsitlevad talitused piisavate ressurssidega, et nad saaksid seda laiaulatuslikku toimingut korrektselt läbi viia. Ette tuleb näha ka raamatupidamise kesktalituste asjakohane tugi ja kontroll. Samuti on väga oluline, et peaarvepidaja tagaks eelarvevahendeid käsitlevate talituste raamatupidamistoimingute algatamise ja heakskiitmise menetluste korraldamise viisil, mis tagab nende korrektse kirjendamise kohe isegi juhul, kui vastavalt finantsmäärusele (22) jääb andmete usaldusväärsusega seonduv eelarvevahendite käsutajate pädevusse. |
| --- | --- |

1.26.

Kassapõhiselt raamatupidamiselt tekkepõhisele raamatupidamisele üleminekuks on oluline koostada algbilanss 1. jaanuari 2005. aasta seisuga. Sellest vaatenurgast vaadatuna tuleks raamatupidamisandmeid töödelda nii, et 2005. aasta raamatupidamisaruande koostamiseks vajalikud võrreldavad komponendid oleksid kättesaadavad. Sellepärast on oluline varustada eelarvevahendeid käsitlevad talitused piisavate ressurssidega, et nad saaksid seda laiaulatuslikku toimingut korrektselt läbi viia. Ette tuleb näha ka raamatupidamise kesktalituste asjakohane tugi ja kontroll. Samuti on väga oluline, et peaarvepidaja tagaks eelarvevahendeid käsitlevate talituste raamatupidamistoimingute algatamise ja heakskiitmise menetluste korraldamise viisil, mis tagab nende korrektse kirjendamise kohe isegi juhul, kui vastavalt finantsmäärusele (22) jääb andmete usaldusväärsusega seonduv eelarvevahendite käsutajate pädevusse.

22

| 1.26. | The Commission is aware of the importance and scale of the opening balance sheet exercise, which is why it has allocated the appropriate resources to its services so as to accomplish this task. Extra human resources have been given to directorates-general to help identify the opening balances for pre-financings, invoices and guarantees, as well as for creating the new legal entity files. Meetings to provide further information and support have also been arranged with the directorates-general by the central services and there is constant dialogue between the two. Additionally, a frequently asked questions list is maintained on the Intranet. |
| --- | --- |

1.26.

The Commission is aware of the importance and scale of the opening balance sheet exercise, which is why it has allocated the appropriate resources to its services so as to accomplish this task. Extra human resources have been given to directorates-general to help identify the opening balances for pre-financings, invoices and guarantees, as well as for creating the new legal entity files. Meetings to provide further information and support have also been arranged with the directorates-general by the central services and there is constant dialogue between the two. Additionally, a frequently asked questions list is maintained on the Intranet.

The Accounting Officer will validate the Authorising Officer's systems as required by the Financial Regulation. The Commission is providing training and guidance to support the authorising services in their responsibility for introducing procedures which ensure the reliability of the accounting data.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Omavahendid

| 1.27. | Kontrollikoja töö ulatusele kehtisid punktides 3.6 ja 3.42 kirjeldatud piirangud. |
| --- | --- |

1.27.

Kontrollikoja töö ulatusele kehtisid punktides 3.6 ja 3.42 kirjeldatud piirangud.

| 1.28. | Kuigi kontrollikoja poolt läbivaadatud tehingutes tervikuna polnud tõsiseid vigu, leiti kontrollikoja auditi käigus liikmesriikide järelevalvesüsteemides ja kontrollides ning tavapärastes omavahendite arvestuses mitmeid aspekte, mis vajavad parandamist, et vähendada ebakorrektsete ja mittetäielike summade kättesaadavaks tegemist ühenduse omavahenditest (vt punktid 3.59–3.62). |
| --- | --- |

1.28.

Kuigi kontrollikoja poolt läbivaadatud tehingutes tervikuna polnud tõsiseid vigu, leiti kontrollikoja auditi käigus liikmesriikide järelevalvesüsteemides ja kontrollides ning tavapärastes omavahendite arvestuses mitmeid aspekte, mis vajavad parandamist, et vähendada ebakorrektsete ja mittetäielike summade kättesaadavaks tegemist ühenduse omavahenditest (vt punktid 3.59–3.62).

| 1.28. | The Commission will follow up the Court's specific findings with those Member States involved. In the meantime the Commission anticipates that an amendment to the traditional own resources accounting requirements will lead to Member States maintaining more accurate and reliable separate accounts. |
| --- | --- |

1.28.

The Commission will follow up the Court's specific findings with those Member States involved. In the meantime the Commission anticipates that an amendment to the traditional own resources accounting requirements will lead to Member States maintaining more accurate and reliable separate accounts.

| 1.29. | Vastutavad peadirektorid teatasid, et sisse seatud kontrollikord tagab vajaliku garantii aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes ning seda kinnitavad ka kontrollikoja auditi tulemused; erandiks on vaid reservatsioonid, mis käsitlevad järelevalvet sooduskaubanduse kokkulepete täitmise üle (vt punkt 3.58). |
| --- | --- |

1.29.

Vastutavad peadirektorid teatasid, et sisse seatud kontrollikord tagab vajaliku garantii aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes ning seda kinnitavad ka kontrollikoja auditi tulemused; erandiks on vaid reservatsioonid, mis käsitlevad järelevalvet sooduskaubanduse kokkulepete täitmise üle (vt punkt 3.58).

| 1.30. | Üldine olukord sektoris tervikuna on eelmiste aastatega võrreldes stabiilne. Siiski on vaja veel tööd teha, et kõrvaldada riske, mis on seotud käibemaksu ja RKT vahendite arvutamisel kasutatavate statistiliste andmete täpsusega ning teatud tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega. |
| --- | --- |

1.30.

Üldine olukord sektoris tervikuna on eelmiste aastatega võrreldes stabiilne. Siiski on vaja veel tööd teha, et kõrvaldada riske, mis on seotud käibemaksu ja RKT vahendite arvutamisel kasutatavate statistiliste andmete täpsusega ning teatud tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega.

| 1.30. | The Commission takes note of the weaknesses identified by the Court in its conclusions in Chapter 3 and will examine the measures that could be introduced to address them. |
| --- | --- |

1.30.

The Commission takes note of the weaknesses identified by the Court in its conclusions in Chapter 3 and will examine the measures that could be introduced to address them.

Ühine põllumajanduspoliitika (CAP)

| 1.31. | Kontrollikoja audit liikmesriikide järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimise kohta näitas, et üldiselt on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) kasulik infoallikas seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel umbes 58 % ühise põllumajanduspoliitika puhul. Teisalt leiti aga vastuolusid ja kontrollisüsteemi nõrku külgi toodetud kogustele (oliiviõli, puuvilla, tubaka ja kuivsööda) makstud toetuste, maaelu arendamise abikava, eksporditoetuste ja sekkumisladustamise osas (vt punktid 4.24–4.46). |
| --- | --- |

1.31.

Kontrollikoja audit liikmesriikide järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimise kohta näitas, et üldiselt on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) kasulik infoallikas seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel umbes 58 % ühise põllumajanduspoliitika puhul. Teisalt leiti aga vastuolusid ja kontrollisüsteemi nõrku külgi toodetud kogustele (oliiviõli, puuvilla, tubaka ja kuivsööda) makstud toetuste, maaelu arendamise abikava, eksporditoetuste ja sekkumisladustamise osas (vt punktid 4.24–4.46).

| 1.31. | The Commission considers that the supervision and control it exercises over the Common Agricultural Policy (CAP) form a sound basis for addressing the risk of irregularity in the underlying transactions. Errors and deficiencies found in the areas mentioned remain subject to recoveries from the Member States concerned under the clearance of accounts procedure. |
| --- | --- |

1.31.

The Commission considers that the supervision and control it exercises over the Common Agricultural Policy (CAP) form a sound basis for addressing the risk of irregularity in the underlying transactions. Errors and deficiencies found in the areas mentioned remain subject to recoveries from the Member States concerned under the clearance of accounts procedure.

| 1.32. | Nagu kontrollikoda eelmistel aastatel märkis, olid ühise põllumajanduspoliitika kulutused tervikuna olulisel määral vigadest mõjutatud. Kui rääkida kulutuste seaduslikkust ja korrektsust mõjutavatest riskidest, on põllumajanduslike kulutuste peamiste kategooriate vahel siiski erinevusi. Põllukultuuride osas on vigade risk väiksem kui loomade eest makstavate lisatasude puhul, samal ajal kui teiste kulukategooriate osas on risk suurem ja kontrollid ei ole nende osas nii tõhusad (vt punkt 4.47). |
| --- | --- |

1.32.

Nagu kontrollikoda eelmistel aastatel märkis, olid ühise põllumajanduspoliitika kulutused tervikuna olulisel määral vigadest mõjutatud. Kui rääkida kulutuste seaduslikkust ja korrektsust mõjutavatest riskidest, on põllumajanduslike kulutuste peamiste kategooriate vahel siiski erinevusi. Põllukultuuride osas on vigade risk väiksem kui loomade eest makstavate lisatasude puhul, samal ajal kui teiste kulukategooriate osas on risk suurem ja kontrollid ei ole nende osas nii tõhusad (vt punkt 4.47).

| 1.32. | The Commission points out that its budget is exposed to the risk of irregularity in the underlying transactions by the nature of the aid schemes financed by the Community. The Commission endeavours to limit this risk when designing the aid schemes, and through its supervisory systems and controls over the implementation of each scheme. Any control system is a trade-off between the cost of operating the defined intensity of checks on the one hand, and the benefit these procedures bring on the other. In the Community context the benefit involves reducing the risk that funds are wasted and containing the risk of error to a tolerable level, which varies between different budgetary areas, depending on both the cost of controls as well as the inherent risk of transactions containing errors or irregularities. This view is consistent with the Court's opinion no 2/2004 on the ‘single audit’ model. |
| --- | --- |

1.32.

The Commission points out that its budget is exposed to the risk of irregularity in the underlying transactions by the nature of the aid schemes financed by the Community. The Commission endeavours to limit this risk when designing the aid schemes, and through its supervisory systems and controls over the implementation of each scheme. Any control system is a trade-off between the cost of operating the defined intensity of checks on the one hand, and the benefit these procedures bring on the other. In the Community context the benefit involves reducing the risk that funds are wasted and containing the risk of error to a tolerable level, which varies between different budgetary areas, depending on both the cost of controls as well as the inherent risk of transactions containing errors or irregularities. This view is consistent with the Court's opinion no 2/2004 on the ‘single audit’ model.

The Commission has sought to switch support to direct payments to farmers as, inter alia, such a change in policy limits the risk to the Fund and helps to protect EU tax-payers' interests. The 2003 CAP Reform, followed by the second wave of the Reform in 2004 on Mediterranean products, will further enhance this positive evolution. In addition, the Member States had to ensure that many of the schemes referred to by the Court were linked to IACS from 1 January 2003. Regarding export refunds and some intervention measures, the Commission agrees that those schemes are exposed to greater risk. Nevertheless, the continuing reduction in the incidence of irregularities communicated by Member States seems to suggest that the effort made over the years to strengthen controls and sanctions for non-IACS aid (via ex-post checks under Regulation 4045/89, for example) has not been without effect.

inter alia

| 1.33. | Põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori esitatav iga-aastane tegevusaruanne ja avaldus võimaldavad paremini hinnata aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, kui need põhinevad peamiselt kõige kohasemal olemasoleval teabeallikal, näiteks IACSil, ja mitte nii palju 2003. aastale eelnenud eelarveaastate kohta käival teabel, mille kasulikkus piirdub endiselt kontrollikoja kinnitava avalduse kontekstiga (vt punktid 4.18–4.23). |
| --- | --- |

1.33.

Põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori esitatav iga-aastane tegevusaruanne ja avaldus võimaldavad paremini hinnata aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, kui need põhinevad peamiselt kõige kohasemal olemasoleval teabeallikal, näiteks IACSil, ja mitte nii palju 2003. aastale eelnenud eelarveaastate kohta käival teabel, mille kasulikkus piirdub endiselt kontrollikoja kinnitava avalduse kontekstiga (vt punktid 4.18–4.23).

| 1.33. | The declaration of assurance of the Director-General of the Agriculture Directorate-General is, as far as EAGGF Guarantee is concerned, based on the following elements: |
| --- | --- |

1.33.

The declaration of assurance of the Director-General of the Agriculture Directorate-General is, as far as EAGGF Guarantee is concerned, based on the following elements:

The existence of an effective clearance of accounts procedure as foreseen by article 53.5 of the Financial Regulation. Financial corrections imposed are based on the Commission audits carried out in Member States. The fact that clearance of accounts decisions are made some years after the year of the expenditure concerned is an integral part of the procedure, which includes the right of Member States to respond to the findings.

The assurance which can be gained from the accreditation of paying agencies, the annual certification procedure and the IACS. These elements permit a great deal of reliance to be placed on the control over the expenditure declared.

A number of other elements contribute to the basis on which the assurance is obtained. These include results of audits made by the Commission's Internal Audit Service and the Internal Audit Capability and possible information received from OLAF. The Directorate-General for Agriculture also takes account of information received from the Court of Auditors. The annual activity report aims to highlight the principle achievements of the year (see reply to point 4.22.).

| 1.34. | Kuigi IACSi osas tullakse seaduslikkust ja korrektsust mõjutavate riskidega üldiselt paremini toime, vajab olukord parandamist põllumajanduskulutuste osas tervikuna, et oleks võimalik korrigeerida järelevalvesüsteemides ja kontrollides tuvastatud olulisi puudusi. Peale selle saab iga-aastase tegevusaruande sisu ja peadirektori avalduse koostamise protsessi parandada, eesmärgiga luua teabeallikas kontrollikoja kinnitava avalduse tarvis. |
| --- | --- |

1.34.

Kuigi IACSi osas tullakse seaduslikkust ja korrektsust mõjutavate riskidega üldiselt paremini toime, vajab olukord parandamist põllumajanduskulutuste osas tervikuna, et oleks võimalik korrigeerida järelevalvesüsteemides ja kontrollides tuvastatud olulisi puudusi. Peale selle saab iga-aastase tegevusaruande sisu ja peadirektori avalduse koostamise protsessi parandada, eesmärgiga luua teabeallikas kontrollikoja kinnitava avalduse tarvis.

| 1.34. | The Commission considers the current system of statistical reporting for IACS to be effective. It agrees that, in cases where controls have been poorly executed by Member States (for example certain post-payment checks), improvements should be sought. In any case, discrepancies are investigated and dealt with under the clearance of accounts procedure as appropriate. |
| --- | --- |

1.34.

The Commission considers the current system of statistical reporting for IACS to be effective. It agrees that, in cases where controls have been poorly executed by Member States (for example certain post-payment checks), improvements should be sought. In any case, discrepancies are investigated and dealt with under the clearance of accounts procedure as appropriate.

The Agriculture Directorate-General will take account of the Court's recommendation for future annual activity reports.

Struktuurimeetmed

| 1.35. | Kontrollikoja audit kinnitas, et endiselt on puudujääke süsteemides, millega kontrollitakse ühenduse eelarve täitmist liikmesriikides. Programmitöö perioodil 1994–1999 alustatud sekkumisvormide sulgemise osas leiti, et on tehtud vähe edusamme, kuna liikmesriigid esitasid lõplike väljamaksete taotluste kohta mittetäielikke ja ebapiisavaid dokumente. Sellele lisandusid takistused, millega komisjoni talitused toimikute töötlemisel kokku puutusid (vt punkt 5.67). Kontrollikoja audit kinnitas eelmise aastaga sama tüüpi puudujääkide kordumist haldus- ja kontrollisüsteemides perioodil 2000–2006 (vt punkt 5.68). |
| --- | --- |

1.35.

Kontrollikoja audit kinnitas, et endiselt on puudujääke süsteemides, millega kontrollitakse ühenduse eelarve täitmist liikmesriikides. Programmitöö perioodil 1994–1999 alustatud sekkumisvormide sulgemise osas leiti, et on tehtud vähe edusamme, kuna liikmesriigid esitasid lõplike väljamaksete taotluste kohta mittetäielikke ja ebapiisavaid dokumente. Sellele lisandusid takistused, millega komisjoni talitused toimikute töötlemisel kokku puutusid (vt punkt 5.67). Kontrollikoja audit kinnitas eelmise aastaga sama tüüpi puudujääkide kordumist haldus- ja kontrollisüsteemides perioodil 2000–2006 (vt punkt 5.68).

| 1.35. | The Commission considers that the supervision and control it exercises over the structural measures form a sound basis for addressing the risk of irregularity in the underlying transactions. |
| --- | --- |

1.35.

The Commission considers that the supervision and control it exercises over the structural measures form a sound basis for addressing the risk of irregularity in the underlying transactions.

Despite the late submission and variable quality of the closure documentation provided by Member States, the Commission made good progress in 2003 in examining the final claims for 1994-1999 programmes. The closure strategy adopted by the Commission aims to reduce the risk that final payments are made for irregular expenditure.

For the 2000-2006 period the Commission refers to its reply to point 1.38.

| 1.36. | Abisaajate osas läbiviidud kontrollikoja auditi tulemused näitasid eelmiste aastatega võrreldes sama tüüpi vigade kordumist sama sagedusega, mis kinnitab süsteemi vigade osas tehtud leide (vt punkt 5.56). |
| --- | --- |

1.36.

Abisaajate osas läbiviidud kontrollikoja auditi tulemused näitasid eelmiste aastatega võrreldes sama tüüpi vigade kordumist sama sagedusega, mis kinnitab süsteemi vigade osas tehtud leide (vt punkt 5.56).

| 1.36. | The Commission is continuing to devote a large proportion of its audit resources to checking Member States' systems. Where necessary it uses its powers to suspend payments to programmes whose systems show serious weaknesses which place Community funds at risk and applies financial corrections for resulting irregularities. The Commission follows up errors identified in the Court's and its own audits and take measures to correct them. |
| --- | --- |

1.36.

The Commission is continuing to devote a large proportion of its audit resources to checking Member States' systems. Where necessary it uses its powers to suspend payments to programmes whose systems show serious weaknesses which place Community funds at risk and applies financial corrections for resulting irregularities. The Commission follows up errors identified in the Court's and its own audits and take measures to correct them.

| 1.37. | Peadirektorid kinnitasid iga-aastastes tegevusaruannetes ja avaldustes raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, kuid kontrollikoda leidis, et kõigi struktuurimeetmete kohta tehtud reservatsioonid ei vastanud antud kinnitusele. Peale selle leiti, et programmitööperioodi 1994–1999 lõpetamisega seotud riskide osas vastutavad peadirektorid oma avaldustes reservatsioone ei esitanud (vt punktid 5.57–5.62). |
| --- | --- |

1.37.

Peadirektorid kinnitasid iga-aastastes tegevusaruannetes ja avaldustes raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, kuid kontrollikoda leidis, et kõigi struktuurimeetmete kohta tehtud reservatsioonid ei vastanud antud kinnitusele. Peale selle leiti, et programmitööperioodi 1994–1999 lõpetamisega seotud riskide osas vastutavad peadirektorid oma avaldustes reservatsioone ei esitanud (vt punktid 5.57–5.62).

| 1.37. | The assurance given by the four Directorates-General responsible for the resources of the Structural Fund was justified by the progress made in examining and auditing the systems of the Member States. The absence of reservations on 1994-1999 programmes is justified given the rigorous procedures in place in the Directorates-General and the closure audits which are being carried out to verify the reliability of the closure statements. |
| --- | --- |

1.37.

The assurance given by the four Directorates-General responsible for the resources of the Structural Fund was justified by the progress made in examining and auditing the systems of the Member States. The absence of reservations on 1994-1999 programmes is justified given the rigorous procedures in place in the Directorates-General and the closure audits which are being carried out to verify the reliability of the closure statements.

| 1.38. | Kokkuvõttes märgib kontrollikoda, et järelevalvesüsteemide ja kontrollide töö pole programmitööperioodil 2000–2006 saavutanud rahuldavat taset, mis väljendub terves reas selles valdkonnas avastatud tõsistes vigades. |
| --- | --- |

1.38.

Kokkuvõttes märgib kontrollikoda, et järelevalvesüsteemide ja kontrollide töö pole programmitööperioodil 2000–2006 saavutanud rahuldavat taset, mis väljendub terves reas selles valdkonnas avastatud tõsistes vigades.

| 1.38. | For the 2000-2006 period the Commission is following a multi-annual strategy, which in addition to including a level of audit work on the current period commensurate with the risks, taking account of other priorities, also involves applying the ‘single audit’ approach in order to maximise the effect of its own and Member States' audit work. In addition, the Commission disseminates guidance and good practices to Member States. |
| --- | --- |

1.38.

For the 2000-2006 period the Commission is following a multi-annual strategy, which in addition to including a level of audit work on the current period commensurate with the risks, taking account of other priorities, also involves applying the ‘single audit’ approach in order to maximise the effect of its own and Member States' audit work. In addition, the Commission disseminates guidance and good practices to Member States.

Sisepoliitika

| 1.39. | Puudujääke avastati ka teadusuuringute kuuenda raamprogrammi ja Euroopa Pagulaste Fondi programmi haldus- ja kontrollisüsteemides vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas. Lisaks sellele peab jätkama tööd järelevalvesüsteemide ja kontrollide osas komisjoni tasandil, et oleks võimalik viia lõpule sisekontrollistandardite rakendamine (vt punktid 6.4–6.16 ja 6.41). |
| --- | --- |

1.39.

Puudujääke avastati ka teadusuuringute kuuenda raamprogrammi ja Euroopa Pagulaste Fondi programmi haldus- ja kontrollisüsteemides vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas. Lisaks sellele peab jätkama tööd järelevalvesüsteemide ja kontrollide osas komisjoni tasandil, et oleks võimalik viia lõpule sisekontrollistandardite rakendamine (vt punktid 6.4–6.16 ja 6.41).

| 1.39. | The Commission fully supports the objectives which the Court lists in the report and pursues them in its day-to-day management. The control systems have been strengthened under the administrative reform and will continue to be subject to strict monitoring. |
| --- | --- |

1.39.

The Commission fully supports the objectives which the Court lists in the report and pursues them in its day-to-day management. The control systems have been strengthened under the administrative reform and will continue to be subject to strict monitoring.

As regards the second phase of the European Refugee Fund, the Commission organised monitoring visits to all the Member States in 2002 and 2003. These visits showed that improvements were possible and the shortcomings have been taken into account in the planning of ex-post controls.

ex-post controls.

| 1.40. | Sisepoliitika valdkonna tehingute vahetu testimine tõi välja puudujäägid komisjoni sisekontrollides ning mitmed vead lõpliku abisaaja tasandil, mis kinnitab kontrollikoja varasemaid tähelepanekuid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas ning kinnitab puudujääke rakendatavates kontrolliprotseduurides (vt punktid 6.17–6.26 ja 6.42). Sisepoliitika valdkonnas komisjoni poolt tehtud ex post finantsauditite analüüs tõi ilmsiks Euroopa Liidu kaasfinantseeritavate tegevustega seotud kulude üledeklareerimise suure hulga lõplike abisaajate poolt. Kontrollikoda usub, et selles osas on teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi puhul ette nähtud parandusmeetmed, mille eesmärk oli vähendada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust mõjutavaid riske, ebapiisavad (vt punktid 6.27–6.33 ja 6.43). |
| --- | --- |

1.40.

Sisepoliitika valdkonna tehingute vahetu testimine tõi välja puudujäägid komisjoni sisekontrollides ning mitmed vead lõpliku abisaaja tasandil, mis kinnitab kontrollikoja varasemaid tähelepanekuid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas ning kinnitab puudujääke rakendatavates kontrolliprotseduurides (vt punktid 6.17–6.26 ja 6.42). Sisepoliitika valdkonnas komisjoni poolt tehtud ex post finantsauditite analüüs tõi ilmsiks Euroopa Liidu kaasfinantseeritavate tegevustega seotud kulude üledeklareerimise suure hulga lõplike abisaajate poolt. Kontrollikoda usub, et selles osas on teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi puhul ette nähtud parandusmeetmed, mille eesmärk oli vähendada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust mõjutavaid riske, ebapiisavad (vt punktid 6.27–6.33 ja 6.43).

ex post

| 1.40. | In particular since the implementation of its administrative reform, the Commission is confident that it respects the requirements of the Financial Regulation regarding ex-ante and ex-post controls on directly managed expenditure. The Commission constantly seeks to improve its supervisory systems and controls, and welcomes the recommendations the Court makes to this effect. At the final beneficiaries' level, the analysis of ex-post financial audits by the Commission shows that final beneficiaries make mistakes often due to the complex nature of the fifth Framework Programme model contract. These mistakes are made in two senses, some contractors overstate, and others understate their expenditure. The net impact of the errors on the Commission's budget remains limited. |
| --- | --- |

1.40.

In particular since the implementation of its administrative reform, the Commission is confident that it respects the requirements of the Financial Regulation regarding ex-ante and ex-post controls on directly managed expenditure. The Commission constantly seeks to improve its supervisory systems and controls, and welcomes the recommendations the Court makes to this effect. At the final beneficiaries' level, the analysis of ex-post financial audits by the Commission shows that final beneficiaries make mistakes often due to the complex nature of the fifth Framework Programme model contract. These mistakes are made in two senses, some contractors overstate, and others understate their expenditure. The net impact of the errors on the Commission's budget remains limited.

Measures have been introduced and the sixth Framework Programme has been considerably simplified, leading to substantial improvements in management at the level of participants.

| 1.41. | 2003. aasta tegevusaruannetes sisalduva teabe kvaliteet ja usaldusväärsus olid paranenud, tänu millele oli võimalik paremini hinnata raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Sellest hoolimata on endiselt puudujääke reservatsioonide koostamises (vt punktid 6.34–6.40 ja 6.44). |
| --- | --- |

1.41.

2003. aasta tegevusaruannetes sisalduva teabe kvaliteet ja usaldusväärsus olid paranenud, tänu millele oli võimalik paremini hinnata raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Sellest hoolimata on endiselt puudujääke reservatsioonide koostamises (vt punktid 6.34–6.40 ja 6.44).

| 1.41. | Reservations are drafted after thorough examination of the activities of the DGs and the main factors are contained in their annual activity reports. (Each reservation is covered by an action plan which is systematically followed up) |
| --- | --- |

1.41.

Reservations are drafted after thorough examination of the activities of the DGs and the main factors are contained in their annual activity reports. (Each reservation is covered by an action plan which is systematically followed up)

| 1.42. | Kontrollikoda märgib, et kokkuvõttes pole 2003. aastal sisekontrolli vallas täheldatud edusammud piisavad, et vältida mitmeid vigu lõplike abisaajate tasandil ja puudujääke komisjoni enda süsteemide töös (vt punkt 6.45). |
| --- | --- |

1.42.

Kontrollikoda märgib, et kokkuvõttes pole 2003. aastal sisekontrolli vallas täheldatud edusammud piisavad, et vältida mitmeid vigu lõplike abisaajate tasandil ja puudujääke komisjoni enda süsteemide töös (vt punkt 6.45).

| 1.42. | The Commission is always trying to improve the systems introduced, particularly in the light of the Court's recommendations (see paragraph 6.44). |
| --- | --- |

1.42.

The Commission is always trying to improve the systems introduced, particularly in the light of the Court's recommendations (see paragraph 6.44).

Välistegevus

| 1.43. | Kuigi 2003. aasta tähistas põhimõtteliselt piirkondlikele programmidele rakendatava juhtimise detsentraliseerimise (23) lõppu, oli kontrollide (kontrollide, analüüside, inspektsioonide, sise- ja välisauditite) usaldatavus ja tõhusus delegatsioonides ja EuropeAid koostöötalituse direktoraadis märkimisväärselt erinev (vt punktid 7.14–7.32). |
| --- | --- |

1.43.

Kuigi 2003. aasta tähistas põhimõtteliselt piirkondlikele programmidele rakendatava juhtimise detsentraliseerimise (23) lõppu, oli kontrollide (kontrollide, analüüside, inspektsioonide, sise- ja välisauditite) usaldatavus ja tõhusus delegatsioonides ja EuropeAid koostöötalituse direktoraadis märkimisväärselt erinev (vt punktid 7.14–7.32).

23

| 1.43. | The main budgetised geographical programmes were almost all devolved during the period 2001-2003 but devolution of the thematic budget lines has taken place during 2004. The gradual implementation of devolution explains to a large degree the difference between Delegations and between the different directorates of EuropeAid. |
| --- | --- |

1.43.

The main budgetised geographical programmes were almost all devolved during the period 2001-2003 but devolution of the thematic budget lines has taken place during 2004. The gradual implementation of devolution explains to a large degree the difference between Delegations and between the different directorates of EuropeAid.

| 1.44. | Komisjoni kesktalituste ja delegatsioonide tasandil leiti vähe märkimisväärseid rahalise mõjuga vigu (vt punkt 7.36). Teisalt tõi kontrollikoja audit välja puudujäägid sisekontrollisüsteemis ja suhteliselt suure hulga puudusi lõplike abisaajate projektide rakendamise eest vastutavate asutuste tasandil ning tegelikes projektides (vt punktid 7.37–7.39). |
| --- | --- |

1.44.

Komisjoni kesktalituste ja delegatsioonide tasandil leiti vähe märkimisväärseid rahalise mõjuga vigu (vt punkt 7.36). Teisalt tõi kontrollikoja audit välja puudujäägid sisekontrollisüsteemis ja suhteliselt suure hulga puudusi lõplike abisaajate projektide rakendamise eest vastutavate asutuste tasandil ning tegelikes projektides (vt punktid 7.37–7.39).

| 1.44. | The Commission agrees with the Court that the observance of tender and procurement procedures by project management units and NGOs remains an area of concern. With the devolution of projects stricter controls can be applied on the spot by the respective delegations. Moreover, since June 2003, in line with the revised grant contract provisions, the project accounts are subject to an audit before the final payment is made. |
| --- | --- |

1.44.

The Commission agrees with the Court that the observance of tender and procurement procedures by project management units and NGOs remains an area of concern. With the devolution of projects stricter controls can be applied on the spot by the respective delegations. Moreover, since June 2003, in line with the revised grant contract provisions, the project accounts are subject to an audit before the final payment is made.

| 1.45. | Vastutavad peadirektorid teatasid, et sisseviidud kontrollimenetlused annavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas nõutavad garantiid. Humanitaarabiameti ja EuropeAid koostöötalituse tegevusaruanded kirjeldasid olemasolevaid sisekontrollisüsteeme. Ent EuropeAid koostöötalituse puhul märkis kontrollikoda, et rakendamise eest vastutavate asutuste esitatud raamatupidamisaruannete aluseks olevate kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse järelevalvesüsteemid ei taga veel nende asutuste tehtud maksete seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

1.45.

Vastutavad peadirektorid teatasid, et sisseviidud kontrollimenetlused annavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas nõutavad garantiid. Humanitaarabiameti ja EuropeAid koostöötalituse tegevusaruanded kirjeldasid olemasolevaid sisekontrollisüsteeme. Ent EuropeAid koostöötalituse puhul märkis kontrollikoda, et rakendamise eest vastutavate asutuste esitatud raamatupidamisaruannete aluseks olevate kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse järelevalvesüsteemid ei taga veel nende asutuste tehtud maksete seaduslikkust ja korrektsust.

| 1.45. | Essential supervisory systems and controls for EuropeAid were operational in 2003. These controls were considered as adequate for the purpose of deriving overall assurance in the context of the Director-General's declaration. See also the replies to paragraphs 7.45 and 7.48. |
| --- | --- |

1.45.

Essential supervisory systems and controls for EuropeAid were operational in 2003. These controls were considered as adequate for the purpose of deriving overall assurance in the context of the Director-General's declaration. See also the replies to paragraphs 7.45 and 7.48.

| 1.46. | Valdkonnas tervikuna olid 2003. aastal mõned süsteemide ja kulutuste järelevalveks ja kontrolliks vajalikud elemendid olemas. Ent need on vaja muuta toimivaks, eesmärgiga parandada raamatupidamisaruannete aluseks olevate kulutuste seaduslikkust ja korrektsust, mida on endiselt tarvis teostada projektide rakendamise eest vastutavate asutuste ja lõplike abisaajate tasandil. |
| --- | --- |

1.46.

Valdkonnas tervikuna olid 2003. aastal mõned süsteemide ja kulutuste järelevalveks ja kontrolliks vajalikud elemendid olemas. Ent need on vaja muuta toimivaks, eesmärgiga parandada raamatupidamisaruannete aluseks olevate kulutuste seaduslikkust ja korrektsust, mida on endiselt tarvis teostada projektide rakendamise eest vastutavate asutuste ja lõplike abisaajate tasandil.

| 1.46. | Over recent years, the utilisation of standard contractual documents (contracts, grants and financing agreement) has contributed to improve the level of control by the Commission. Payments and the verification of supporting documents are made as required by the financial regulations. Contract provisions for ‘certification audits’ have also been improved (see replies to paragraphs 7.30 and 7.32). Moreover, the external audit strategy has been strengthened through the establishment of annual audit plans — on the basis of a risk assessment — of audits to be launched by headquarters and delegations. |
| --- | --- |

1.46.

Over recent years, the utilisation of standard contractual documents (contracts, grants and financing agreement) has contributed to improve the level of control by the Commission. Payments and the verification of supporting documents are made as required by the financial regulations. Contract provisions for ‘certification audits’ have also been improved (see replies to paragraphs 7.30 and 7.32). Moreover, the external audit strategy has been strengthened through the establishment of annual audit plans — on the basis of a risk assessment — of audits to be launched by headquarters and delegations.

Ühinemiseelne abi

| 1.47. | Hoolimata täheldatud edusammudest avastati järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamise käigus komisjoni poolt kandidaatriikides läbiviidud haldus- ja kontrollisüsteemide auditites terve rida puudusi. Need puudused tuleb kõrvaldada, et vähendada ühenduse delegatsioonide ex ante kontrollide kaotamisega kaasnevaid riske (vt punktid 8.40–8.43). |
| --- | --- |

1.47.

Hoolimata täheldatud edusammudest avastati järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamise käigus komisjoni poolt kandidaatriikides läbiviidud haldus- ja kontrollisüsteemide auditites terve rida puudusi. Need puudused tuleb kõrvaldada, et vähendada ühenduse delegatsioonide ex ante kontrollide kaotamisega kaasnevaid riske (vt punktid 8.40–8.43).

ex ante

| 1.47. | The Commission is following up the findings of the Court for pre-accession aid and will take every appropriate action. The Commission provided extensive support and guidance to the accession countries and carried out substantial audit work to help them improve their management in accordance with EU rules. It is continuing its work to ensure that the countries that have now joined the European Union have appropriate systems for managing the Structural and Cohesion Funds. |
| --- | --- |

1.47.

The Commission is following up the findings of the Court for pre-accession aid and will take every appropriate action. The Commission provided extensive support and guidance to the accession countries and carried out substantial audit work to help them improve their management in accordance with EU rules. It is continuing its work to ensure that the countries that have now joined the European Union have appropriate systems for managing the Structural and Cohesion Funds.

| 1.48. | Kontrollikoja kontrollid tõid esile vigu maksete osas. Lisaks sellele on oht, et paralleelse kaasfinantseerimisega seotud siseriiklikud kohustused pole täidetud (vt punktid 8.30–8.34). |
| --- | --- |

1.48.

Kontrollikoja kontrollid tõid esile vigu maksete osas. Lisaks sellele on oht, et paralleelse kaasfinantseerimisega seotud siseriiklikud kohustused pole täidetud (vt punktid 8.30–8.34).

| 1.48. | The Commission considers that a number of errors identified by the Court do not have a financial impact and are formal in nature. |
| --- | --- |

1.48.

The Commission considers that a number of errors identified by the Court do not have a financial impact and are formal in nature.

Co-financing is monitored during implementation. However in a decentralised environment assurance of absolute compliance with any requirement, not only co-financing, can only be obtained when closure audits are carried out.

| 1.49. | Peadirektorid kinnitasid iga-aastastes tegevusaruannetes ja avaldustes raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, kuid tegid ka märkimisväärseid reservatsioone Phare ja Ispa (24) osas. Kontrollikoda on seisukohal, et oht, et kandidaatriigid ei täida kaasfinantseerimise kohustust, on piisavalt suur, õigustamaks reservatsiooni laienemise peadirektori aasta tegevusaruandega kaasnenud 2003. aasta avalduses (vt punkt 8.36). |
| --- | --- |

1.49.

Peadirektorid kinnitasid iga-aastastes tegevusaruannetes ja avaldustes raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, kuid tegid ka märkimisväärseid reservatsioone Phare ja Ispa (24) osas. Kontrollikoda on seisukohal, et oht, et kandidaatriigid ei täida kaasfinantseerimise kohustust, on piisavalt suur, õigustamaks reservatsiooni laienemise peadirektori aasta tegevusaruandega kaasnenud 2003. aasta avalduses (vt punkt 8.36).

24

| 1.49. | The Commission considers that the Director Generals' Annual Activity Reports clearly set out risks attaching to pre-accession aid. |
| --- | --- |

1.49.

The Commission considers that the Director Generals' Annual Activity Reports clearly set out risks attaching to pre-accession aid.

Nevertheless, the Commission will further consider a reservation on co-financing as this issue matures and in the light of developments.

| 1.50. | Hoolimata asjaolust, et 2003. aastal tegid kandidaatriigid suuri edusamme juhtimisstruktuuride ja sisekontrollimehhanismide loomisel, tuleb teha jõupingutusi nende tõhusaks rakendumiseks, tänu millele oleks võimalik teha edusamme ka ühenduse kulude seaduslikkuse ja korrektsuse osas ning võtta kohaselt arvesse delegatsioonide ex ante kontrollide kaotamisest tulenevaid muutusi. Kontrollikoja poolt 2003. aastal läbiviidud põhjalik audit näitas, et kokkuvõttes ei ole komisjoni enda järelevalvesüsteemide ja kontrollide olukord rahuldav, mis väljendub mitmetes tehingute tasandil avastatud vigades. Need vead kinnitavad veel kord 2002. aastal kindlaks tehtud riske, mis tulenesid nimetatud süsteemides leitud puudustest. |
| --- | --- |

1.50.

Hoolimata asjaolust, et 2003. aastal tegid kandidaatriigid suuri edusamme juhtimisstruktuuride ja sisekontrollimehhanismide loomisel, tuleb teha jõupingutusi nende tõhusaks rakendumiseks, tänu millele oleks võimalik teha edusamme ka ühenduse kulude seaduslikkuse ja korrektsuse osas ning võtta kohaselt arvesse delegatsioonide ex ante kontrollide kaotamisest tulenevaid muutusi. Kontrollikoja poolt 2003. aastal läbiviidud põhjalik audit näitas, et kokkuvõttes ei ole komisjoni enda järelevalvesüsteemide ja kontrollide olukord rahuldav, mis väljendub mitmetes tehingute tasandil avastatud vigades. Need vead kinnitavad veel kord 2002. aastal kindlaks tehtud riske, mis tulenesid nimetatud süsteemides leitud puudustest.

ex ante

| 1.50. | The Commission is aware of the need for further improvement in the management and control systems in the new Member States and the accession countries. It continues to support these improvements, inter alia through its own audit work. |
| --- | --- |

1.50.

The Commission is aware of the need for further improvement in the management and control systems in the new Member States and the accession countries. It continues to support these improvements, inter alia through its own audit work.

Concerning the errors in its internal systems found by the Court, the Commission refers to its reply to paragraph 1.48.

Halduskulud

| 1.51. | Hoolimata 2003. aastal tehtud jõupingutustest näitas kontrollikoja audit, et enamik institutsioone pole finantsmääruses sätestatud uue sisekontrolliraamistiku täielikuks ellurakendamiseks vajalikke muudatusi veel täies mahus ellu viinud (vt punkt 9.65). |
| --- | --- |

1.51.

Hoolimata 2003. aastal tehtud jõupingutustest näitas kontrollikoja audit, et enamik institutsioone pole finantsmääruses sätestatud uue sisekontrolliraamistiku täielikuks ellurakendamiseks vajalikke muudatusi veel täies mahus ellu viinud (vt punkt 9.65).

| 1.51. | The Commission has considered implementation of the reform as one of its first priorities. So, by the end of 2002 all services conducted a detailed Readiness assessment which indicated that services were ready for implementing the requirements of the new Financial Regulation. |
| --- | --- |

1.51.

The Commission has considered implementation of the reform as one of its first priorities. So, by the end of 2002 all services conducted a detailed Readiness assessment which indicated that services were ready for implementing the requirements of the new Financial Regulation.

The Office for Official Publications of the European Communities has already stated that it intends to increase its efforts in the area mentioned by the Court of Auditors, in particular in the 2003 annual activity report (page 100) and in the Readiness assessment.

| 1.52. | Kontrollikoja audit ei toonud välja märkimisväärseid probleeme, mis mõjutaksid uuritud tehingute seaduslikkust ja korrektsust tervikuna (vt punktid 9.66 ja 9.68). |
| --- | --- |

1.52.

Kontrollikoja audit ei toonud välja märkimisväärseid probleeme, mis mõjutaksid uuritud tehingute seaduslikkust ja korrektsust tervikuna (vt punktid 9.66 ja 9.68).

| 1.53. | Enamiku institutsioonide volitatud eelarvevahendite käsutajate koostatud aasta tegevusaruanded ja peadirektorite avaldused andsid halduskulude seaduslikkuse ja korrektsuse osas piisava kinnituse (vt punktid 9.16–9.17, 9.24, 9.29, 9.34, 9.46, 9.53, 9.63 ja 9.67). Ent komisjoni välissuhete peadirektor tegi oma avalduses kaks reservatsiooni sisekontrollistandardite rakendamise kohta ühenduse delegatsioonides (vt punkt 9.64). |
| --- | --- |

1.53.

Enamiku institutsioonide volitatud eelarvevahendite käsutajate koostatud aasta tegevusaruanded ja peadirektorite avaldused andsid halduskulude seaduslikkuse ja korrektsuse osas piisava kinnituse (vt punktid 9.16–9.17, 9.24, 9.29, 9.34, 9.46, 9.53, 9.63 ja 9.67). Ent komisjoni välissuhete peadirektor tegi oma avalduses kaks reservatsiooni sisekontrollistandardite rakendamise kohta ühenduse delegatsioonides (vt punkt 9.64).

| 1.53. | The Commission notes that it is one of the institutions whose authorising officers by delegation provided reasonable assurance. |
| --- | --- |

1.53.

The Commission notes that it is one of the institutions whose authorising officers by delegation provided reasonable assurance.

The Director-General for External Relations in his declaration for 2003 has formulated reserves on the implementation of control standards No 17 (Surveillance) and No 12 (Management information) in the Delegations and maintained the reserve on control standard No 16 (Segregation of duties) formulated in 2002. A specific action plan to address these reserves is under implementation since January 2004.

| 1.54. | Kuigi tehingute uurimine näitas, et võrreldes eelmise aastaga on olukord stabiilne, peavad institutsioonid tegema tööd järelevalvesüsteemide ja kontrollide tugevdamiseks, et vähendada olemasolevatest puudujääkidest tulenevat riski raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele. |
| --- | --- |

1.54.

Kuigi tehingute uurimine näitas, et võrreldes eelmise aastaga on olukord stabiilne, peavad institutsioonid tegema tööd järelevalvesüsteemide ja kontrollide tugevdamiseks, et vähendada olemasolevatest puudujääkidest tulenevat riski raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele.

| 1.54. | As far as the supervisory systems are concerned, the Commission considers that supervision is really executed in the services but, as stated in the overview of the state of the internal control systems (25), acknowledges that there is still room for improvement in order to evidence that supervision. The Commission plans to have specific workshops on this issue in the second half of 2004. |
| --- | --- |

1.54.

As far as the supervisory systems are concerned, the Commission considers that supervision is really executed in the services but, as stated in the overview of the state of the internal control systems (25), acknowledges that there is still room for improvement in order to evidence that supervision. The Commission plans to have specific workshops on this issue in the second half of 2004.

25

See also the comment concerning the Official Publications Office in the reply to paragraph 1.51.

Komisjoni sisekontrollisüsteemi areng

| 1.55. | Kontrollikoda uuris 2002. aasta kinnitava avalduse (DAS) kontekstis komisjoni haldusreformi arengut (26), viies läbi komisjoni uue sisekontrollisüsteemi esialgse hindamise ning eelarveliste maksete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas antud kinnituste esialgse hindamise (27). |
| --- | --- |

1.55.

Kontrollikoda uuris 2002. aasta kinnitava avalduse (DAS) kontekstis komisjoni haldusreformi arengut (26), viies läbi komisjoni uue sisekontrollisüsteemi esialgse hindamise ning eelarveliste maksete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas antud kinnituste esialgse hindamise (27).

26

27

| 1.56. | 2003. aastal jätkas kontrollikoda komisjoni sisekontrollisüsteemi hindamist. Ühest küljest uuris kontrollikoda, millises ulatuses leiavad peadirektorite iga-aastastes aruannetes ja avaldustes ning komisjoni kokkuvõttes sisalduvad peadirektoraatide esitatud dokumendid kinnitust kontrollikoja auditileidudes ning kui palju võib neid vajadusel DASi puhul arvesse võtta. Teisest küljest uuris kontrollikoda sisekontrollisüsteemi uuendamise võtmeelementide rakendamise osas tehtud edusamme (valge raamatu meetmed, 2001. ja 2002. aastal komisjoni peadirektorite esitatud iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste kokkuvõtte juurde lisatud tegevuskavad ning sisekontrolli miinimumeeskirjad). |
| --- | --- |

1.56.

2003. aastal jätkas kontrollikoda komisjoni sisekontrollisüsteemi hindamist. Ühest küljest uuris kontrollikoda, millises ulatuses leiavad peadirektorite iga-aastastes aruannetes ja avaldustes ning komisjoni kokkuvõttes sisalduvad peadirektoraatide esitatud dokumendid kinnitust kontrollikoja auditileidudes ning kui palju võib neid vajadusel DASi puhul arvesse võtta. Teisest küljest uuris kontrollikoda sisekontrollisüsteemi uuendamise võtmeelementide rakendamise osas tehtud edusamme (valge raamatu meetmed, 2001. ja 2002. aastal komisjoni peadirektorite esitatud iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste kokkuvõtte juurde lisatud tegevuskavad ning sisekontrolli miinimumeeskirjad).

| 1.57. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274 vastutab eelarve täitmise eest komisjon. Sellest hoolimata ei kehti kõikide tehingute puhul sama juhtimissüsteem ning komisjoni reformi mõju erineb sektorite kaupa. Kulude osas tehakse finantsmääruses vahet järgmiste juhtude vahel (artikkel 53): |
| --- | --- |

1.57.

Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274 vastutab eelarve täitmise eest komisjon. Sellest hoolimata ei kehti kõikide tehingute puhul sama juhtimissüsteem ning komisjoni reformi mõju erineb sektorite kaupa. Kulude osas tehakse finantsmääruses vahet järgmiste juhtude vahel (artikkel 53):

| 1.57. | |
| --- | --- |

1.57.

| a) | komisjon täidab eelarvet tsentraliseeritult (halduskulud ja sisepoliitika). Sel juhul viivad täitmisülesandeid vahetult ellu komisjoni talitused (otsene tsentraliseeritud haldus) või täidetakse neid kaudselt, kui komisjon delegeerib ülesanded (kaudne tsentraliseeritud haldus). Esimese kategooria puhul puudutab reform kõiki kulude teostamise menetlusi. Teises kategoorias on reformil konkreetne mõju aspektidele, mis mõjutavad asjaomaste ülesannete määratlemist, kontrolli ja rakendamist; |
| --- | --- |

a)

komisjon täidab eelarvet tsentraliseeritult (halduskulud ja sisepoliitika). Sel juhul viivad täitmisülesandeid vahetult ellu komisjoni talitused (otsene tsentraliseeritud haldus) või täidetakse neid kaudselt, kui komisjon delegeerib ülesanded (kaudne tsentraliseeritud haldus). Esimese kategooria puhul puudutab reform kõiki kulude teostamise menetlusi. Teises kategoorias on reformil konkreetne mõju aspektidele, mis mõjutavad asjaomaste ülesannete määratlemist, kontrolli ja rakendamist;

| b) | tehingute haldamine on usaldatud liikmesriikide siseriiklikele asutustele (EAGGF tagatisrahastu ja struktuurifondid). See on haldus koostöös liikmesriikidega ja komisjon peab tõestama, et siseriiklikud asutused tegutsevad kooskõlas kehtivate eeskirjadega. Sel juhul mõjutab komisjoni reform ainult rakendamise järelevalvega seotud tegevusi; |
| --- | --- |

b)

tehingute haldamine on usaldatud liikmesriikide siseriiklikele asutustele (EAGGF tagatisrahastu ja struktuurifondid). See on haldus koostöös liikmesriikidega ja komisjon peab tõestama, et siseriiklikud asutused tegutsevad kooskõlas kehtivate eeskirjadega. Sel juhul mõjutab komisjoni reform ainult rakendamise järelevalvega seotud tegevusi;

| b) | The Commission has developed an audit strategy based on the single audit approach which aims to improve the management and control systems in the Member States. |
| --- | --- |

b)

The Commission has developed an audit strategy based on the single audit approach which aims to improve the management and control systems in the Member States.

| c) | komisjon võib usaldada oma tegevuse teatud aspektide rakendamise abisaajariikidele pärast seda, kui on läbi viidud ex ante kontroll (ühinemiseelne abi). Haldust loetakse sel juhul detsentraliseerituks ja reform mõjutab enamikke halduse aspekte samuti nagu tsentraliseeritud halduse kontekstis komisjoni delegeeritud juhtudel. |
| --- | --- |

c)

komisjon võib usaldada oma tegevuse teatud aspektide rakendamise abisaajariikidele pärast seda, kui on läbi viidud ex ante kontroll (ühinemiseelne abi). Haldust loetakse sel juhul detsentraliseerituks ja reform mõjutab enamikke halduse aspekte samuti nagu tsentraliseeritud halduse kontekstis komisjoni delegeeritud juhtudel.

ex ante

Komisjoni direktoraatide esitatud dokumendid

2003. aasta kokkuvõttev aruanne

| 1.58. | Komisjon jätkab 2003. aasta tegevusaruannete kokkuvõtte (28) alusel jõupingutusi läbipaistvuse suurendamiseks, mis hõlmab ka komisjoni kohustust anda aru halduse kohta (29). Kontrollikoda tõdeb, et komisjon analüüsis esimest korda, mil määral annavad järelevalvesüsteemid ja kontrollid kinnituse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Sel viisil võtab komisjon kui institutsioon endale vastutuse eelarve täitmise eest vastavalt asutamislepingu sätetele (artikkel 274), käsitledes volitatud eelarvevahendite käsutajate esitatud dokumente kui enda omasid. |
| --- | --- |

1.58.

Komisjon jätkab 2003. aasta tegevusaruannete kokkuvõtte (28) alusel jõupingutusi läbipaistvuse suurendamiseks, mis hõlmab ka komisjoni kohustust anda aru halduse kohta (29). Kontrollikoda tõdeb, et komisjon analüüsis esimest korda, mil määral annavad järelevalvesüsteemid ja kontrollid kinnituse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Sel viisil võtab komisjon kui institutsioon endale vastutuse eelarve täitmise eest vastavalt asutamislepingu sätetele (artikkel 274), käsitledes volitatud eelarvevahendite käsutajate esitatud dokumente kui enda omasid.

28

29

| 1.58-1.60. | As in previous financial years (see section 5.3.3 of the 2002 synthesis (COM(2003) 391) for shared management), when adopting the 2003 Synthesis of Annual Activity Reports the Commission gave an overview of the assurances given by the various authorising officers by delegation and introduced corrective measures at institution level in the case of recurrent weaknesses in certain sectors. |
| --- | --- |

1.58-1.60.

As in previous financial years (see section 5.3.3 of the 2002 synthesis (COM(2003) 391) for shared management), when adopting the 2003 Synthesis of Annual Activity Reports the Commission gave an overview of the assurances given by the various authorising officers by delegation and introduced corrective measures at institution level in the case of recurrent weaknesses in certain sectors.

In particular, the Commission has expressed its position on a number of sectors which can be identified more clearly under the new structure of the 2003 synthesis and in which the weaknesses detected by the authorising officers require action at institution level. The synthesis proposes action by the institution only for those areas where important weaknesses have been identified at Commission level. For those areas not explicitly mentioned in the synthesis, the assurances are provided at Directorate-General/Service level through the declaration of each authorising officer by delegation.

| 1.59. | Komisjon tõdeb, et ta ei saa anda mööndusi tegemata kinnitust ühe tähtsa valdkonna osas, kus haldus toimub koostöös liikmesriikidega (struktuurifondid). Lisaks sellele märgib komisjon, et hoolimata kinnituste rahuldavast tasemest otsese ja kaudse tsentraliseeritud halduse valdkondades, esineb probleeme abisaajate deklareeritud kulude osalisel katmisel põhinevate toetuste osas. Tegelikult on esitanud vigade sageduse kohta reservatsioone enamik seda tüüpi programme haldavatest peadirektoraatidest. Kõiki eespool nimetatud väiteid tõendavad kontrollikoja auditileiud (vt punktid 5.66–5.69 ja 6.41–6.45). |
| --- | --- |

1.59.

Komisjon tõdeb, et ta ei saa anda mööndusi tegemata kinnitust ühe tähtsa valdkonna osas, kus haldus toimub koostöös liikmesriikidega (struktuurifondid). Lisaks sellele märgib komisjon, et hoolimata kinnituste rahuldavast tasemest otsese ja kaudse tsentraliseeritud halduse valdkondades, esineb probleeme abisaajate deklareeritud kulude osalisel katmisel põhinevate toetuste osas. Tegelikult on esitanud vigade sageduse kohta reservatsioone enamik seda tüüpi programme haldavatest peadirektoraatidest. Kõiki eespool nimetatud väiteid tõendavad kontrollikoja auditileiud (vt punktid 5.66–5.69 ja 6.41–6.45).

| 1.59. | See replies to paragraphs 1.35 to 1.38. |
| --- | --- |

1.59.

See replies to paragraphs 1.35 to 1.38.

For the Structural Funds, each Directorate-General took account of the level of audit work completed on the systems for the 2000-2006 and its own audit strategy in determining the scope of its reservations, which were generally more limited than in 2002.

| 1.60. | Komisjon pole siiski väljendanud oma seisukohta ühise põllumajanduspoliitika suhtes, mis on olulisim valdkond, kus haldus toimub koostöös liikmesriikidega. Sama kehtib ka tsentraliseeritud halduse (omavahendid ja ühinemiseelne abi) ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ühise halduse (välisabi) puhul. |
| --- | --- |

1.60.

Komisjon pole siiski väljendanud oma seisukohta ühise põllumajanduspoliitika suhtes, mis on olulisim valdkond, kus haldus toimub koostöös liikmesriikidega. Sama kehtib ka tsentraliseeritud halduse (omavahendid ja ühinemiseelne abi) ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ühise halduse (välisabi) puhul.

| 1.60. | See reply to paragraph 1.58. |
| --- | --- |

1.60.

See reply to paragraph 1.58.

Peadirektorite aasta tegevusaruanded ja avaldused 2003. eelarveaasta kohta

Aasta tegevusaruanne

| 1.61. | 2003. aasta tegevusaruandeid käsitleva uue ringkirjaga (30), mille üldistes küsimustes osutatakse 2002. aasta tegevusaruande koostamise juhistele ja koostöös liikmesriikidega toimuva halduse mõnedele aspektidele (31), viiakse sisse muudatused ja mõningad uued elemendid:






  a) | ajakava on toodud ettepoole vastavalt uues finantsmääruses nõutule (32); |
| --- | --- | --- |

1.61.

2003. aasta tegevusaruandeid käsitleva uue ringkirjaga (30), mille üldistes küsimustes osutatakse 2002. aasta tegevusaruande koostamise juhistele ja koostöös liikmesriikidega toimuva halduse mõnedele aspektidele (31), viiakse sisse muudatused ja mõningad uued elemendid:

30

31

a)

ajakava on toodud ettepoole vastavalt uues finantsmääruses nõutule (32);

32

| b) | peadirektoraatidel palutakse esitada mitmeid juhtimisalaseid näitajaid (33) ning vormistada reservatsioonid, esitades standardse kokkuvõtliku teabe standardtabelis (34); |
| --- | --- |

b)

peadirektoraatidel palutakse esitada mitmeid juhtimisalaseid näitajaid (33) ning vormistada reservatsioonid, esitades standardse kokkuvõtliku teabe standardtabelis (34);

33

34

| c) | ressursside direktori avaldus lisatakse aasta tegevusaruandele, kinnitades nii koostamisprotsessi, finantsandmete ja sisekontrollistandardite rakendamise kohta käiva teabe usaldusväärsust (35). |
| --- | --- |

c)

ressursside direktori avaldus lisatakse aasta tegevusaruandele, kinnitades nii koostamisprotsessi, finantsandmete ja sisekontrollistandardite rakendamise kohta käiva teabe usaldusväärsust (35).

35

| 1.62. | Nimetatud elemendid koos eksperthinnanguga on aidanud parandada iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteeti. Vastavates aasta tegevusaruannetes tehti kokkuvõttes märkusi aasta tegevusaruannete ja komisjoni 2002. aasta kokkuvõtte (36) kontekstis vastu võetud tegevuskavade järelauditite ning sise- ja välisauditeid käsitlevate soovituste tulemusena rakendatud meetmete järelevalve kohta. Komisjoni iga-aastastesse halduskavadesse kaasatud ja tegevuskavasid käsitlevate konkreetsete ringkirjade (37) sisseviimine võimaldas jälgida tehtavaid edusamme palju tõhusamalt. Kontrollikoda on siiski seisukohal, et kogu toiming vajab veel konsolideerimist, enne kui seda saab tõhusalt rakendada. |
| --- | --- |

1.62.

Nimetatud elemendid koos eksperthinnanguga on aidanud parandada iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteeti. Vastavates aasta tegevusaruannetes tehti kokkuvõttes märkusi aasta tegevusaruannete ja komisjoni 2002. aasta kokkuvõtte (36) kontekstis vastu võetud tegevuskavade järelauditite ning sise- ja välisauditeid käsitlevate soovituste tulemusena rakendatud meetmete järelevalve kohta. Komisjoni iga-aastastesse halduskavadesse kaasatud ja tegevuskavasid käsitlevate konkreetsete ringkirjade (37) sisseviimine võimaldas jälgida tehtavaid edusamme palju tõhusamalt. Kontrollikoda on siiski seisukohal, et kogu toiming vajab veel konsolideerimist, enne kui seda saab tõhusalt rakendada.

36

37

| 1.62. | The Commission considers that the annual activity reports are a useful management tool for supplying information on the weaknesses detected and providing an effective remedy. It feels that substantial improvements have been made to these reports and to the declarations accompanying them in 2003 and will continue its efforts along these lines. |
| --- | --- |

1.62.

The Commission considers that the annual activity reports are a useful management tool for supplying information on the weaknesses detected and providing an effective remedy. It feels that substantial improvements have been made to these reports and to the declarations accompanying them in 2003 and will continue its efforts along these lines.

Reservatsioonid peadirektorite avaldustes

| 1.63. | Peadirektorid kinnitavad aasta tegevusaruannete juurde lisatud avaldustes, et nende talitustes läbi viidud sisekontrollid annavad piisava kinnituse selle kohta, et raamatupidamisaruannete aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. Sisekontrolli puudujääkide või eeskirjade eiramise puhul esitavad peadirektorid reservatsiooni ning koostavad tegevuskavad, mis sisaldavad ka nende rakendamise tähtaegu. |
| --- | --- |

1.63.

Peadirektorid kinnitavad aasta tegevusaruannete juurde lisatud avaldustes, et nende talitustes läbi viidud sisekontrollid annavad piisava kinnituse selle kohta, et raamatupidamisaruannete aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. Sisekontrolli puudujääkide või eeskirjade eiramise puhul esitavad peadirektorid reservatsiooni ning koostavad tegevuskavad, mis sisaldavad ka nende rakendamise tähtaegu.

| 1.64. | Reservatsioonide tegeliku ulatuse väljaselgitamiseks palutakse peadirektoritel määratleda olulisuse künnise määramise kriteeriumid. Lisaks olemusel või kontekstil põhinevale olulisusele määratakse juhistes künnis, mis on funktsioon kõnealuse tegevuse eelarvest, s.o 2 % asjaomase tegevuse väärtusest (38). Kontrollikoda on seisukohal, et olulisuse selline määratlemine pole süsteemsete puuduste kindlakstegemiseks adekvaatne (39). |
| --- | --- |

1.64.

Reservatsioonide tegeliku ulatuse väljaselgitamiseks palutakse peadirektoritel määratleda olulisuse künnise määramise kriteeriumid. Lisaks olemusel või kontekstil põhinevale olulisusele määratakse juhistes künnis, mis on funktsioon kõnealuse tegevuse eelarvest, s.o 2 % asjaomase tegevuse väärtusest (38). Kontrollikoda on seisukohal, et olulisuse selline määratlemine pole süsteemsete puuduste kindlakstegemiseks adekvaatne (39).

38

39

| 1.64. | In order to highlight only the most serious management weaknesses (management by exception), the term ‘reservation’ has been restricted to those shortcomings which have a real and verifiable impact — i.e. not those with only a potential risk — on the assurance to be given that the control procedures introduced provide the requisite guarantees as to the legality and regularity of the transactions carried out during the reference year. Now that the term ‘reservation’ has been defined in this way, progress still has to be made on the precise determination by the authorising officer by delegation of the impact which the reservations expressed have on the assurance given. |
| --- | --- |

1.64.

In order to highlight only the most serious management weaknesses (management by exception), the term ‘reservation’ has been restricted to those shortcomings which have a real and verifiable impact — i.e. not those with only a potential risk — on the assurance to be given that the control procedures introduced provide the requisite guarantees as to the legality and regularity of the transactions carried out during the reference year. Now that the term ‘reservation’ has been defined in this way, progress still has to be made on the precise determination by the authorising officer by delegation of the impact which the reservations expressed have on the assurance given.

| 1.65. | Peadirektorid võivad sellest kriteeriumist kõrvale kalduda, kui nad arvavad, et kontekst nõuab sellist otsust või kui puudus on sisuliselt oluline. Sellisel juhul tuleb uue künnise või olulisuse mõne muu kriteeriumi valikut põhjendada aasta tegevusaruandes. Kui see on asjakohane, peab valiku puhul arvestama iga vaatlusaluse valdkonna sisemiste riskidega. Seoses sellega peab komisjon määratlema olulisuse kindlakstegemiseks kohasema ja konkreetsema metoodika, mis põhineks asjaomaste tehingute olemusel ning riskidel, mis on vastuvõetavad kõnealuses valdkonnas ja kontrollitavate ressursside kindlaksmääramisel (40). |
| --- | --- |

1.65.

Peadirektorid võivad sellest kriteeriumist kõrvale kalduda, kui nad arvavad, et kontekst nõuab sellist otsust või kui puudus on sisuliselt oluline. Sellisel juhul tuleb uue künnise või olulisuse mõne muu kriteeriumi valikut põhjendada aasta tegevusaruandes. Kui see on asjakohane, peab valiku puhul arvestama iga vaatlusaluse valdkonna sisemiste riskidega. Seoses sellega peab komisjon määratlema olulisuse kindlakstegemiseks kohasema ja konkreetsema metoodika, mis põhineks asjaomaste tehingute olemusel ning riskidel, mis on vastuvõetavad kõnealuses valdkonnas ja kontrollitavate ressursside kindlaksmääramisel (40).

40

| 1.65. | The Commission is willing to consider the possibility of introducing a certain degree of flexibility when determining the materiality thresholds for the various areas of management. |
| --- | --- |

1.65.

The Commission is willing to consider the possibility of introducing a certain degree of flexibility when determining the materiality thresholds for the various areas of management.

| 1.66. | Kõigi peadirektorite väitel on nad saanud piisava kinnituse selle kohta, et neile eraldatud ressursse kasutati konkreetsetel eesmärkidel ning et nende kehtestatud sisekontrollid tagasid tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. 39 avaldusest 21 sisaldasid peadirektorite antud kinnitusi piiravaid reservatsioone. Nagu ka eelmisel aastal (41), esitas eelarve peadirektor reservatsioone komisjoni raamatupidamissüsteemide puudujääkide kohta (42) (vt punkt 1.8). |
| --- | --- |

1.66.

Kõigi peadirektorite väitel on nad saanud piisava kinnituse selle kohta, et neile eraldatud ressursse kasutati konkreetsetel eesmärkidel ning et nende kehtestatud sisekontrollid tagasid tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. 39 avaldusest 21 sisaldasid peadirektorite antud kinnitusi piiravaid reservatsioone. Nagu ka eelmisel aastal (41), esitas eelarve peadirektor reservatsioone komisjoni raamatupidamissüsteemide puudujääkide kohta (42) (vt punkt 1.8).

41

42

| 1.66. | See Commission's reply to paragraph 1.8. |
| --- | --- |

1.66.

See Commission's reply to paragraph 1.8.

| 1.67. | Tähtsamad reservatsioonid on näidatud
  tabelis 1.2
  . 2003. aastal esitatud 49 reservatsioonist (43) käsitles enamik juba 2002. aastal välja toodud puudusi (44). Ülejäänud reservatsioone oli üldjuhul mainitud erinevates seostes peadirektoraatide eelmise aasta tegevusaruannetes (vt punktid 3.58, 4.18, 5.57–5.62, 6.36, 7.47, 8.35, 8.37 ja 9.64). See näitab, et avastatud puudusi saab kõrvaldada ainult keskpika tähtaja jooksul (vt punktid 1.73, 1.76 ja 1.79). |
| --- | --- |

1.67.

Tähtsamad reservatsioonid on näidatud
  tabelis 1.2
  . 2003. aastal esitatud 49 reservatsioonist (43) käsitles enamik juba 2002. aastal välja toodud puudusi (44). Ülejäänud reservatsioone oli üldjuhul mainitud erinevates seostes peadirektoraatide eelmise aasta tegevusaruannetes (vt punktid 3.58, 4.18, 5.57–5.62, 6.36, 7.47, 8.35, 8.37 ja 9.64). See näitab, et avastatud puudusi saab kõrvaldada ainult keskpika tähtaja jooksul (vt punktid 1.73, 1.76 ja 1.79).

tabelis 1.2

43

44

| 1.67. | Although it does not agree with the Court's criticisms in Table 1.2 on the impact and the scope of reservations, the Commission takes note of the Court's observations and will continue to enhance the information so that the Court can use it more effectively in support of its declaration of assurance. |
| --- | --- |

1.67.

Although it does not agree with the Court's criticisms in Table 1.2 on the impact and the scope of reservations, the Commission takes note of the Court's observations and will continue to enhance the information so that the Court can use it more effectively in support of its declaration of assurance.

Tabel 1.2 — Kontrollikoja järelaudit peadirektorite poolt 2003. aastal esitatud reservatsioonide kohta

| Sektor | Peamised reservatsioonid | Mõju, mida reservatsioonid kontrollikoja arvates avaldavad peadirektori kinnitusele (45) | Reservatsioonide ulatus (46) | Muud kontrollikoja auditi käigus avastatud puudused | Kogu selle teabe arvessevõtmine kontrollikoja järeldustes (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omavahendid | — | Soodustuskavade rakendamise järelevalve |

Sektor

Peamised reservatsioonid

Mõju, mida reservatsioonid kontrollikoja arvates avaldavad peadirektori kinnitusele (45)

45

Reservatsioonide ulatus (46)

46

Muud kontrollikoja auditi käigus avastatud puudused

Kogu selle teabe arvessevõtmine kontrollikoja järeldustes (47)

47

Omavahendid

—

Soodustuskavade rakendamise järelevalve

| — | Basmati riisi import |
| --- | --- |

—

Basmati riisi import

| — | “Hilton Beef” |
| --- | --- |

—

“Hilton Beef”

B

A

—

A

Ühine põllumajanduspoliitika

| — | Rahvusvaheline oliiviõlinõukogu |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheline oliiviõlinõukogu

| — | IACS Kreekas |
| --- | --- |

—

IACS Kreekas

B

C

2003. aasta tehingute puhul on vähe arvestatud järelevalve- ja kontrollisüsteemidega

C

Struktuurimeetmed

| — | EAGGF arendusrahastu, ESF, IFOP: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EAGGF arendusrahastu, ESF, IFOP: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006)

| — | ERDF: juhtimis- ja kontrollisüsteemid Kreekas ja Hispaanias (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ERDF: juhtimis- ja kontrollisüsteemid Kreekas ja Hispaanias (2000/2006)

| — | URBAN ja INTERREG: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006) |
| --- | --- |

—

URBAN ja INTERREG: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006)

| — | Ühtekuuluvusfondid: juhtimis- ja kontrollisüsteemid Kreekas, Hispaanias ja Portugalis (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Ühtekuuluvusfondid: juhtimis- ja kontrollisüsteemid Kreekas, Hispaanias ja Portugalis (2000/2006)

C

C

Programmiperioodi 1994–1999 lõpetamisega seotud riskid

ja/või

märkimisväärsed puudused määruse (EÜ) nr 2064/97 rakendamisel

C

Sisepoliitika, kaasa arvatud teadusuuringud

| — | Eelkatsetamine kaudse tsentraliseeritud halduse raamistikus (MERF, artikkel 35) |
| --- | --- |

—

Eelkatsetamine kaudse tsentraliseeritud halduse raamistikus (MERF, artikkel 35)

| — | Kohapealsed auditid |
| --- | --- |

—

Kohapealsed auditid

| — | Vigade sagedus (kõlblikkus) uurimistöö lepingute kuludeklaratsioonides |
| --- | --- |

—

Vigade sagedus (kõlblikkus) uurimistöö lepingute kuludeklaratsioonides

B

B

Riskid, mis on seotud makseperioodide süstemaatilise ületamisega uurimistegevuse valdkonnas

B

Välistegevus

| — | Partnerlus valitsusväliste organisatsioonidega |
| --- | --- |

—

Partnerlus valitsusväliste organisatsioonidega

B

C

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei toimi veel täielikult

C

Ühinemiseelne abi

| — | ISPA: juhtimis- ja kontrollisüsteemid |
| --- | --- |

—

ISPA: juhtimis- ja kontrollisüsteemid

| — | PHARE: detsentraliseeritud süsteemidele omased riskid, süsteemide ja tehingute auditist väljajäetud seigad, finantsvahendajate kaebustega seotud ebakindlus |
| --- | --- |

—

PHARE: detsentraliseeritud süsteemidele omased riskid, süsteemide ja tehingute auditist väljajäetud seigad, finantsvahendajate kaebustega seotud ebakindlus

C

C

Risk, et mõned kandidaatriigid ei suuda täita kaasfinantseerimisega seotud kohustusi

C

Halduskulud

| — | Sisekontrollistandardite rakendamine ELi delegatsioonides |
| --- | --- |

—

Sisekontrollistandardite rakendamine ELi delegatsioonides

A

B

—

B

| 1.68. | Iga-aastaste tegevusaruannete koostamise juhistes ja volitatud eelarvevahendite käsutajate põhikirjas (48) on öeldud, et reservatsioonid ei tohi vähendada avalduste sisu ning et äärmuslikel juhtudel (49) ei pruugi peadirektor olla suuteline andma nõutavat kinnitust. |
| --- | --- |

1.68.

Iga-aastaste tegevusaruannete koostamise juhistes ja volitatud eelarvevahendite käsutajate põhikirjas (48) on öeldud, et reservatsioonid ei tohi vähendada avalduste sisu ning et äärmuslikel juhtudel (49) ei pruugi peadirektor olla suuteline andma nõutavat kinnitust.

48

49

| 1.69. | 2003. aasta puhul pole mõne talituse esitatud reservatsioonide maht (50) ühilduv või piisavalt õigustatud võrreldes nendes avaldustes väljendatud kinnitusega (vt
  tabel 1.2
  ja punktid 5.57–5.62, 7.48, 8.36 ja 8.38). Sellest hoolimata oli avaldustes esitatud kinnitusi käsitlevate reservatsioonide mõju määratletud selgemini kui 2002. eelarveaastal. |
| --- | --- |

1.69.

2003. aasta puhul pole mõne talituse esitatud reservatsioonide maht (50) ühilduv või piisavalt õigustatud võrreldes nendes avaldustes väljendatud kinnitusega (vt
  tabel 1.2
  ja punktid 5.57–5.62, 7.48, 8.36 ja 8.38). Sellest hoolimata oli avaldustes esitatud kinnitusi käsitlevate reservatsioonide mõju määratletud selgemini kui 2002. eelarveaastal.

50

tabel 1.2

| 1.69. | Determination of the impact of reservations on the assurance is improving as the practice becomes routine. The Commission considers that, at present and increasingly so in the future, determining the consequences of the reservation for the area in question already makes it possible to establish — and will make it even clearer in future — that the assurance to be given by the authorising officer by delegation is totally justified. |
| --- | --- |

1.69.

Determination of the impact of reservations on the assurance is improving as the practice becomes routine. The Commission considers that, at present and increasingly so in the future, determining the consequences of the reservation for the area in question already makes it possible to establish — and will make it even clearer in future — that the assurance to be given by the authorising officer by delegation is totally justified.

| 1.70. | Kontrollikoja töö näitab, et järelevalvesüsteemid ja kontrollid mitmetes finantsperspektiivi valdkondades pole veel jõudnud rahuldavale tasemele ning nende tugevdamiseks on vaja teha lisajõupingutusi. Seega oleks tulnud kaasata peadirektorite avaldustesse ka mõned kontrollikoja poolt auditite käigus esile tõstetud puudustest (vt
  tabel 1.2
  ning punktid 4.22, 5.62, 6.37, 7.48 ja 8.36). Lisaks sellele ei põhine põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori avaldus 2003. eelarveaasta tehingute kontrollil (vt punktid 4.19–4.20). |
| --- | --- |

1.70.

Kontrollikoja töö näitab, et järelevalvesüsteemid ja kontrollid mitmetes finantsperspektiivi valdkondades pole veel jõudnud rahuldavale tasemele ning nende tugevdamiseks on vaja teha lisajõupingutusi. Seega oleks tulnud kaasata peadirektorite avaldustesse ka mõned kontrollikoja poolt auditite käigus esile tõstetud puudustest (vt
  tabel 1.2
  ning punktid 4.22, 5.62, 6.37, 7.48 ja 8.36). Lisaks sellele ei põhine põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori avaldus 2003. eelarveaasta tehingute kontrollil (vt punktid 4.19–4.20).

tabel 1.2

| 1.70. | See answers to paragraphs 1.33, 1.37 and 1.67 and to the specific paragraphs mentioned by the Court. |
| --- | --- |

1.70.

See answers to paragraphs 1.33, 1.37 and 1.67 and to the specific paragraphs mentioned by the Court.

| 1.71. | Hoolimata teatavatest edusammudest on kontrollikoda seisukohal, et erinevates finantsperspektiivi valdkondades ei saa iga-aastaseid tegevusaruandeid ja peadirektorite avaldusi süstemaatiliselt kasutada auditijärelduste alusena (vt punkt 1.4) (vt
  tabel 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.71.

Hoolimata teatavatest edusammudest on kontrollikoda seisukohal, et erinevates finantsperspektiivi valdkondades ei saa iga-aastaseid tegevusaruandeid ja peadirektorite avaldusi süstemaatiliselt kasutada auditijärelduste alusena (vt punkt 1.4) (vt
  tabel 1.2
  ).

tabel 1.2

| 1.71. | Through its work to improve the content of declarations and its monitoring of compliance with the standards on which the declarations are based, the Commission is endeavouring to make the annual declarations into a reliable indicator of its performance and its strategy for dealing with the risks identified, in order that the Court can use them as a basis for its assurance. |
| --- | --- |

1.71.

Through its work to improve the content of declarations and its monitoring of compliance with the standards on which the declarations are based, the Commission is endeavouring to make the annual declarations into a reliable indicator of its performance and its strategy for dealing with the risks identified, in order that the Court can use them as a basis for its assurance.

Edusammud haldusreformi valdkonnas

2003. aasta kokkuvõte

| 1.72. | Komisjon nendib oma kokkuvõttes, et 2003. aastal tehti märkimisväärseid edusamme haldusreformi alal, praktiliselt kõik valge raamatu meetmed on lõpule viidud ning enamik 2001. ja 2002. aasta kokkuvõtetes ette nähtud tegevuskavadest on lõpule viidud või on nende puhul tehtud märkimisväärseid edusamme. Kontrollikoja auditid näitavad aga, et selline hinnang on väga optimistlik. Ka komisjon tunnistab mitmetes oma kokkuvõtte osades, et järgmistel aastatel vajavad teatud valdkonnad järelevalvet, kinnitades seeläbi kontrollikoja auditileide järgmistes valdkondades:






  a) | valge raamatu meetmete (vt punktid 1.74–1.76) ja 2001. ja 2002. aasta kokkuvõtete rakendamine (vt punktid 1.77–1.79); |
| --- | --- | --- |

1.72.

Komisjon nendib oma kokkuvõttes, et 2003. aastal tehti märkimisväärseid edusamme haldusreformi alal, praktiliselt kõik valge raamatu meetmed on lõpule viidud ning enamik 2001. ja 2002. aasta kokkuvõtetes ette nähtud tegevuskavadest on lõpule viidud või on nende puhul tehtud märkimisväärseid edusamme. Kontrollikoja auditid näitavad aga, et selline hinnang on väga optimistlik. Ka komisjon tunnistab mitmetes oma kokkuvõtte osades, et järgmistel aastatel vajavad teatud valdkonnad järelevalvet, kinnitades seeläbi kontrollikoja auditileide järgmistes valdkondades:

a)

valge raamatu meetmete (vt punktid 1.74–1.76) ja 2001. ja 2002. aasta kokkuvõtete rakendamine (vt punktid 1.77–1.79);

| b) | sisekontrollistandardite rakendamine (51) (vt punktid 1.80–1.84); |
| --- | --- |

b)

sisekontrollistandardite rakendamine (51) (vt punktid 1.80–1.84);

51

| c) | piisavate näitajate esitamine tegevuspõhise juhtimise tarvis ning strateegiline planeerimine ja programmitöö (vt punktid 1.85–1.87); |
| --- | --- |

c)

piisavate näitajate esitamine tegevuspõhise juhtimise tarvis ning strateegiline planeerimine ja programmitöö (vt punktid 1.85–1.87);

| d) | finantsjuhtimine ja aruandlus (52) (vt punktid 1.27–1.54 ja 1.22–1.26); |
| --- | --- |

d)

finantsjuhtimine ja aruandlus (52) (vt punktid 1.27–1.54 ja 1.22–1.26);

52

| e) | peadirektorite avaldustes sisalduvate reservatsioonide kvaliteet ja maht (vt punktid 1.63–1.71). |
| --- | --- |

e)

peadirektorite avaldustes sisalduvate reservatsioonide kvaliteet ja maht (vt punktid 1.63–1.71).

| 1.72. | The significant progress made in 2003 does not rule out the need to implement the corrective measures in the various sectors identified in the 2003 synthesis report. In some cases, the problems underlying these operations will only be resolved effectively and satisfactorily in the medium term. Thus, every year the synthesis of annual activity reports takes stock of the progress achieved and sets out and updates all the actions to be conducted at Commission level. |
| --- | --- |

1.72.

The significant progress made in 2003 does not rule out the need to implement the corrective measures in the various sectors identified in the 2003 synthesis report. In some cases, the problems underlying these operations will only be resolved effectively and satisfactorily in the medium term. Thus, every year the synthesis of annual activity reports takes stock of the progress achieved and sets out and updates all the actions to be conducted at Commission level.

Each of the actions under the White Paper and previous syntheses calls for the application of an instrument (e.g. a communication, the introduction of a measure, etc.). Once this instrument has been achieved, the action as such is no longer taken into consideration and, if the underlying problem has not been resolved, a new action is undertaken, usually through the annual synthesis report. This makes it possible to update the measures to be taken and also to perform an annual consolidation of ongoing actions which is not obstructed by the wide range of actions carried out in the past. It is thus the consolidation in the most recent synthesis which must be taken into account to obtain a table of ongoing horizontal actions.

| 1.73. | Kontrollikoda jagab komisjoni seisukohta, et eespool nimetatud punkte on käsitletud juba eelmiste aastate kokkuvõtetes ettenähtud meetmetes. Kontrollikoda rõhutab horisontaalsete tegevuskavade eduka konsolideerimise tähtsust komisjonile ning märgib komisjoni soovi vaadata läbi ühtse auditi mudeli kohta esitatud arvamuses antud soovitused (53). |
| --- | --- |

1.73.

Kontrollikoda jagab komisjoni seisukohta, et eespool nimetatud punkte on käsitletud juba eelmiste aastate kokkuvõtetes ettenähtud meetmetes. Kontrollikoda rõhutab horisontaalsete tegevuskavade eduka konsolideerimise tähtsust komisjonile ning märgib komisjoni soovi vaadata läbi ühtse auditi mudeli kohta esitatud arvamuses antud soovitused (53).

53

Valge raamatu meetmed

| 1.74. | Haldusreformi valdkonnas tehtavate edusammude järelevalve ühe osana teatas komisjon, et valge raamatu V peatükis loetletud 36 meetmest (54) valdkonnas “Audit, haldus ja finantskontroll” on 2003. aastal lõpule viidud 32. Seepeale koostati valge raamatu kohta arenguaruanne (55), mis hõlmas täielikku ülevaadet saavutamata eesmärkidest ja rakendamist vajavatest meetmetest. |
| --- | --- |

1.74.

Haldusreformi valdkonnas tehtavate edusammude järelevalve ühe osana teatas komisjon, et valge raamatu V peatükis loetletud 36 meetmest (54) valdkonnas “Audit, haldus ja finantskontroll” on 2003. aastal lõpule viidud 32. Seepeale koostati valge raamatu kohta arenguaruanne (55), mis hõlmas täielikku ülevaadet saavutamata eesmärkidest ja rakendamist vajavatest meetmetest.

54

55

| 1.74-1.76. | Once the instruments aimed at by the various measures have been installed, the settlement of outstanding issues will be covered each year by the synthesis reports (see reply to paragraph 1.72). Within this framework, the Commission considers that most of the actions mentioned by the Court had been achieved at 31 December 2003. |
| --- | --- |

1.74-1.76.

Once the instruments aimed at by the various measures have been installed, the settlement of outstanding issues will be covered each year by the synthesis reports (see reply to paragraph 1.72). Within this framework, the Commission considers that most of the actions mentioned by the Court had been achieved at 31 December 2003.

| 1.75. | Kontrollikoda tunnustab komisjoni edusamme uue halduskontrolli raamistiku loomisel, kuid on seisukohal, et raamistiku rakendamise ja tegeliku menetluse seisukohalt pole tulemused rahuldavad. Valge raamatu V peatükis käsitletud 36 meetmest poldud 2002. eelarveaasta lõpuks (56) lõpule viidud 18 ja nendest kaheksat ei oldud rakendatud (57) ka 31. detsembri 2003. aasta seisuga. Kümnest muust valdkonnast kaheksa puhul, kus meetmed olid teoreetiliselt lõpule viidud, pole eesmärke täielikult saavutatud, nende rakendamine on mitterahuldav või puudub tagatis nende kestvuse osas (58). |
| --- | --- |

1.75.

Kontrollikoda tunnustab komisjoni edusamme uue halduskontrolli raamistiku loomisel, kuid on seisukohal, et raamistiku rakendamise ja tegeliku menetluse seisukohalt pole tulemused rahuldavad. Valge raamatu V peatükis käsitletud 36 meetmest poldud 2002. eelarveaasta lõpuks (56) lõpule viidud 18 ja nendest kaheksat ei oldud rakendatud (57) ka 31. detsembri 2003. aasta seisuga. Kümnest muust valdkonnast kaheksa puhul, kus meetmed olid teoreetiliselt lõpule viidud, pole eesmärke täielikult saavutatud, nende rakendamine on mitterahuldav või puudub tagatis nende kestvuse osas (58).

56

57

58

| 1.75. | The Commission would make two comments on Action 83:






  — | in communication COM(2004) 93, which is mentioned by the Court, Action 83 is incorporated into Action 62, which refers both to the reform and to the effect of policies on the resources required; |
| --- | --- | --- |

1.75.

The Commission would make two comments on Action 83:

—

in communication COM(2004) 93, which is mentioned by the Court, Action 83 is incorporated into Action 62, which refers both to the reform and to the effect of policies on the resources required;

| — | the resources required are examined every year during the annual policy strategy exercise (APS): since 2003 the Commission has adopted the policy of restricting the new posts it requests to the level needed for an enlarged European Union (see also the communication COM(2002) 311 on this subject) and of satisfying its other requirements by redeployment and the allocation of posts freed by successive early retirement schemes. |
| --- | --- |

—

the resources required are examined every year during the annual policy strategy exercise (APS): since 2003 the Commission has adopted the policy of restricting the new posts it requests to the level needed for an enlarged European Union (see also the communication COM(2002) 311 on this subject) and of satisfying its other requirements by redeployment and the allocation of posts freed by successive early retirement schemes.

| 1.76. | Paljud lõpule viimata meetmed leiavad käsitlemist aasta tegevusaruannete ja avalduste kokkuvõttes (59) (vt punktid 1.77–1.79) ning nende lõpetamiseks peaksid talitused muutma oma tavasid või viima sisse uusi tegevusi (60). Kõnealuste meetmete täielik lõpuleviimine, mis võimaldaks saavutada kaasnevaid eesmärke, on mõeldav ainult keskpika tähtaja korral (vt
  tabel 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.76.

Paljud lõpule viimata meetmed leiavad käsitlemist aasta tegevusaruannete ja avalduste kokkuvõttes (59) (vt punktid 1.77–1.79) ning nende lõpetamiseks peaksid talitused muutma oma tavasid või viima sisse uusi tegevusi (60). Kõnealuste meetmete täielik lõpuleviimine, mis võimaldaks saavutada kaasnevaid eesmärke, on mõeldav ainult keskpika tähtaja korral (vt
  tabel 1.3
  ).

59

60

tabel 1.3

Tabel 1.3 — Kontrollikoja analüüs, mis käsitleb valge raamatu V peatüki “Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” peamisi lõpuleviimata meetmeid ning peadirektorite poolt 2001. ja 2002. aasta kohta esitatud aasta tegevusaruannete ja avalduste kokkuvõtte juurde lisatud tegevuskava analüüs (seisuga 31. detsember 2003)

| Kronoloogiline viide ja/või kokkuvõte | Meede | Sektor/Meetme liik | Tegevuskava algallikas | Hinnang/rakendatavad meetmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 71 | Auditi järelevalve komitee | “Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk | Valge raamat | Lõpetatud meede/paranduste tegemine võimalik

  Komitee töö paremaks juhtimiseks on tehtud mõningaid organisatsioonilisi muudatusi, eelkõige on huvide võimaliku konflikti puhuks muudetud komitee istungite eesistumise korda reguleerivaid eeskirju, komitee sekretariaat on viidud eelarve peadirektoraadi juurest peasekretariaadi juurde ning ametisse on määratud teine välisliige (KOM(2004) 93, 10. veebruar 2004, punkt 10.3). Siiski on vaja teha veel parandusi, et komiteel oleks võimalik teostada tõhusat järelevalvet komisjoni auditite üle.

  Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 19 “Auditi järelevalve komitee” (viide 3.3.3.). |
| 78 | Sisekontrolli miinimumstandardid | “Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk | Valge raamat | Lõpetatud meede/rakendamine pooleli — paranduste tegemine võimalik

  Siseauditi standardid võeti vastu 13. detsembril 2000 (SEK(2000) 2203) ning muudeti 21. detsembril 2001 (SEK(2001) 2037). Nendes nähakse ette sisekontrolli miinimumnõuded, mida komisjoni iga peadirektoraat peab rakendama (sisekontrollistandardite täielik rakendamine). Uute kehtestatud juhiste (SEK(2003) 1287, 26. november 2003, 5. lisa) puhul piirdutakse sisekontrollistandardite rakendamisel üksnes baasnõuetega.
  Baasnõuete rakendamise ulatus seisuga 31. detsember 2003 näitab, et meede pole veel lõpetatud (vt
  tabelit 1.4.
  ).

  Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 1 “Sisekontrollistandardid” (viide 5.4.5.). |
| 81 | Peadirektoraatide kontrollifunktsiooni tugevdamine (siseauditi ülesehitus/auditi läbiviimise suutlikkus) | “Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk | Valge raamat | Lõpetatud meede/paranduste tegemine võimalik

  Alates 31. detsembrist 2003 on komisjoni kõik talitused võimelised läbi viima siseauditit (SEK(2004) 250, 27. veebruar 2004),välja arvatud näiteks IAS, GOPA, SCIC-DGT ning DG ADMIN büroode (OIB, OIL, PMO ja EPSO) puhul. Standardi nr 22 “Siseauditi suutlikkus” baasnõuete rakendamise ulatus seisuga 31. detsember 2003 näitab siiski, et meede pole veel lõpetatud (vt
  tabelit 1.4
  ).

  Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 12 “Komisjoni audiitorite töö koordineerimine” (viide 3.3.2.). |
| 83 | Piisav personaliga varustatus | “Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk | Valge raamat | Lõpetamata meede

  Aruanne komisjoni nõuetest, mis käsitlevad koolitust ja ressursse, on praegu lõpetamisel.

  Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 21 “Juhtkonnapoolne riskianalüüs” (viide 3.3.2.) ja nr 22 “Inimressursid” (viide 5.3.1.) ning 2001. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 5 ja 14 “Inimressursid”. |
| 87 | Komisjoni talituste poolt muudatuste käigus tehtud edusammude kontroll | “Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk | Valge raamat | Lõpetamata meede

  Komisjoni siseauditi talitus kavatses lõpetada süvaauditi tsükli kõikides direktoraatides 2004. aasta septembri lõpuks (KOM(2004) 93, 10. veebruar 2004, 1. lisa). |
| 93 | OLAFi ja teiste talituste vahelise suhtlemise parem koordineerimine | “Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk | Valge raamat | Lõpetamata meede

  Juulis 2003 võeti vastu tegevusjuhendit käsitlev ajutine protokoll, mis tagab, et teave komisjonis läbiviidava OLAFi sisejuurdluse kohta edastatakse OLAFi ja komisjoni vahel õigeaegselt. Komisjoni poolt veebruaris 2004 tehtud ettepanekud OLAFit puudutava määruse muutmiseks mõjutavad kõnealust protokolli (KOM(2004) 93, 1. lisa). Lisaks sellele on pooleli protokollide alusel tehtav töö OLAFi ja komisjoni vahelise teabevahetuse ja koostöö parandamiseks.

  Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 15 “OLAFi järelevalve” (viide 5.3.9.). |
| 94 | Õigusaktide ja lepinguhalduse muutmine pettusekindlaks | “Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk | Valge raamat | Jätkuv meede

  Pettuste tõkestamiseks loodud teenistuste vaheline rühm, mille eesotsas on OLAF, jätkab 2004. aastal õigusaktidega seotud aspektide järelkontrolli pettuste tõkestamist käsitleva komisjoni teatise osas (SEK(2001) 2029, 7. november 2001 ja KOM(2004) 93, 1. lisa). |
| 96 | Alusetult makstud vahendite tagasinõudmise tõhusam juhtimine | “Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk | Valge raamat | Lõpetamata meede

  Peadirektoraadid peavad arvestama siseauditi talituse soovitustega ning eelarve peadirektoraat peab kesktasandil tõhusamalt koordineerima järelevalvet võlgu oldavate summade sissenõudmise üle.

  Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 9 “Sissenõudmine” (viide 5.3.2.). |
| 97 | Struktuurifondide paranenud finantsjärelevalve | “Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk | Valge raamat | Lõpetamata meede

  Struktuurifondide haldust käsitlevate uute menetluste rakendamine tingis komisjoni märgukirja vastuvõtmise, mis käsitleb kohustuste selgitamist koostöös liikmesriikidega teostatava halduse raames (K(2003) 1830–2, 17. juuni 2003). Struktuurifondide haldamise parandamiseks rakendatavate võimalike meetmete analüüsimiseks loodi talitustevaheline rühm. Septembris 2004 võttis komisjon vastu teatise õiguslike kohustuste kohta (KOM(2004) 580 lõplik) ning augustis 2004 võttis komisjon vastu teatise auditimetoodika kohta (K(2004) 3115) (vt punkt 1.84).

  Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 7 “Haldus koostöös liikmesriikidega” ja nr 17 “Audit koostöös liikmesriikidega toimuva halduse puhul” (viide 5.3.3.) ning 2001. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 4 “Struktuurifondid” ja nr 12 “Haldus koostöös liikmesriikidega”. |
| 6 (5.3.7) | Raamatupidamisraamistik | Finantsjuhtimine | 2002. aasta kokkuvõte | Lõpetamata meede

  Üldiselt läheb uue 2005. aasta finantsmääruse vorminõuete täitmise seisukohast raamatupidamise muutmise projekti elluviimine ettenähtud ajakava kohaselt (KOM(2004) 565, 18. august 2004).

  Meede on seotud 2001. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 16 “Raamatupidamisraamistik” ja 17 “Finantsteabe üldsüsteemid”. |
| 8 (5.3.4) | Kaasfinantseerimine | Finantsjuhtimine | 2002. aasta kokkuvõte | Lõpetamata meede

  2003. aastal kõnealuse meetme rakendamiseks peasekretariaadi eesistumisel loodud talitustevaheline rühm on jagatud kaheks alamrühmaks (“kindla määraga faktorid” ja “auditeerimise meetodid”). Rühm kavatseb jätkata tööd 2004. aastal.

  Meede on seotud 2001. aasta kokkuvõtte meetmega 1 “Uurimisprogrammid”. |
| 12 (3.3.2) | Komisjoni audiitorite töö koordineerimine | Audit | 2002. aasta kokkuvõte | Lõpetamata meede

  Komisjon selgitas põhiosalejate kohustusi siseauditi ja sisekontrolli valdkonnas (SEK(2003) 59, 21. jaanuar 2003). Mitmed kooskõlastustegevused (Auditnet võrgustik, meetodite väljatöötamine, ühisvahendid ja -meetodid) on siseaudititalitus ellu viinud, kuid need vajavad lisajõupingutusi 2004. aastal. 31. detsembri 2003. aasta seisuga ei ole auditi koordineerimise piisavat astet veel saavutatud.

  Meede on seotud valge raamatu meetmega 81 “Peadirektoraatide kontrollifunktsiooni tugevdamine (auditi läbiviimise suutlikkus)”. |
| 23 (4.4) | Iga-aastaste tegevusaruannete koostamise metoodika | Iga-aastaste tegevusaruannete koostamise metoodika | 2002. aasta kokkuvõte | Lõpetatud meede/paranduste tegemine võimalik

  2003. aasta aruannete koostamise juhistes selgitati reservatsiooni, kinnituse, olulisuse ja avalduse põhimõtteid (SEK(2003) 1469, 19. detsember 2003 ja SEK(2004) 147, 19. veebruar 2004). Parandusi on vaja veel teha olulisuse põhimõtte ja reservatsioonide mõju osas peadirektori kinnitusele. Lisaks sellele on vaja konkreetseid juhiseid mõjunäitajate (ja tulemuse) kohta, eelkõige mõju kohta tulude ja kulude kvaliteedile.

  Meede on seotud valge raamatu meetmega 82 “Peadirektori avaldus iga-aastases tegevusaruandes”. |
| 2 | Välistegevused | Sektoritevahelised poliitilised küsimused | 2001. aasta kokkuvõte | Osaliselt lõpetamata meede ja osaliselt saavutatud eesmärk

  Asjaomaste talituste struktuuride ja ressursside korraldamist välissuhete peadirektoraadi poolt pole niimoodi uuesti uuritud, et oleks võimalik tuvastada potentsiaalset sünergiat. |
| 7 | Juhtimisega seotud infosüsteemid | Reformi elluviimine | 2001. aasta kokkuvõte | Lõpetamata meede

  Siseauditi talituse poolt läbiviidud auditile “Ülevaade IT kasutamisest komisjonis” järgnev komisjoni märgukiri olemasolevate IT süsteemide koostalituse kohta halduse valdkonnas on praegu koostamisel. |
| Allikas:Euroopa Kontrollikoda. |

Kronoloogiline viide ja/või kokkuvõte

Meede

Sektor/Meetme liik

Tegevuskava algallikas

Hinnang/rakendatavad meetmed

71

Auditi järelevalve komitee

“Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk

Valge raamat

Lõpetatud meede/paranduste tegemine võimalik

Lõpetatud meede/paranduste tegemine võimalik

Komitee töö paremaks juhtimiseks on tehtud mõningaid organisatsioonilisi muudatusi, eelkõige on huvide võimaliku konflikti puhuks muudetud komitee istungite eesistumise korda reguleerivaid eeskirju, komitee sekretariaat on viidud eelarve peadirektoraadi juurest peasekretariaadi juurde ning ametisse on määratud teine välisliige (KOM(2004) 93, 10. veebruar 2004, punkt 10.3). Siiski on vaja teha veel parandusi, et komiteel oleks võimalik teostada tõhusat järelevalvet komisjoni auditite üle.

Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 19 “Auditi järelevalve komitee” (viide 3.3.3.).

Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 19 “Auditi järelevalve komitee” (viide 3.3.3.).

78

Sisekontrolli miinimumstandardid

“Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk

Valge raamat

Lõpetatud meede/rakendamine pooleli — paranduste tegemine võimalik

Lõpetatud meede/rakendamine pooleli — paranduste tegemine võimalik

Siseauditi standardid võeti vastu 13. detsembril 2000 (SEK(2000) 2203) ning muudeti 21. detsembril 2001 (SEK(2001) 2037). Nendes nähakse ette sisekontrolli miinimumnõuded, mida komisjoni iga peadirektoraat peab rakendama (sisekontrollistandardite täielik rakendamine). Uute kehtestatud juhiste (SEK(2003) 1287, 26. november 2003, 5. lisa) puhul piirdutakse sisekontrollistandardite rakendamisel üksnes baasnõuetega.

Baasnõuete rakendamise ulatus seisuga 31. detsember 2003 näitab, et meede pole veel lõpetatud (vt
  tabelit 1.4.
  ).

tabelit 1.4.

Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 1 “Sisekontrollistandardid” (viide 5.4.5.).

Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 1 “Sisekontrollistandardid” (viide 5.4.5.).

81

Peadirektoraatide kontrollifunktsiooni tugevdamine (siseauditi ülesehitus/auditi läbiviimise suutlikkus)

“Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk

Valge raamat

Lõpetatud meede/paranduste tegemine võimalik

Lõpetatud meede/paranduste tegemine võimalik

Alates 31. detsembrist 2003 on komisjoni kõik talitused võimelised läbi viima siseauditit (SEK(2004) 250, 27. veebruar 2004),välja arvatud näiteks IAS, GOPA, SCIC-DGT ning DG ADMIN büroode (OIB, OIL, PMO ja EPSO) puhul. Standardi nr 22 “Siseauditi suutlikkus” baasnõuete rakendamise ulatus seisuga 31. detsember 2003 näitab siiski, et meede pole veel lõpetatud (vt
  tabelit 1.4
  ).

tabelit 1.4

Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 12 “Komisjoni audiitorite töö koordineerimine” (viide 3.3.2.).

Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 12 “Komisjoni audiitorite töö koordineerimine” (viide 3.3.2.).

83

Piisav personaliga varustatus

“Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk

Valge raamat

Lõpetamata meede

Lõpetamata meede

Aruanne komisjoni nõuetest, mis käsitlevad koolitust ja ressursse, on praegu lõpetamisel.

Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 21 “Juhtkonnapoolne riskianalüüs” (viide 3.3.2.) ja nr 22 “Inimressursid” (viide 5.3.1.) ning 2001. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 5 ja 14 “Inimressursid”.

Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 21 “Juhtkonnapoolne riskianalüüs” (viide 3.3.2.) ja nr 22 “Inimressursid” (viide 5.3.1.) ning 2001. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 5 ja 14 “Inimressursid”.

87

Komisjoni talituste poolt muudatuste käigus tehtud edusammude kontroll

“Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk

Valge raamat

Lõpetamata meede

Lõpetamata meede

Komisjoni siseauditi talitus kavatses lõpetada süvaauditi tsükli kõikides direktoraatides 2004. aasta septembri lõpuks (KOM(2004) 93, 10. veebruar 2004, 1. lisa).

93

OLAFi ja teiste talituste vahelise suhtlemise parem koordineerimine

“Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk

Valge raamat

Lõpetamata meede

Lõpetamata meede

Juulis 2003 võeti vastu tegevusjuhendit käsitlev ajutine protokoll, mis tagab, et teave komisjonis läbiviidava OLAFi sisejuurdluse kohta edastatakse OLAFi ja komisjoni vahel õigeaegselt. Komisjoni poolt veebruaris 2004 tehtud ettepanekud OLAFit puudutava määruse muutmiseks mõjutavad kõnealust protokolli (KOM(2004) 93, 1. lisa). Lisaks sellele on pooleli protokollide alusel tehtav töö OLAFi ja komisjoni vahelise teabevahetuse ja koostöö parandamiseks.

Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 15 “OLAFi järelevalve” (viide 5.3.9.).

Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 15 “OLAFi järelevalve” (viide 5.3.9.).

94

Õigusaktide ja lepinguhalduse muutmine pettusekindlaks

“Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk

Valge raamat

Jätkuv meede

Jätkuv meede

Pettuste tõkestamiseks loodud teenistuste vaheline rühm, mille eesotsas on OLAF, jätkab 2004. aastal õigusaktidega seotud aspektide järelkontrolli pettuste tõkestamist käsitleva komisjoni teatise osas (SEK(2001) 2029, 7. november 2001 ja KOM(2004) 93, 1. lisa).

96

Alusetult makstud vahendite tagasinõudmise tõhusam juhtimine

“Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk

Valge raamat

Lõpetamata meede

Lõpetamata meede

Peadirektoraadid peavad arvestama siseauditi talituse soovitustega ning eelarve peadirektoraat peab kesktasandil tõhusamalt koordineerima järelevalvet võlgu oldavate summade sissenõudmise üle.

Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 9 “Sissenõudmine” (viide 5.3.2.).

Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmega nr 9 “Sissenõudmine” (viide 5.3.2.).

97

Struktuurifondide paranenud finantsjärelevalve

“Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” V peatükk

Valge raamat

Lõpetamata meede

Lõpetamata meede

Struktuurifondide haldust käsitlevate uute menetluste rakendamine tingis komisjoni märgukirja vastuvõtmise, mis käsitleb kohustuste selgitamist koostöös liikmesriikidega teostatava halduse raames (K(2003) 1830–2, 17. juuni 2003). Struktuurifondide haldamise parandamiseks rakendatavate võimalike meetmete analüüsimiseks loodi talitustevaheline rühm. Septembris 2004 võttis komisjon vastu teatise õiguslike kohustuste kohta (KOM(2004) 580 lõplik) ning augustis 2004 võttis komisjon vastu teatise auditimetoodika kohta (K(2004) 3115) (vt punkt 1.84).

Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 7 “Haldus koostöös liikmesriikidega” ja nr 17 “Audit koostöös liikmesriikidega toimuva halduse puhul” (viide 5.3.3.) ning 2001. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 4 “Struktuurifondid” ja nr 12 “Haldus koostöös liikmesriikidega”.

Meede on seotud 2002. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 7 “Haldus koostöös liikmesriikidega” ja nr 17 “Audit koostöös liikmesriikidega toimuva halduse puhul” (viide 5.3.3.) ning 2001. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 4 “Struktuurifondid” ja nr 12 “Haldus koostöös liikmesriikidega”.

6 (5.3.7)

Raamatupidamisraamistik

Finantsjuhtimine

2002. aasta kokkuvõte

Lõpetamata meede

Lõpetamata meede

Üldiselt läheb uue 2005. aasta finantsmääruse vorminõuete täitmise seisukohast raamatupidamise muutmise projekti elluviimine ettenähtud ajakava kohaselt (KOM(2004) 565, 18. august 2004).

Meede on seotud 2001. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 16 “Raamatupidamisraamistik” ja 17 “Finantsteabe üldsüsteemid”.

Meede on seotud 2001. aasta kokkuvõtte meetmetega nr 16 “Raamatupidamisraamistik” ja 17 “Finantsteabe üldsüsteemid”.

8 (5.3.4)

Kaasfinantseerimine

Finantsjuhtimine

2002. aasta kokkuvõte

Lõpetamata meede

Lõpetamata meede

2003. aastal kõnealuse meetme rakendamiseks peasekretariaadi eesistumisel loodud talitustevaheline rühm on jagatud kaheks alamrühmaks (“kindla määraga faktorid” ja “auditeerimise meetodid”). Rühm kavatseb jätkata tööd 2004. aastal.

Meede on seotud 2001. aasta kokkuvõtte meetmega 1 “Uurimisprogrammid”.

Meede on seotud 2001. aasta kokkuvõtte meetmega 1 “Uurimisprogrammid”.

12 (3.3.2)

Komisjoni audiitorite töö koordineerimine

Audit

2002. aasta kokkuvõte

Lõpetamata meede

Lõpetamata meede

Komisjon selgitas põhiosalejate kohustusi siseauditi ja sisekontrolli valdkonnas (SEK(2003) 59, 21. jaanuar 2003). Mitmed kooskõlastustegevused (Auditnet võrgustik, meetodite väljatöötamine, ühisvahendid ja -meetodid) on siseaudititalitus ellu viinud, kuid need vajavad lisajõupingutusi 2004. aastal. 31. detsembri 2003. aasta seisuga ei ole auditi koordineerimise piisavat astet veel saavutatud.

Meede on seotud valge raamatu meetmega 81 “Peadirektoraatide kontrollifunktsiooni tugevdamine (auditi läbiviimise suutlikkus)”.

Meede on seotud valge raamatu meetmega 81 “Peadirektoraatide kontrollifunktsiooni tugevdamine (auditi läbiviimise suutlikkus)”.

23 (4.4)

Iga-aastaste tegevusaruannete koostamise metoodika

Iga-aastaste tegevusaruannete koostamise metoodika

2002. aasta kokkuvõte

Lõpetatud meede/paranduste tegemine võimalik

Lõpetatud meede/paranduste tegemine võimalik

2003. aasta aruannete koostamise juhistes selgitati reservatsiooni, kinnituse, olulisuse ja avalduse põhimõtteid (SEK(2003) 1469, 19. detsember 2003 ja SEK(2004) 147, 19. veebruar 2004). Parandusi on vaja veel teha olulisuse põhimõtte ja reservatsioonide mõju osas peadirektori kinnitusele. Lisaks sellele on vaja konkreetseid juhiseid mõjunäitajate (ja tulemuse) kohta, eelkõige mõju kohta tulude ja kulude kvaliteedile.

Meede on seotud valge raamatu meetmega 82 “Peadirektori avaldus iga-aastases tegevusaruandes”.

Meede on seotud valge raamatu meetmega 82 “Peadirektori avaldus iga-aastases tegevusaruandes”.

2

Välistegevused

Sektoritevahelised poliitilised küsimused

2001. aasta kokkuvõte

Osaliselt lõpetamata meede ja osaliselt saavutatud eesmärk

Osaliselt lõpetamata meede ja osaliselt saavutatud eesmärk

Asjaomaste talituste struktuuride ja ressursside korraldamist välissuhete peadirektoraadi poolt pole niimoodi uuesti uuritud, et oleks võimalik tuvastada potentsiaalset sünergiat.

7

Juhtimisega seotud infosüsteemid

Reformi elluviimine

2001. aasta kokkuvõte

Lõpetamata meede

Lõpetamata meede

Siseauditi talituse poolt läbiviidud auditile “Ülevaade IT kasutamisest komisjonis” järgnev komisjoni märgukiri olemasolevate IT süsteemide koostalituse kohta halduse valdkonnas on praegu koostamisel.

Allikas:Euroopa Kontrollikoda.

Allikas:

Komisjoni peadirektoraatide ja talituste 2002. ja 2001. eelarveaasta kohta koostatud aasta tegevusaruannete kokkuvõttele lisatud tegevuskavad

| 1.77. | Peadirektorite 2002. eelarveaasta kohta koostatud iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste kokkuvõttes (61) tehakse kokkuvõte komisjoni sisekontrollisüsteemi reformist ja nähakse avastatud puuduste kõrvaldamiseks ette uus tegevuskava. Kõnealune tegevuskava koosneb peadirektorite poolt iga-aastastes tegevusaruannetes ja 2001. aasta kokkuvõttes (62) kavandatud tegevuskava järelauditis sätestatud tegevuskavast ja sellele lisanduvast 25 parandusmeetmest. Kontrollikoda leidis, et raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust tõenäoliselt mõjutavatest meetmetest (63) poldud horisontaalmeetmeid (64)31. detsembriks 2003 veel lõpule viidud (65). |
| --- | --- |

1.77.

Peadirektorite 2002. eelarveaasta kohta koostatud iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste kokkuvõttes (61) tehakse kokkuvõte komisjoni sisekontrollisüsteemi reformist ja nähakse avastatud puuduste kõrvaldamiseks ette uus tegevuskava. Kõnealune tegevuskava koosneb peadirektorite poolt iga-aastastes tegevusaruannetes ja 2001. aasta kokkuvõttes (62) kavandatud tegevuskava järelauditis sätestatud tegevuskavast ja sellele lisanduvast 25 parandusmeetmest. Kontrollikoda leidis, et raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust tõenäoliselt mõjutavatest meetmetest (63) poldud horisontaalmeetmeid (64)31. detsembriks 2003 veel lõpule viidud (65).

61

62

63

64

65

| 1.77.-1.78. | In line with what was set out in the reply to paragraph 1.72 — that the actions to be undertaken are updated each year and the actions established by previous syntheses disappear — the actions in the 2001 and 2002 syntheses which were not completed at 31 December 2003 have been taken over and updated in the 2003 synthesis. |
| --- | --- |

1.77.-1.78.

In line with what was set out in the reply to paragraph 1.72 — that the actions to be undertaken are updated each year and the actions established by previous syntheses disappear — the actions in the 2001 and 2002 syntheses which were not completed at 31 December 2003 have been taken over and updated in the 2003 synthesis.

Substantial progress has been made in the implementation of two actions concerning shared management. By September 2004 the Commission had adopted communications on the legal responsibilities under shared management (COM(2004) 580 final) and on the alignment of audit methodology in this area (C(2004) 3115); in December 2003 the Commission also published revised audit manuals for the Structural and Cohesion Funds. In the draft legislation for the Structural Funds in the 2007-2013 period the Commission has also taken up the idea of annual declarations by an independent audit body which was also mentioned in action 17.

| 1.78. | Samuti näitas 2001. aasta kokkuvõttes kavandatud tegevuskava järelaudit, et meetmed, mida poldud lõpule viidud 2002. eelarveaasta lõpuks (66), olid endiselt rakendamisel (67) seisuga 31. detsember 2003. Põhimõtteliselt lõpetatud meetmetega hõlmatud kahe valdkonna eesmärgid pole täielikult saavutatud, nende rakendamine on puudulik või puudub tagatis nende kestvuse kohta (68). Kahe muu valdkonna osas on meetmed mittetäielikud ja eesmärgid saavutatud ainult osaliselt (69). |
| --- | --- |

1.78.

Samuti näitas 2001. aasta kokkuvõttes kavandatud tegevuskava järelaudit, et meetmed, mida poldud lõpule viidud 2002. eelarveaasta lõpuks (66), olid endiselt rakendamisel (67) seisuga 31. detsember 2003. Põhimõtteliselt lõpetatud meetmetega hõlmatud kahe valdkonna eesmärgid pole täielikult saavutatud, nende rakendamine on puudulik või puudub tagatis nende kestvuse kohta (68). Kahe muu valdkonna osas on meetmed mittetäielikud ja eesmärgid saavutatud ainult osaliselt (69).

66

67

68

69

| 1.78. | With regard to the actions on shared management, the Commission refers to its reply to paragraph 1.77. |
| --- | --- |

1.78.

With regard to the actions on shared management, the Commission refers to its reply to paragraph 1.77.

Two separate actions are planned for Action 5: consideration of the resources needed (see reply to paragraph 1.75) and establishment of a method for assessing the resources required for existing and new activities. As regards Action 14, the Personnel and Administration Directorate-General has defined, through a poll in departments, the recruitment profiles relating to their needs and has asked the European Personnel Selection Office (EPSO) to organise the corresponding competitions from 2003 on. In the meantime, it may be necessary to continue recruiting more temporary staff on permanent posts.

As regards Action 15, the Commission would point out that on 14 July 2004 it adopted communication C(2004) 2694 on training and recruitment needs in the area of financial management as identified in the synthesis of Annual Activity Reports 2002.

| 1.79. | Kontrollikoda kutsub komisjoni üles rakendama lõpetamata tegevuskavasid, et uus sisekontrollisüsteem saaks hakata toimima, eelkõige valdkondades, nagu haldus koostöös liikmesriikidega, juhtimisriskide hindamine ja võlgade sissenõudmine (vt
  tabel 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.79.

Kontrollikoda kutsub komisjoni üles rakendama lõpetamata tegevuskavasid, et uus sisekontrollisüsteem saaks hakata toimima, eelkõige valdkondades, nagu haldus koostöös liikmesriikidega, juhtimisriskide hindamine ja võlgade sissenõudmine (vt
  tabel 1.3
  ).

tabel 1.3

| 1.79. | The Commission is investing considerable effort and interest in progressing on the three issues highlighted by the Court (i.e. shared management, risk management and recovery) as reflected in both the Synthesis of the 2003 and 2002 annual activity reports and the Overview of the state of internal control systems. |
| --- | --- |

1.79.

The Commission is investing considerable effort and interest in progressing on the three issues highlighted by the Court (i.e. shared management, risk management and recovery) as reflected in both the Synthesis of the 2003 and 2002 annual activity reports and the Overview of the state of internal control systems.

Sisekontrollistandardid

| 1.80. | Kontrollikoda analüüsis sisekontrollistandardite (70) rakendamist 16 komisjoni peadirektoraadi poolt (71). Eesmärk polnud hinnata üksnes rakendamise ulatust, vaid ka komisjonipoolset standardite rakendamist, et oleks võimalik anda hinnang raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele asjaomases valdkonnas. |
| --- | --- |

1.80.

Kontrollikoda analüüsis sisekontrollistandardite (70) rakendamist 16 komisjoni peadirektoraadi poolt (71). Eesmärk polnud hinnata üksnes rakendamise ulatust, vaid ka komisjonipoolset standardite rakendamist, et oleks võimalik anda hinnang raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele asjaomases valdkonnas.

70

71

| 1.81. | Kontrollikoda leiab, et 2003. aastal sätestatud standardite (72) aluseks olevate süsteemide kohaldamisala ja olemust pole lihtne võrrelda nendega, mis määratleti 2002. aastal. |
| --- | --- |

1.81.

Kontrollikoda leiab, et 2003. aastal sätestatud standardite (72) aluseks olevate süsteemide kohaldamisala ja olemust pole lihtne võrrelda nendega, mis määratleti 2002. aastal.

72

| 1.81. | The fact that baseline requirements defined in 2003 are not entirely comparable with those defined in 2002 is consistent with the philosophy of those requirements. In fact, the baseline requirements were initially introduced in 2000 to make the 24 Internal control standards more concrete in practice by defining the minimum requirements at that time. Each year the baselines are updated in order to consider any additional requirement from any relevant Commission's decision/communication adopted in the meantime. |
| --- | --- |

1.81.

The fact that baseline requirements defined in 2003 are not entirely comparable with those defined in 2002 is consistent with the philosophy of those requirements. In fact, the baseline requirements were initially introduced in 2000 to make the 24 Internal control standards more concrete in practice by defining the minimum requirements at that time. Each year the baselines are updated in order to consider any additional requirement from any relevant Commission's decision/communication adopted in the meantime.

In terms of charting progress from one point in time to another, the clarifications/updating made to the baselines make it difficult to compare the position at the end of 2002 and the end of 2003. However, there have been significant actions taken to strengthen internal control, particularly regarding the flow of information from Directorates-General to their Commissioner on critical issues of audit and control and Directorates-General have already demonstrated a strong commitment to delivering this in practice.

| 1.82. | Komisjon teatas, et 31. detsembri 2003. aasta seisuga järgiti 91 % baasnõuetest (73). 26 % nendest baasnõuetest kehtestati pärast 2003. aasta septembri lõppu, mil peadirektoraadid teatasid, et suudavad baasnõuete järgimiseks kehtestatud tähtajast, milleks oli 31. detsember 2003, kinni pidada (74). |
| --- | --- |

1.82.

Komisjon teatas, et 31. detsembri 2003. aasta seisuga järgiti 91 % baasnõuetest (73). 26 % nendest baasnõuetest kehtestati pärast 2003. aasta septembri lõppu, mil peadirektoraadid teatasid, et suudavad baasnõuete järgimiseks kehtestatud tähtajast, milleks oli 31. detsember 2003, kinni pidada (74).

73

74

| 1.82-1.83. | As indicated by the Court, Directorates-General assessed in December 2003 that overall 91 % of the baselines were achieved against 65 % reported by September 2003. It should be noted that in many cases those baselines not fully implemented by September 2003 were ongoing actions, where important progress had already been made and where there was only a little work required to finalise them. |
| --- | --- |

1.82-1.83.

As indicated by the Court, Directorates-General assessed in December 2003 that overall 91 % of the baselines were achieved against 65 % reported by September 2003. It should be noted that in many cases those baselines not fully implemented by September 2003 were ongoing actions, where important progress had already been made and where there was only a little work required to finalise them.

As stated in the Overview, the Commission acknowledges that in future the focus on internal control will need to concentrate on how well the internal control arrangements are working in practice and delivering the assurances needed rather than focusing overly on compliance.

Furthermore, effective implementation of an appropriate internal control system which delivers the assurances needed takes time. In reality, important attempts have already been made in moving beyond compliance. To this end, the Commission has developed a tool, iCAT (internal control assessment tool), to help services to assess the effectiveness of their internal control systems and some Directorates-General started to use a first version of this tool in 2003.

| 1.83. | Kontrollikoja seisukohalt on raske mõista, kuidas selline edasimineku kiirus saaks koheselt mõjutada sisekontrollisüsteemi tegelikku korraldust, millel põhineb raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus. Menetluskorra eeskirjade või kontrollimeetmete kehtestamise puhul on standardite tegeliku rakendamise tagamiseks vaja rohkem aega. Seetõttu oli paljudel juhtudel kontrollikoja auditi eesmärk teha kindlaks, kas peadirektoraatide tavad vastasid sisekontrolli baasnõuetele (vt punktid 4.23, 6.5, 7.40–7.41 ja 9.55). |
| --- | --- |

1.83.

Kontrollikoja seisukohalt on raske mõista, kuidas selline edasimineku kiirus saaks koheselt mõjutada sisekontrollisüsteemi tegelikku korraldust, millel põhineb raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus. Menetluskorra eeskirjade või kontrollimeetmete kehtestamise puhul on standardite tegeliku rakendamise tagamiseks vaja rohkem aega. Seetõttu oli paljudel juhtudel kontrollikoja auditi eesmärk teha kindlaks, kas peadirektoraatide tavad vastasid sisekontrolli baasnõuetele (vt punktid 4.23, 6.5, 7.40–7.41 ja 9.55).

| 1.84. | Valitud peadirektoraatides kontrollitud sisekontrollistandardite puhul leidis kontrollikoda, et esitatud teave oli tasakaalustatud niivõrd, kuivõrd see osutas rohkem sisekontrollimehhanismide olemasolule ja vastavusele kui nende tegelikule toimimisele (vt
  tabel 1.4
  ja punktid 4.23, 5.10, 6.5, 7.43 ja 9.55). Üldiselt ei saa praegust rakendamistaset pidada piisavalt adekvaatseks, võimaldamaks komisjoni sisekontrollisüsteemil anda piisav kinnitus raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

1.84.

Valitud peadirektoraatides kontrollitud sisekontrollistandardite puhul leidis kontrollikoda, et esitatud teave oli tasakaalustatud niivõrd, kuivõrd see osutas rohkem sisekontrollimehhanismide olemasolule ja vastavusele kui nende tegelikule toimimisele (vt
  tabel 1.4
  ja punktid 4.23, 5.10, 6.5, 7.43 ja 9.55). Üldiselt ei saa praegust rakendamistaset pidada piisavalt adekvaatseks, võimaldamaks komisjoni sisekontrollisüsteemil anda piisav kinnitus raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

tabel 1.4

| 1.84. | The table 1.4 differs from the Commission's services' own assessment, which concludes that the internal control standards were 91 % applied at 31 December 2003. The incomplete application largely concerned areas with little effect on the risk of irregularity. |
| --- | --- |

1.84.

The table 1.4 differs from the Commission's services' own assessment, which concludes that the internal control standards were 91 % applied at 31 December 2003. The incomplete application largely concerned areas with little effect on the risk of irregularity.

Concerning the link between the level of compliance with those standards and the assurances needed on the legality and regularity of the underlying transactions, see Commission's reply to paragraphs 1.82. and 1.83.

Tabel 1.4 — Kontrollikoja analüüs sisekontrollistandardite rakendamise kohta (otsese seosega peamiste peadirektoraatide raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele), olukord seisuga 31. detsember 2003.

| Peadirektoraat või talitus | Maksete assigneeringute tegemine 2003. aastal
  (miljonit eurot) | 11. standard “Riskianalüüs ja juhtimine” | 12. standard “Ad hoc haldusteave” | 14. standard “Väärnähtustest teatamine” | 17. standard “Järelevalve” | 18. standard “Erandite registreerimine” | 20. standard “Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine” | 21. standard “Auditiaruanded” | 22. standard “Siseauditi läbiviimise suutlikkus” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ECFIN | 367 | B | B | A | A | A | A | A | A |
| EMPL | 7 437 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| AGRI | 47 067 | A | A | A | B | A | A | A | A |
| RTD | 1 933 | A | B | A | A | A | A | A | A |
| INFSO | 857 | B | B | A | A | A | B | A | A |
| FISH | 838 | A | A | A | B | A | A | A | B |
| REGIO | 18 540 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EAC | 796 | B | B | A | B | A | A | A | A |
| JAI | 86 | A | B | A | B | A | B | A | A |
| ELARG | 1 675 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| AIDCO | 3 242 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| ECHO | 518 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| ESTAT | 44 | B | B | A | B | B | B | A | A |
| ADMIN | 282 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| BUDG | 8 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| IAS | 0,4 | A | A | A | A | A | A | A | B |
| Hinnang:

  A: baasnõuete rakendamine
  B: baasnõuete ebapiisav rakendamine

  Allikas:Euroopa Kontrollikoda. |

Peadirektoraat või talitus

Maksete assigneeringute tegemine 2003. aastal

(miljonit eurot)

11. standard “Riskianalüüs ja juhtimine”

12. standard “Ad hoc haldusteave”

Ad hoc

14. standard “Väärnähtustest teatamine”

17. standard “Järelevalve”

18. standard “Erandite registreerimine”

20. standard “Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine”

21. standard “Auditiaruanded”

22. standard “Siseauditi läbiviimise suutlikkus”

ECFIN

367

B

B

A

A

A

A

A

A

EMPL

7 437

A

A

A

A

A

A

A

A

AGRI

47 067

A

A

A

B

A

A

A

A

RTD

1 933

A

B

A

A

A

A

A

A

INFSO

857

B

B

A

A

A

B

A

A

FISH

838

A

A

A

B

A

A

A

B

REGIO

18 540

A

A

A

A

A

A

A

A

EAC

796

B

B

A

B

A

A

A

A

JAI

86

A

B

A

B

A

B

A

A

ELARG

1 675

A

A

A

A

A

A

A

A

AIDCO

3 242

A

A

A

A

A

A

A

A

ECHO

518

A

A

A

A

A

A

A

A

ESTAT

44

B

B

A

B

B

B

A

A

ADMIN

282

A

A

A

A

A

A

A

A

BUDG

8

A

A

A

A

A

A

A

A

IAS

0,4

A

A

A

A

A

A

A

B

Hinnang:

Hinnang:

A: baasnõuete rakendamine

B: baasnõuete ebapiisav rakendamine

Allikas:Euroopa Kontrollikoda.

Allikas:

Tulude ja kulude kvaliteedi näitajad

| 1.85. | 2003. aasta tegevusaruanded sisaldavad üldiselt peadirektoraatide saavutatud tulemusi (säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe osas) poliitiliste tegevuste ja eraldatud ressursside haldamise alal. |
| --- | --- |

1.85.

2003. aasta tegevusaruanded sisaldavad üldiselt peadirektoraatide saavutatud tulemusi (säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe osas) poliitiliste tegevuste ja eraldatud ressursside haldamise alal.

| 1.85. | The aim of the annual activity reports is to take stock of the achievement of the objectives laid down in line with the Commission's priorities and the resources required for this purpose. They represent an instrument for monitoring the results of activities in relation to the objectives laid down, the risks involved, utilisation of the resources allocated and operation of the internal control system. |
| --- | --- |

1.85.

The aim of the annual activity reports is to take stock of the achievement of the objectives laid down in line with the Commission's priorities and the resources required for this purpose. They represent an instrument for monitoring the results of activities in relation to the objectives laid down, the risks involved, utilisation of the resources allocated and operation of the internal control system.

| 1.86. | Ometi näitasid kontrollikoja analüüsid, et sellise teabe ülesehitus ja komisjonipoolne kasutus (75) ei ole veel piisav (76), et hinnata sisekontrollisüsteemi kvaliteeti ja raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse aspekte (77). |
| --- | --- |

1.86.

Ometi näitasid kontrollikoja analüüsid, et sellise teabe ülesehitus ja komisjonipoolne kasutus (75) ei ole veel piisav (76), et hinnata sisekontrollisüsteemi kvaliteeti ja raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse aspekte (77).

75

76

77

| 1.86. | The monitoring aspects are therefore highlighted in the annual activity reports. The overview mentioned above in paragraph 1.53 gives a more detailed account of internal control systems at the Commission. |
| --- | --- |

1.86.

The monitoring aspects are therefore highlighted in the annual activity reports. The overview mentioned above in paragraph 1.53 gives a more detailed account of internal control systems at the Commission.

The aspects linked to the legality and regularity of transactions are monitored by each Directorate-General. Ex ante and ex post control systems have been introduced or are now being introduced. Nevertheless, the Commission is ready to analyse the possibility of further developing the concepts of performance indicators already launched in the context of the Activity Based Management (ABM) process.

Ex ante

ex post

| 1.87. | Kontrollikoda on seisukohal, et komisjoni prioriteet peaks olema raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse järelevalveks vajaliku teabe edastamine. Strateegilise planeerimise ja programmitöö tsükli kontekstis on kõnealune teave oluline juhtimismehhanism tulude ja kulude kvaliteedi tagamisel ning tehtud edusammude hindamisel (78), kui see käsitleb järelevalvesüsteemide ja kontrollide võtmeaspektide rakendamise ulatust ning kõnealuste süsteemide ja kontrollide abil avastamata ja parandamata vigade sagedust, iseloomu ja mõju eelarvele. |
| --- | --- |

1.87.

Kontrollikoda on seisukohal, et komisjoni prioriteet peaks olema raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse järelevalveks vajaliku teabe edastamine. Strateegilise planeerimise ja programmitöö tsükli kontekstis on kõnealune teave oluline juhtimismehhanism tulude ja kulude kvaliteedi tagamisel ning tehtud edusammude hindamisel (78), kui see käsitleb järelevalvesüsteemide ja kontrollide võtmeaspektide rakendamise ulatust ning kõnealuste süsteemide ja kontrollide abil avastamata ja parandamata vigade sagedust, iseloomu ja mõju eelarvele.

78

| 1.87. | Continuous improvement of its performance and the assumption of responsibility by its managers to achieve the objectives laid down and implement an efficient internal control system are Commission priorities. |
| --- | --- |

1.87.

Continuous improvement of its performance and the assumption of responsibility by its managers to achieve the objectives laid down and implement an efficient internal control system are Commission priorities.

Although monitoring implementation of the control systems and determining the extent to which they guarantee the legality and regularity of transactions is not the sole purpose of the annual activity reports, the Commission is willing to explore the possibility of giving greater coverage to supervisory controls and risk management in the next annual activity report.

---

(1)  See sisaldab eelarve täitmise konsolideeritud aruannet ja konsolideeritud bilanssi, mis moodustavad Euroopa ühenduste 2003. eelarveaasta aruande I köite.

1

(2)  Kontrollikoja auditites kasutatakse makromajanduslikku statistikat, mille aluseks olevat teavet ei saa otse kontrollida, samuti ei hõlma kontrollikoja auditid importi, mille suhtes pole kohaldatud tollijärelevalvet.

2

(3)  Vt Euroopa ühenduste lõplik raamatupidamisaruanne 2003. eelarveaasta kohta, 1. lisa, 1. köide.

3

(4)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artikli 129 lõige 3 ja artikli 181 lõige 2 (EÜT L 248, 16.9.2002).

4

(5)  Kaasa arvatud 46,5 miljonit eurot intressina.

5

(6)  Kontrollikoja aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta, punktid 1.10–1.11.

6

(7)  25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 76 lõige 3.

7

(8)  Kontrollikoja aastaaruanne 1999. eelarveaasta kohta, punkt 8.16 ja aastaaruanne 2000. eelarveaasta kohta, punkt 9.13.

8

(9)  Kontrollikoja aastaaruanne 2000. eelarveaasta kohta, punkt 1.23.

9

(10)  Peamiselt aastaaruanne 1999. eelarveaasta kohta, punktid 8.55 ja 8.56 ja aastaaruanne 2000. eelarveaasta kohta, punktid 9.41–9.43 ning pidev järelaudit järgnevate aastate sektorikirjades.

10

(11)  Vt eespool nimetatud punktide vastused.

11

(12)  Komisjoni teatis — Euroopa ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamine (KOM(2002) 755 lõplik, 17.12.2002).

12

(13)  Vt ka Euroopa Parlamendi resolutsioon vastutusest vabastamise kohta 2001. eelarveaastal, punkt 23 (ELT L 148, 16.6.2003).

13

(14)  Tegevuskava meede 16 (raamatupidamistava) (KOM(2002) 426 lõplik, 24.7.2002).

14

(15)  Tegevuskava meede 17 (finantsinfosüsteemid) (KOM(2002) 426 lõplik, 24.7.2002).

15

(16)  Vt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 185 lõige 1.

16

(17)  Rahvusvaheline Raamatupidajate (Audiitorite) Föderatsiooni (IFAC) välja antud rahvusvahelised avaliku sektori raamatupidamisstandardid (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu (IASB) välja antud rahvusvahelised raamatupidamisstandardid (IAS)/rahvusvahelised finantsaruandluse standardid (IFRS).

17

(18)  Vt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artiklid 123–125.

18

(19)  Vt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikkel 129.

19

(20)  Majanduse ja rahanduse peadirektoraadi juhitavaid eelarveväliseid laenuandmise ja laenuvõtmise tehinguid ei kaasata enne 2005. aasta juulit. EAFide raamatupidamise teabesüsteem kohandatakse tekkepõhise raamatupidamise nõuetega 2006. aastal.

20

(21)  Aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta, punkt 1.8.

21

(22)  Vt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 61 lõige 2.

22

(23)  Juhtimise detsentraliseerimine tähendab seda, et komisjoni kesktalitused annavad delegatsioonidele abisaajariikides üle Euroopa Liidu rahastatud koostöötegevuste juhtimist puudutavad ülesanded ja kohustused.

23

(24)  Peadirektori avalduses ei tehtud Sapardi suhtes ühtegi reservatsiooni.

24

(25)  Overview on the state of internal control in the Commission DGs and Services in 2003 (SEC(2004) 720).

25

(26)  Euroopa Parlamendi poolt komisjonile 2000. aasta jaanuaris esitatud taotluse peale, mis puudutas komisjoni juhtimise uuendamist, esitas komisjon 5. aprillil 2000 valge raamatu pealkirjaga “Komisjoni reform” (KOM(2000) 200, 5.4.2000).

26

(27)  Aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta, punktid 1.62–1.63.

27

(28)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule — peadirektoraatide ja talituste 2003. aasta tegevusaruannete kokkuvõte (K(2004) 418 lõplik, 9.6.2004).

28

(29)  Vt aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta, punkt 1.108, ja aastaaruanne 2001. eelarveaasta kohta, punkt 9.98.

29

(30)  Ringkiri 2003. aasta tegevusaruannete kohta, SEK(2003) 1469, 19.12.2003.

30

(31)  Komisjoni teatis “2002. aasta ülevaade tegevuspõhise juhtimise rakendamisest komisjonis, mis hõlmab iga-aastaste tegevusaruannete koostamise metoodika selgitusi” (KOM(2003) 28, 12.3.2003) ja komisjoni teatis “Peadirektorite roll halduses koostöös liikmesriikidega” (KOM(2003) 1830–2, 17.6.2003).

31

(32)  Finantsmääruse artikli 60 lõige 7.

32

(33)  Juhtimisalased näitajad puudutavad inimressursse, eelarve täitmist ja auditeerimist.

33

(34)  Standardtabelisse on vaja kanda miinimumteave põhjuste kohta, kasutatud olulised kriteeriumid, kvantifikatsioon (kui puudused on kvantitatiivselt väljendatavad), mõju piisavale kinnitusele ja ettenähtud parandusmeetmetele.

34

(35)  2003. aasta tegevusaruannet puudutava ringkirja addendum (SEK(2004) 147, 19.2.2004).

35

addendum

(36)  Komisjoni teatis “Peadirektoraatide ja talituste 2002. aasta tegevusaruannete kokkuvõte” (KOM(2003) 391–4, 9.7.2003).

36

(37)  2002. aasta tegevusaruande ja kokkuvõtte alusel koostatud tegevuskavade järelauditit puudutav ringkiri (SEK(2003) 1078, 10. oktoober 2003), mis on koostatud 2002. aasta kokkuvõtte meetme nr 24 “Talituste teostatav järelaudit” (viide 5.4.6.) rakendamiseks.

37

(38)  KOM(2003) 28, 12.3.2003.

38

(39)  On selge, et puudused võivad kujutada endast riski haldusele, kuid ei pruugi viia tingimata tegelike vigadeni raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas. Süsteemse vea tähtsuse hindamiseks tuleb lisaks selle olemusele (st puuduse tõsidusele) arvestada ka vea ulatusega (st potentsiaalse finantsmõjuga).

39

(40)  Kontrollikoja arvamus nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta (ning ettepanek ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta) (ELT C 107, 30.4.2004, lk 1).

40

(41)  Aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta, punkt 1.92.

41

(42)  Teadusuuringute Ühiskeskus esitas reservatsiooni ka raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse suhtes.

42

(43)  Olukord on eelmise aastaga võrreldes stabiilne.

43

(44)  Nt põllumajanduse, eelarve, laienemise, tööhõive ja sotsiaalpoliitika, keskkonna, kalanduse, infoühiskonna, pressi ja teabe, regionaalpoliitika, välissuhete, teadusuuringute, energeetika ja transpordi peadirektoraadid, Eurostat ja Teadusuuringute Ühiskeskus.

44

(45)  Mõju, mida reservatsioonid kontrollikoja arvates avaldavad peadirektori kinnitusele:

45

Mõju, mida reservatsioonid kontrollikoja arvates avaldavad peadirektori kinnitusele:

A: piisav kinnitus selle kohta, et sisekontrollisüsteemid tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse

B: piisav kompetentne kinnitus selle kohta, et sisekontrollisüsteemid tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse

C: ebapiisav või ebapiisavalt põhjendatud kinnitus

(46)  Reservatsioonide ulatus:

46

Reservatsioonide ulatus:

A: selge ja ühene

B: väheoluliste ebatäpsustega

C: oluliste või ebapiisavalt põhjendatud ebatäpsustega (näiteks: koostöös liikmesriikidega toimuva halduse probleemide tähelepanuta jätmine, eelmise eelarveaasta käsitlemine, kvantifitseerimise puudumine, kasutuskõlbmatu teave)

(47)  Kogu selle teabe arvessevõtmine kontrollikoja järeldustes:

47

Kogu selle teabe arvessevõtmine kontrollikoja järeldustes:

A: kasutuskõlblik allikas

B: kasutuskõlblik allikas pärast parandusi

C: kasutuskõlbmatu allikas (nt ebatäpsused materjalides, puuduv või kasutuskõlbmatu teave)

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

Allikas:

(48)  Valge raamatu meede nr 63 “Finantsjuhtimises osalejate kohustuste kirjeldus” ja “Juhised volitatud eelarvevahendite käsutajale avalduse ja reservatsioonide esitamiseks iga-aastase tegevusaruande kontekstis” (SEK(2002) 401, 9.4.2002).

48

(49)  Nt kui reservatsioonid mõjutavad märkimisväärselt peadirektoraadi eelarvet.

49

(50)  Nt põllumajanduse, hariduse ja kultuuri, laienemise, tööhõive ja sotsiaalpoliitika, kalanduse, pressi ja teabe ja regionaalpoliitika peadirektoraadid ning Eurostat.

50

(51)  Eelkõige sisekontrollistandardid. Sisekontrollisüsteemi ei rakendata ainult Brüsselis asuvate talituste, vaid ka komisjoni kohalike büroode (delegatsioonide, esinduste ja täidesaatvate asutuste) suhtes.

51

(52)  Eelkõige haldus koostöös liikmesriikidega, tsentraliseeritud, otsene ja kaudne haldus, ex ante ja ex post kontrollid ning finantsmääruse rakendamine.

52

ex ante

ex post

(53)  Kontrollikoja arvamus nr 2/2004.

53

(54)  KOM(2000) 200, 5.4.2000.

54

(55)  Komisjoni teatis “Reformi mandaadi lõpuleviimine: arenguaruanne ja 2004. aastal rakendatavad meetmed” (KOM(2004) 93, 10.2.2004).

55

(56)  Aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta, punktid 1.65–1.67.

56

(57)  Meede nr 74 “Lepingute andmebaas”, nr 83 “Piisav personaliga varustatus”, nr 87 “Komisjoni talituste poolt muudatuste käigus tehtud edusammude kontroll”, nr 93 “OLAFi ja teiste talituste vahelise suhtlemise parem koordineerimine”, nr 94 “Pettust välistavad õigusaktid ja lepingute haldamine”, nr 95 “Varajase hoiatuse süsteemi optimeerimine”, nr 96 “Alusetult makstud vahendite tagasinõudmise tõhusam juhtimine” ja nr 97 “Struktuurifondide paranenud finantsjärelevalve ja kontroll”.

57

(58)  Meede nr 66 “Finantsrikkumiste uurimise toimkond”, nr 71 “Auditi järelevalve komitee”, nr 78 “Sisekontrolli miinimumstandardid”, nr 81 “Peadirektoraatide kontrollifunktsiooni tugevdamine” (siseauditi ülesehitus/auditi läbiviimise suutlikkus), nr 82 “Peadirektori avaldus iga-aastases tegevusaruandes”, nr 85 “Piisavate sisekontrollide ja finantsprotsesside kavandamine”, nr 90 “Finantsjuhtimiseks ja kontrolliks vajalike inimressursside hindamine” ja nr 91 “Koolitus” (juhtimine ja finantsid).

58

(59)  KOM(2004) 418 lõplik, 9.6.2004.

59

(60)  Aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta, punkt 1.109.

60

(61)  KOM(2003) 391–4, 9.7.2003.

61

(62)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga “Peadirektorite ja talituste juhatajate iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste kokkuvõte” (KOM(2002) 426, 24.7.2002).

62

(63)  Meede nr 1 “Sisekontrollistandardid” (viide 5.4.5.), nr 3 “Teabevahetus” (viide 3.3.2.), nr 6 “Raamatupidamisraamistik” (viide 5.3.7.), nr 7 “Haldus koostöös liikmesriikidega” (viide 5.3.3.), nr 8 “Kaasfinantseerimine” (viide 5.3.4.), nr 9 “Tagasinõudmine” (viide 5.3.2.), nr 12 “Komisjoni audiitorite töö koordineerimine” (viide 3.3.2.), nr 13 “Auditi metoodika” (viide 3.3.3.), nr 14 “Auditiaruannete järelaudit” (viide 5.3.8.), nr 15 “OLAFi järelaudit” (viide 5.3.9), 17 “Audit koostöös liikmesriikidega toimuva halduse puhul” (viide 5.3.3.), nr 19 “Auditi järelevalve komitee: organisatsioon” (viide 3.3.3.), nr 21 “Juhtimisriskide hindamine” (viide 3.3.2.), 23 “AAR metoodika” (viide 4.4.) ja nr 24 “Talituse poolt teostatav järelaudit” (viide 5.4.6.).

63

(64)  Meetmed nr 6, 7, 8, 9, 12, 15, 17, 19, 21 ja 23.

64

(65)  Meetmed nr 6, 7, 8, 9, 12, 17 ja 21: “pooleliolevad”; meetmed nr 15, 19 ja 23: “lõpetatud, osaliselt lõpetatud või järelauditit vajavad”.

65

(66)  Aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta, punkt 1.76.

66

(67)  Meede nr 1 “Uurimisprogrammid”, nr 4 “Struktuurifondid” (haldus koostöös liikmesriikidega), nr 5 “Inimressursid” (reform), nr 7 “Juhtimise infosüsteemid”, nr 12 “Haldus koostöös liikmesriikidega”, nr 14 “Inimressursid” (tööle võtmine), nr 16 “Raamatupidamisraamistik” ja nr 17 “Põhilised finantsinfosüsteemid”.

67

(68)  Meede nr 9 “Sisekontrollimenetlused, eelkõige finantsmenetlused” ja nr 15 “Koolitus” (finantsjuhtimine).

68

(69)  Meede nr 2 “Välistegevus” ja nr 18 “Tegevuskavad”.

69

(70)  Standard nr 11 “Riskianalüüs ja -juhtimine”, nr 12 “Piisav haldusteave”, nr 14 “Väärnähtustest teatamine”, nr 17 “Järelevalve”, nr 18 “Erandite registreerimine”, nr 20 “Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine”, nr 21 “Auditiaruanded” ja nr 22 “Siseauditi läbiviimise suutlikkus”.

70

(71)  Majanduse ja rahanduse, põllumajanduse, hariduse ja kultuuri, tööhõive ja sotsiaalküsimuste, kalanduse, regionaalpoliitika, teadusuuringute, infoühiskonna, laienemise, eelarve, personali ja halduse, justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadid, Humanitaarabibüroo, EuropeAid koostöötalitus, Eurostat ja siseauditi talitus.

71

(72)  Teatis komisjonile “Enesehinnang talituste valmiduse kohta järgida sisekontrolli baasnõudeid seisuga 31. detsember 2003” (SEK(2003) 1287, 26.11.2003).

72

(73)  Pr Schreyeri teatis, mis käsitleb komisjoni talituste valmisolekut järgida sisekontrollistandardite miinimumnõudeid 31. detsembri 2003. aasta seisuga (SEK(2004) 250, 27.2.2004).

73

(74)  SEK(2003) 1287, 26.11.2003.

74

(75)  SEK(2003) 1469, 19.12.2003.

75

(76)  Aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta, punktid 1.68–1.74.

76

(77)  Nt konkurentsi, keskkonna, siseturu, pressi ja teabe, tõlke, kaubanduse, energeetika ja transpordi peadirektoraadid, õigustalitus ning poliitiliste nõunike grupp ei esitanud juhistes soovitatud tulemuslikkuse näitajaid.

77

(78)  Aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta, punkt 1.110.

78

2. PEATÜKK

Eelarve haldamine

SISUKORD

Sissejuhatus

Üldised tähelepanekud

Eelarve suurenemine

Maksete osas kasutati ära 92 %

Vähenenud ja paremini juhitud eelarve ülejääk

Assigneeringute ülekandmine iga aastaga realistlikum

Täitmata kulukohustuste jätkuv kasv

Konkreetsed tähelepanekud

Ühenduse tulud

Põllumajandus

Struktuurimeetmed

Täitmata kulukohustuste kasv

Sisepoliitika

Välistegevus

Ühinemiseelne abi

Haldus

Järeldused ja soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 2.1. | Käesolevas peatükis käsitletakse EL eelarve täitmist 2003. aastal, s.o viimasel täisaastal enne liidu laienemist ja aastate 2000—2006 finantsperspektiivi poole peal. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

2.1.

Käesolevas peatükis käsitletakse EL eelarve täitmist 2003. aastal, s.o viimasel täisaastal enne liidu laienemist ja aastate 2000—2006 finantsperspektiivi poole peal.

| 2.2. | Eelarvepädevad institutsioonid (parlament ja nõukogu) kiidavad Euroopa Liidu aastaeelarve heaks komisjoni ettepanekute alusel. Komisjon täidab eelarvet põllumajanduse, struktuurimeetmete, välistegevuse ja ühinemiseelse abi kulude osas koostöös liikmesriikide- ja teiste abisaajariikidega. |
| --- | --- |

2.2.

Eelarvepädevad institutsioonid (parlament ja nõukogu) kiidavad Euroopa Liidu aastaeelarve heaks komisjoni ettepanekute alusel. Komisjon täidab eelarvet põllumajanduse, struktuurimeetmete, välistegevuse ja ühinemiseelse abi kulude osas koostöös liikmesriikide- ja teiste abisaajariikidega.

| 2.3. | Kulukohustustele ja maksetele on eraldi eelarved. Enamus struktuurimeetmete ning sise- ja välispoliitikaga seotud kulutustest tehakse mitmeaastaste programmide kaudu (näiteks hõlmab struktuurifondide praegune programmitöö periood aastaid 2000–2006), kusjuures juriidilisi kulutamiskohustusi peegeldavad eelarvelised kulukohustused võetakse ühel aastal, kuid makstakse välja (“likvideeritakse”) mitme aasta jooksul (“liigendatud assigneeringud”). (1). |
| --- | --- |

2.3.

Kulukohustustele ja maksetele on eraldi eelarved. Enamus struktuurimeetmete ning sise- ja välispoliitikaga seotud kulutustest tehakse mitmeaastaste programmide kaudu (näiteks hõlmab struktuurifondide praegune programmitöö periood aastaid 2000–2006), kusjuures juriidilisi kulutamiskohustusi peegeldavad eelarvelised kulukohustused võetakse ühel aastal, kuid makstakse välja (“likvideeritakse”) mitme aasta jooksul (“liigendatud assigneeringud”). (1).

| 2.4. | Üksikasjalikku teavet 2003. aasta eelarve täitmise kohta saab komisjoni dokumendist pealkirjaga “Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne — eelarveaasta 2003”. Selle aruande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas nõuab finantsmääruse artikkel 29. 2002. aasta aruannet seal küll ei avaldatud, kuid dokument on olemas komisjoni veebilehel. (2) 2003. aasta variant on kättesaadav samas kohas. Kontrollikoda märgib, et võrreldes 2002. aastaga on tehtud jõupingutusi dokumendi täiustamiseks, kuid arvab siiski, et üldanalüüsist oleks rohkem kasu, kui see hõlmaks ka teavet ühenduse programmide rakendamise kumulatiivse seisu ja selle kohta, kui kiiresti liikmesriigid ja abisaajariigid teevad makseid lõplikele abisaajatele. |
| --- | --- |

2.4.

Üksikasjalikku teavet 2003. aasta eelarve täitmise kohta saab komisjoni dokumendist pealkirjaga “Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne — eelarveaasta 2003”. Selle aruande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas nõuab finantsmääruse artikkel 29. 2002. aasta aruannet seal küll ei avaldatud, kuid dokument on olemas komisjoni veebilehel. (2) 2003. aasta variant on kättesaadav samas kohas. Kontrollikoda märgib, et võrreldes 2002. aastaga on tehtud jõupingutusi dokumendi täiustamiseks, kuid arvab siiski, et üldanalüüsist oleks rohkem kasu, kui see hõlmaks ka teavet ühenduse programmide rakendamise kumulatiivse seisu ja selle kohta, kui kiiresti liikmesriigid ja abisaajariigid teevad makseid lõplikele abisaajatele.

| 2.4. | The Commission appreciates the Court's statement regarding the improved ‘Report on budgetary and financial management’ and agrees with the observation of the Court that there is still room for further improvements. With regard to payments to final beneficiaries, the regulations (for example, Regulation (EC) 1260/1999 for the Structural Funds, Regulation (EC) 1663/95 for EAGGF Guarantee) require Member and beneficiary States to reimburse final beneficiaries promptly. In future the Commission could distinguish, in the information provided on the Structural Funds in its ‘Report on budgetary and financial management’, between advances, paid at the beginning of the period and serving to constitute a rolling fund with which to pre-finance expenditure, and reimbursements of expenditure declared by final beneficiaries. The amount of advances (for the Structural Funds, 7 %) can be taken to be equivalent to the maximum level of payments by the Commission not yet paid to final beneficiaries. |
| --- | --- |

2.4.

The Commission appreciates the Court's statement regarding the improved ‘Report on budgetary and financial management’ and agrees with the observation of the Court that there is still room for further improvements. With regard to payments to final beneficiaries, the regulations (for example, Regulation (EC) 1260/1999 for the Structural Funds, Regulation (EC) 1663/95 for EAGGF Guarantee) require Member and beneficiary States to reimburse final beneficiaries promptly. In future the Commission could distinguish, in the information provided on the Structural Funds in its ‘Report on budgetary and financial management’, between advances, paid at the beginning of the period and serving to constitute a rolling fund with which to pre-finance expenditure, and reimbursements of expenditure declared by final beneficiaries. The amount of advances (for the Structural Funds, 7 %) can be taken to be equivalent to the maximum level of payments by the Commission not yet paid to final beneficiaries.

ÜLDISED TÄHELEPANEKUD

Eelarve suurenemine

| 2.5. | Kinnitatud esialgse eelarve (3) kohaselt suurenesid 2003. aasta maksete koguassigneeringud 2002. aasta lõpliku eelarvega võrreldes 1,9 % võrra. Kulukohustuste assigneeringud suurenesid vaid 0,3 %. Komisjon arvab, et kulukohustuste assigneeringute peaaegu staatiline tase “näitab nii eelarvepädevate institutsioonide kui ka komisjoni otsustavust lahendada veel väljamaksmist ootavate täitmata kulukohustustega seotud probleemid” (4). |
| --- | --- |

2.5.

Kinnitatud esialgse eelarve (3) kohaselt suurenesid 2003. aasta maksete koguassigneeringud 2002. aasta lõpliku eelarvega võrreldes 1,9 % võrra. Kulukohustuste assigneeringud suurenesid vaid 0,3 %. Komisjon arvab, et kulukohustuste assigneeringute peaaegu staatiline tase “näitab nii eelarvepädevate institutsioonide kui ka komisjoni otsustavust lahendada veel väljamaksmist ootavate täitmata kulukohustustega seotud probleemid” (4).

| 2.6. | Kulukohustuste ja maksete assigneeringud jäid vastavalt 2,6 miljardi ja 5,4 miljardi euro võrra allapoole oma aastase finantsperspektiivi ülemmäära. (5) Kulukohustuste varu on suurim põllumajanduses: muud kuluvaldkonnad on oma ülemmäärad saavutanud või kohe saavutamas. Maksete osas kohaldatakse finantsperspektiivi ülemmäära kogu eelarvele tervikuna, mitte valdkondade kaupa. |
| --- | --- |

2.6.

Kulukohustuste ja maksete assigneeringud jäid vastavalt 2,6 miljardi ja 5,4 miljardi euro võrra allapoole oma aastase finantsperspektiivi ülemmäära. (5) Kulukohustuste varu on suurim põllumajanduses: muud kuluvaldkonnad on oma ülemmäärad saavutanud või kohe saavutamas. Maksete osas kohaldatakse finantsperspektiivi ülemmäära kogu eelarvele tervikuna, mitte valdkondade kaupa.

Maksete osas kasutati ära 92 %

| 2.7. | Tabel 2.1
  annab ülevaate 2003. aasta eelarve täitmisest kulukohustuste ja maksete osas. 2003. aastal oli kulukohustuste assigneeringutest kasutatud (kulukohustuste täitmismäär) 99 %, mis on lähedane 2002. aasta 98 %-le. Maksete assigneeringutest oli ära kasutatud (maksete reaalne kasutamismäär) 92 %, mis on suurem 2002. aasta 86 %-st. Kasv saavutati esmajoones kasutamise suurenemisega struktuurimeetmete osas — selles valdkonnas kasutati ära 90 % maksete assigneeringutest, võrdluseks võib tuua 74 %-lise kasutuse 2002. aastal (vt punktid 2.27—2.30). |
| --- | --- |

2.7.

Tabel 2.1
  annab ülevaate 2003. aasta eelarve täitmisest kulukohustuste ja maksete osas. 2003. aastal oli kulukohustuste assigneeringutest kasutatud (kulukohustuste täitmismäär) 99 %, mis on lähedane 2002. aasta 98 %-le. Maksete assigneeringutest oli ära kasutatud (maksete reaalne kasutamismäär) 92 %, mis on suurem 2002. aasta 86 %-st. Kasv saavutati esmajoones kasutamise suurenemisega struktuurimeetmete osas — selles valdkonnas kasutati ära 90 % maksete assigneeringutest, võrdluseks võib tuua 74 %-lise kasutuse 2002. aastal (vt punktid 2.27—2.30).

| 2.8. | Need üldised kasutusmäärad ei anna eelarve täitmise kohta veel ammendavat ülevaadet ja sellel on kaks olulist põhjust. Esiteks, vaid väike osa teatud aastal võetud kulukohustustest makstakse ka samal aastal välja (vt punktid 2.3 ja 2.16—2.22). Teiseks, komisjoni raamatupidamisarvestuse määratluse kohaselt hõlmavad “maksed” ka liikmesriikide ja abisaajariikide valitsustele või muudele vahendajatele tehtavaid ettemakseid, mis on mõeldud väljamaksmiseks lõplikele abisaajatele. Mõnel juhul, näiteks Sapardi puhul (vt punkt 2.43), võib vahendite väljamaksmine lõplikele abisaajatele võtta tunduvalt kauem aega. |
| --- | --- |

2.8.

Need üldised kasutusmäärad ei anna eelarve täitmise kohta veel ammendavat ülevaadet ja sellel on kaks olulist põhjust. Esiteks, vaid väike osa teatud aastal võetud kulukohustustest makstakse ka samal aastal välja (vt punktid 2.3 ja 2.16—2.22). Teiseks, komisjoni raamatupidamisarvestuse määratluse kohaselt hõlmavad “maksed” ka liikmesriikide ja abisaajariikide valitsustele või muudele vahendajatele tehtavaid ettemakseid, mis on mõeldud väljamaksmiseks lõplikele abisaajatele. Mõnel juhul, näiteks Sapardi puhul (vt punkt 2.43), võib vahendite väljamaksmine lõplikele abisaajatele võtta tunduvalt kauem aega.

| 2.8. | In the case of Sapard, payments are made upon receipt of eligible claims, where the beneficiaries have to demonstrate that eligible project expenditure has been incurred. This process can be lengthy. The Sapard countries generally experienced technical and procedural difficulties during the initial period of implementation, resulting in delays in the processing of applications and payment claims. Although there are still certain problems in some countries, overall the situation has improved substantially. |
| --- | --- |

2.8.

In the case of Sapard, payments are made upon receipt of eligible claims, where the beneficiaries have to demonstrate that eligible project expenditure has been incurred. This process can be lengthy. The Sapard countries generally experienced technical and procedural difficulties during the initial period of implementation, resulting in delays in the processing of applications and payment claims. Although there are still certain problems in some countries, overall the situation has improved substantially.

Tabel 2.1 — 2003. aasta eelarve täitmine finantsperspektiivi rubriikide kaupa

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Finantsperspektiivi rubriik | Finantsperspektiivi ülemmäär | Eelarve | Eelarve täitmine |
| Esialgsed assigneeringud (6) | Lõplikud assigneeringud (7) | Teostatud kulukohustused ja maksed | Rakendamismäär | 2004. aastasse ülekantud assigneeringud | Kasutusel olevate lõplike assigneeringute % | Aegunud assigneeringud | Kasutusel olevate lõplike assigneeringute % |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (d)/(c) | (f) | (g) = (f)/(c) | (h) | (i) = (h)/(c) |
| Kulukohustuste assigneeringud |
| Ühine põllumajanduspoliitika | 47 378 | 44 780 | 44 865 | 44 462 | 99 % | 41 | 0,1 | 361 | 0,8 |
| Struktuurimeetmed | 33 968 | 33 980 | 34 013 | 33 987 | 100 % | 4 | 0,0 | 22 | 0,1 |
| Sisepoliitika | 6 796 | 6 796 | 7 744 | 7 173 | 93 % | 430 | 5,6 | 141 | 1,8 |
| Välistegevus | 4 972 | 4 949 | 5 219 | 5 067 | 97 % | 94 | 1,8 | 59 | 1,1 |
| Ühinemiseelne abi | 3 386 | 3 386 | 3 449 | 3 393 | 98 % | 43 | 1,2 | 13 | 0,4 |
| Halduskulud | 5 211 | 5 360 | 5 616 | 5 545 | 99 % | 39 | 0,7 | 31 | 0,6 |
| Reservid | 434 | 434 | 328 | 148 | 45 % | 0 | 0,0 | 180 | 54,9 |
| Ümardamine | | 1 | –1 | | | | | | |
| Kokku | 102 145 | 98 686 | 101 233 | 99 775 | 99 % | 651 | 0,6 | 807 | 0,8 |
| Maksete assigneeringud |
| Ühine põllumajanduspoliitika | | 44 780 | 45 096 | 44 379 | 98 % | 331 | 0,7 | 385 | 0,9 |
| Struktuurimeetmed | | 33 173 | 31 838 | 28 528 | 90 % | 177 | 0,6 | 3 134 | 9,8 |
| Sisepoliitika | | 6 204 | 7 257 | 5 672 | 79 % | 920 | 12,7 | 665 | 9,2 |
| Välistegevus | | 4 844 | 4 899 | 4 286 | 88 % | 113 | 2,3 | 500 | 10,2 |
| Ühinemiseelne abi | | 2 707 | 2 799 | 2 240 | 80 % | 55 | 2,0 | 504 | 18,0 |
| Halduskulud | | 5 360 | 6 087 | 5 305 | 87 % | 650 | 10,7 | 132 | 2,2 |
| Reservid | | 434 | 364 | 148 | 41 % | 0 | 0,0 | 216 | 59,3 |
| Ümardamine | | 1 | –1 | | | | | –1 | |
| Kokku | 102 767 | 97 318 | 98 339 | 90 558 | 92 % | 2 246 | 2,3 | 5 535 | 5,6 |

(miljonit eurot)

Finantsperspektiivi rubriik

Finantsperspektiivi ülemmäär

Eelarve

Eelarve täitmine

Esialgsed assigneeringud (6)

Lõplikud assigneeringud (7)

Teostatud kulukohustused ja maksed

Rakendamismäär

2004. aastasse ülekantud assigneeringud

Kasutusel olevate lõplike assigneeringute %

Aegunud assigneeringud

Kasutusel olevate lõplike assigneeringute %

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (d)/(c)

(f)

(g) = (f)/(c)

(h)

(i) = (h)/(c)

Kulukohustuste assigneeringud

Ühine põllumajanduspoliitika

47 378

44 780

44 865

44 462

99 %

41

0,1

361

0,8

Struktuurimeetmed

33 968

33 980

34 013

33 987

100 %

4

0,0

22

0,1

Sisepoliitika

6 796

6 796

7 744

7 173

93 %

430

5,6

141

1,8

Välistegevus

4 972

4 949

5 219

5 067

97 %

94

1,8

59

1,1

Ühinemiseelne abi

3 386

3 386

3 449

3 393

98 %

43

1,2

13

0,4

Halduskulud

5 211

5 360

5 616

5 545

99 %

39

0,7

31

0,6

Reservid

434

434

328

148

45 %

0

0,0

180

54,9

Ümardamine

1

–1

Kokku

102 145

98 686

101 233

99 775

99 %

651

0,6

807

0,8

Maksete assigneeringud

Ühine põllumajanduspoliitika

44 780

45 096

44 379

98 %

331

0,7

385

0,9

Struktuurimeetmed

33 173

31 838

28 528

90 %

177

0,6

3 134

9,8

Sisepoliitika

6 204

7 257

5 672

79 %

920

12,7

665

9,2

Välistegevus

4 844

4 899

4 286

88 %

113

2,3

500

10,2

Ühinemiseelne abi

2 707

2 799

2 240

80 %

55

2,0

504

18,0

Halduskulud

5 360

6 087

5 305

87 %

650

10,7

132

2,2

Reservid

434

364

148

41 %

0

0,0

216

59,3

Ümardamine

1

–1

–1

Kokku

102 767

97 318

98 339

90 558

92 %

2 246

2,3

5 535

5,6

Vähenenud ja paremini juhitud eelarve ülejääk

| 2.9. | 2003. aastal oli eelarve ülejääk (8) kokku 5,5 miljardit eurot — analüüsiks vt
  tabel 2.2
  . Kuigi arvu absoluutväärtus on ikkagi suur, on see vähenenud võrreldes 7,4 miljardi euroga 2002. aastal ja 15 miljardi euroga 2001. aastal. |
| --- | --- |

2.9.

2003. aastal oli eelarve ülejääk (8) kokku 5,5 miljardit eurot — analüüsiks vt
  tabel 2.2
  . Kuigi arvu absoluutväärtus on ikkagi suur, on see vähenenud võrreldes 7,4 miljardi euroga 2002. aastal ja 15 miljardi euroga 2001. aastal.

Tabel 2.2 — Ülejäägi struktuur 2003. (ja 2002.) aastal

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 2003 | 2002 |
| Tulu |
| | Eelarveline | Paranduseelarved
   (10) | Kogutud | Ülejääk | Eelarveline | Kogutud | Ülejääk |
| Omavahendid | 88 989 | –4 978 | 83 633 | – 378 | 80 926 | 79 775 | –1 151 |
| Muud tulud | 8 514 | | 9 836 | 1 322 | 15 126 | 15 659 | 533 |
| Kokku | 97 503 | –4 978 | 93 469 | 944 | 96 052 | 95 434 | – 618 |
| Kulud |
| | Alakasutus
   (9) | Paranduseelarved
   (10) | 2004. aastasse vähem üle kantud
   (11) | | Alakasutus
   (9) | 2003. aastasse vähem üle kantud
   (11) | |
| Põllumajandus | 717 | | – 331 | 386 | 1 419 | – 315 | 1 104 |
| Struktuurimeetmed | 8 310 | –5 000 | – 177 | 3 133 | 8 104 | –3 254 | 4 850 |
| Sisepoliitika | 1 585 | | – 920 | 665 | 1 390 | – 750 | 640 |
| Välistegevus | 613 | | – 113 | 500 | 546 | –68 | 478 |
| Ühinemiseelne abi | 559 | | –55 | 504 | 849 | –51 | 798 |
| Haldus | 760 | 22 | – 650 | 132 | 645 | – 548 | 97 |
| Reservid | 216 | | 0 | 216 | 481 | –9 | 472 |
| Ümardamine | –1 | | | –1 | 1 | | 1 |
| Kokku | 12 759 | –4 978 | –2 246 | 5 535 | 13 434 | –4 995 | 8 440 |
| Kursivahed | – 109 | | | – 253 |
| Sihtotstarbelised tulud
   (12) | – 740 | | | 0 |
| Muud
   (13) | – 146 | | | – 147 |
| Ülejääk kokku | 5 484 | | | 7 422 |

(miljonit eurot)

2003

2002

Tulu

Eelarveline

Paranduseelarved
   (10)

Kogutud

Ülejääk

Eelarveline

Kogutud

Ülejääk

Omavahendid

88 989

–4 978

83 633

– 378

80 926

79 775

–1 151

Muud tulud

8 514

9 836

1 322

15 126

15 659

533

Kokku

97 503

–4 978

93 469

944

96 052

95 434

– 618

Kulud

Alakasutus
   (9)

Paranduseelarved
   (10)

2004. aastasse vähem üle kantud
   (11)

Alakasutus
   (9)

2003. aastasse vähem üle kantud
   (11)

Põllumajandus

717

– 331

386

1 419

– 315

1 104

Struktuurimeetmed

8 310

–5 000

– 177

3 133

8 104

–3 254

4 850

Sisepoliitika

1 585

– 920

665

1 390

– 750

640

Välistegevus

613

– 113

500

546

–68

478

Ühinemiseelne abi

559

–55

504

849

–51

798

Haldus

760

22

– 650

132

645

– 548

97

Reservid

216

0

216

481

–9

472

Ümardamine

–1

–1

1

1

Kokku

12 759

–4 978

–2 246

5 535

13 434

–4 995

8 440

Kursivahed

– 109

– 253

Sihtotstarbelised tulud
   (12)

– 740

0

Muud
   (13)

– 146

– 147

Ülejääk kokku

5 484

7 422

| 2.10. | 2002. eelarveaasta osas kritiseeris kontrollikoda komisjoni selle eest, et viimane polnud võtnud meetmeid eelarve nii suure alakasutamise suhtes, kuigi sellise olukorra tekkimine oli ennustatav juba enne aasta lõppu. (14) 2003. aastal võttis komisjon konkreetseid meetmeid eelarve täitmise prognoosimise parandamiseks, arvestades ka liikmesriikidelt ja abisaajariikidelt saadud teavet. Saadud täielikum teave võimaldas komisjonil esitada eespool nimetatud paranduseelarve, millega maksete assigneeringuid vähendati 5 miljardi euro võrra, tehes vastavaid vähendusi ka tuludes. |
| --- | --- |

2.10.

2002. eelarveaasta osas kritiseeris kontrollikoda komisjoni selle eest, et viimane polnud võtnud meetmeid eelarve nii suure alakasutamise suhtes, kuigi sellise olukorra tekkimine oli ennustatav juba enne aasta lõppu. (14) 2003. aastal võttis komisjon konkreetseid meetmeid eelarve täitmise prognoosimise parandamiseks, arvestades ka liikmesriikidelt ja abisaajariikidelt saadud teavet. Saadud täielikum teave võimaldas komisjonil esitada eespool nimetatud paranduseelarve, millega maksete assigneeringuid vähendati 5 miljardi euro võrra, tehes vastavaid vähendusi ka tuludes.

| 2.11. | Komisjoni poolt 2003. aasta jooksul rakendatud meetmed parandasid eelarve haldamist eelmiste aastatega võrreldes oluliselt. Kuid hoolimata rakendatud meetmest osutab suur eelarve ülejääk (5,5 miljardit eurot) sellele, et assigneeringuid oleks võinud tunduvalt rohkem vähendada. |
| --- | --- |

2.11.

Komisjoni poolt 2003. aasta jooksul rakendatud meetmed parandasid eelarve haldamist eelmiste aastatega võrreldes oluliselt. Kuid hoolimata rakendatud meetmest osutab suur eelarve ülejääk (5,5 miljardit eurot) sellele, et assigneeringuid oleks võinud tunduvalt rohkem vähendada.

| 2.12. | Tabel 2.3
  näitab eelarve summaarset alakasutamist ja selle tagajärgi viimasel viiel aastal. Eelarve alakasutamise tõttu tühistati sel perioodil maksete assigneeringuid 39,9 miljardi euro ulatuses. Samal perioodil suurenes eelarve 16,3 %, mis annab lisaassigneeringute kumulatiivseks üldsummaks 53,6 miljardit eurot. |
| --- | --- |

2.12.

Tabel 2.3
  näitab eelarve summaarset alakasutamist ja selle tagajärgi viimasel viiel aastal. Eelarve alakasutamise tõttu tühistati sel perioodil maksete assigneeringuid 39,9 miljardi euro ulatuses. Samal perioodil suurenes eelarve 16,3 %, mis annab lisaassigneeringute kumulatiivseks üldsummaks 53,6 miljardit eurot.

Tabel 2.3 — Alakasutus 1999. ja 2003. aastal

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| Alakasutus (15) | 7 071 | 11 478 | 17 173 | 13 434 | 12 759 |
| Osakaal eelarves | 8,1 % | 12,1 % | 17,7 % | 13,6 % | 13,0 % |
| Allikas: | | | | | |
| Paranduseelarve | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 978 |
| Ülekandmised | 5 019 | 2 609 | 2 188 | 4 995 | 2 246 |
| Tühistamised | 2 052 | 8 868 | 14 985 | 8 440 | 5 535 |

(miljonit eurot)

1999

2000

2001

2002

2003

Alakasutus (15)

7 071

11 478

17 173

13 434

12 759

Osakaal eelarves

8,1 %

12,1 %

17,7 %

13,6 %

13,0 %

Allikas:

Paranduseelarve

0

0

0

0

4 978

Ülekandmised

5 019

2 609

2 188

4 995

2 246

Tühistamised

2 052

8 868

14 985

8 440

5 535

| 2.13. | Kontrollikoda märgib, et oleks ebarealistlik oodata eelarve100 %-list täitmist. Kulud peavad olema seaduslikud ja korrektsed ning vastama usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele. Komisjon ei saa teha makseid eelarvevaldkondades, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega (üle 80 % maksete väärtusest), kui liikmesriigid või muud vahendajad ei esita vastavaid maksetaotlusi. Isegi kulude otsesel juhtimisel sõltub komisjon sageli abisaajate esitatud nõuetest. Eelarve jätkuva alakasutamise tagajärjeks on täitmata kulukohustuste suurenemine (vt punktid 2.16—2.22) ja maksete koondumine programmitöö perioodi lõppu, mistõttu neid on raske juhtida. |
| --- | --- |

2.13.

Kontrollikoda märgib, et oleks ebarealistlik oodata eelarve100 %-list täitmist. Kulud peavad olema seaduslikud ja korrektsed ning vastama usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele. Komisjon ei saa teha makseid eelarvevaldkondades, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega (üle 80 % maksete väärtusest), kui liikmesriigid või muud vahendajad ei esita vastavaid maksetaotlusi. Isegi kulude otsesel juhtimisel sõltub komisjon sageli abisaajate esitatud nõuetest. Eelarve jätkuva alakasutamise tagajärjeks on täitmata kulukohustuste suurenemine (vt punktid 2.16—2.22) ja maksete koondumine programmitöö perioodi lõppu, mistõttu neid on raske juhtida.

Assigneeringute ülekandmine iga aastaga realistlikum

| 2.14. | Nagu kontrollikoda oma 2002. aasta aruandes (16) välja tõi, muudab assigneeringute ülekandmine ühelt aastalt teisele eelarve haldamise, raamatupidamisarvestuse ja aruandluse tarbetult keeruliseks. 2002. aastast kanti üle maksete assigneeringuid 5,0 miljardi euro väärtuses, mis vähendas tunduvalt sellele aastale kirjendatud eelarveülejääki ja oli oluliselt suurem eelmistel aastatel ülekantud summadest (vt
  tabel 2.3
  ). Ülekantud summast moodustasid struktuurifondide programmitööperioodi 1994—1999 lõppnõuete lahendamise assigneeringud 3,3 miljardit eurot. Kontrollikoda hoiatas oma 2002. aasta aruandes, (17) et pole nõenäoline, et komisjon suudaks need assigneeringud likvideerida ja nii ka juhtus: 2003. aastal tühistati sellest krediidist 1,9 miljardit eurot, mis suurendas veelgi eelarve ülejääki. |
| --- | --- |

2.14.

Nagu kontrollikoda oma 2002. aasta aruandes (16) välja tõi, muudab assigneeringute ülekandmine ühelt aastalt teisele eelarve haldamise, raamatupidamisarvestuse ja aruandluse tarbetult keeruliseks. 2002. aastast kanti üle maksete assigneeringuid 5,0 miljardi euro väärtuses, mis vähendas tunduvalt sellele aastale kirjendatud eelarveülejääki ja oli oluliselt suurem eelmistel aastatel ülekantud summadest (vt
  tabel 2.3
  ). Ülekantud summast moodustasid struktuurifondide programmitööperioodi 1994—1999 lõppnõuete lahendamise assigneeringud 3,3 miljardit eurot. Kontrollikoda hoiatas oma 2002. aasta aruandes, (17) et pole nõenäoline, et komisjon suudaks need assigneeringud likvideerida ja nii ka juhtus: 2003. aastal tühistati sellest krediidist 1,9 miljardit eurot, mis suurendas veelgi eelarve ülejääki.

| 2.14. | The Commission considers that the carryover procedure set by the regulatory framework is expedient, fairly simple, practical and transparent (see Commission's reply to the 2002 annual report, paragraphs 2.11 and 2.48). |
| --- | --- |

2.14.

The Commission considers that the carryover procedure set by the regulatory framework is expedient, fairly simple, practical and transparent (see Commission's reply to the 2002 annual report, paragraphs 2.11 and 2.48).

After the carryover, the amount of payment appropriations on the budget for the settlement of final claims for the 1994 to 1999 programme period was in line with the Member States' forecasts of the payments they would claim on the commitments outstanding. The budget turned out to be more than required for two reasons. First, the forecasts underestimated the amount of commitments that would not be claimed and would have to be decommitted. In the event, some EUR 2,8 billion of commitments were decommitted in 2003 in addition to the EUR 3,5 billion paid. Secondly, the closure documents (most of which were received just before the deadline of 31 March 2003) were of uneven quality, requiring clarifications and further work by Member States in many cases and delaying closure in these cases until 2004.

| 2.15. | 2003. aastast on 2004. aastasse üle kantud 2,2 miljardit eurot, sellest 1,2 miljardit eurot tegevuseelarve vahendeid ja 1,0 miljard eurot kolmandate osapoolte vara (vt punkt 2.37). See näitab, et võrreldes 2002. aastaga on krediidi järgmisse aastasse ülekandmine muutunud realistlikumaks. |
| --- | --- |

2.15.

2003. aastast on 2004. aastasse üle kantud 2,2 miljardit eurot, sellest 1,2 miljardit eurot tegevuseelarve vahendeid ja 1,0 miljard eurot kolmandate osapoolte vara (vt punkt 2.37). See näitab, et võrreldes 2002. aastaga on krediidi järgmisse aastasse ülekandmine muutunud realistlikumaks.

Täitmata kulukohustuste jätkuv kasv

| 2.16. | Kulutuste mitmeaastase programmitöötsükli alustamisel kulub liikmes- ja abisaajariikidel küllaltki palju aega nõutud haldus- ja kontrollimenetluste loomisele, Euroopa Liidule rahastamiseks sobivate projektide leidmisele ja heakskiitmisele ning neile nõutava siseriikliku kaasfinantseerimise hankimisele. Seepärast on komisjonil enne programmitöö tsükli korralikku käivitumist sageli raske teha eelarvest suuri makseid, kui pole just tegemist projekti põhikuludele eelnevate ettemaksete esimeste väljamaksetega. Maksete assigneeringute eelarve peaks olema realistlikum ning arvestama rohkem programmitöö tsükliga ning liikmesriikide võimega kulusid absorbeerida. Kulukohustused võetakse programmi alustamisel (välja arvatud struktuurifondid, mille kulukohustused võetakse aastapõhiselt — vt punkt 2.33) ja neid kantakse üle (18) seni, kuni asjakohased maksed on tehtud. |
| --- | --- |

2.16.

Kulutuste mitmeaastase programmitöötsükli alustamisel kulub liikmes- ja abisaajariikidel küllaltki palju aega nõutud haldus- ja kontrollimenetluste loomisele, Euroopa Liidule rahastamiseks sobivate projektide leidmisele ja heakskiitmisele ning neile nõutava siseriikliku kaasfinantseerimise hankimisele. Seepärast on komisjonil enne programmitöö tsükli korralikku käivitumist sageli raske teha eelarvest suuri makseid, kui pole just tegemist projekti põhikuludele eelnevate ettemaksete esimeste väljamaksetega. Maksete assigneeringute eelarve peaks olema realistlikum ning arvestama rohkem programmitöö tsükliga ning liikmesriikide võimega kulusid absorbeerida. Kulukohustused võetakse programmi alustamisel (välja arvatud struktuurifondid, mille kulukohustused võetakse aastapõhiselt — vt punkt 2.33) ja neid kantakse üle (18) seni, kuni asjakohased maksed on tehtud.

| 2.16. | The Commission recognises that the budget for payment appropriations should be more realistic by taking better account of the programme cycle and the ability of Member States to absorb expenditure. The payments budgets presented by the Commission represent its best estimates of the actual payment needs. As reliance on Member States' payment forecasts led to an over-estimation of needs, the Commission has resorted to budgeting more in line with its own estimates, based on recent patterns in implementation and foreseeable trends. As a result, implementation rates have improved in the last few financial years. |
| --- | --- |

2.16.

The Commission recognises that the budget for payment appropriations should be more realistic by taking better account of the programme cycle and the ability of Member States to absorb expenditure. The payments budgets presented by the Commission represent its best estimates of the actual payment needs. As reliance on Member States' payment forecasts led to an over-estimation of needs, the Commission has resorted to budgeting more in line with its own estimates, based on recent patterns in implementation and foreseeable trends. As a result, implementation rates have improved in the last few financial years.

The overlap of programme cycles for multiannual programmes tends to smooth the pattern of payments over time. For example, at the beginning of a new Structural Fund programme, period payments made in respect of programmes of the previous period normally compensate for the still lowlevel of payments under current programmes before they reach cruising speed. This compensatory effect was less marked during the changeover from the 1994 to 1999 to the 2000 to 2006 periods, mainly because of the changeover in the payments system between the two periods from an advance-based to a reimbursement-based system. The Commission refers to its communication of 20 September 2002‘Evolution of budgetary execution of the Structural Funds, in particular outstanding commitments (RAL)’ (COM(2002) 528 final).

| 2.17. | Mida suurem on täitmata kulukohustuste summa, seda suuremad on nõudmised maksete eelarvele järgnevatel aastatel. Eelarveprotsessile omaseid mahajäämusi illustreerib
  tabel 2.4
  . 2003. aastal tehti “liigendatud kulude” (19) osas 2003. aasta jooksul võetud kulukohustuste makseid kokku 5,7 miljardi euro ulatuses, mis moodustas 49,6 miljardi euro suurusest võetud kulukohustuste summast vaid umbes 11 %. Tegelikkuses võib kulukohustuste täitmine võtta aastaid ja osa neist jääbki täitmata ning tuleb tühistada — vt punkt 2.21. |
| --- | --- |

2.17.

Mida suurem on täitmata kulukohustuste summa, seda suuremad on nõudmised maksete eelarvele järgnevatel aastatel. Eelarveprotsessile omaseid mahajäämusi illustreerib
  tabel 2.4
  . 2003. aastal tehti “liigendatud kulude” (19) osas 2003. aasta jooksul võetud kulukohustuste makseid kokku 5,7 miljardi euro ulatuses, mis moodustas 49,6 miljardi euro suurusest võetud kulukohustuste summast vaid umbes 11 %. Tegelikkuses võib kulukohustuste täitmine võtta aastaid ja osa neist jääbki täitmata ning tuleb tühistada — vt punkt 2.21.

| 2.17. | The time lag between commitments and payments of ‘differentiated’ expenditure, which is responsible for the ‘RAL’, is inherent in the budgeting of this expenditure. As noted in the reply to the previous point, the pattern of such expenditure is smoothed over time by the overlap of financial perspective periods. |
| --- | --- |

2.17.

The time lag between commitments and payments of ‘differentiated’ expenditure, which is responsible for the ‘RAL’, is inherent in the budgeting of this expenditure. As noted in the reply to the previous point, the pattern of such expenditure is smoothed over time by the overlap of financial perspective periods.

Tabel 2.4 — Muutused täitmata kulukohustuste bilansis 2003. aastal

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | Kogusumma | Liigendamata kulud | Liigendatud kulud |
| Põllumajandus | Haldus | Reservid | Liigendamata kulud kokku | Struktuurimeetmed | Sisepoliitika | Välistegevus | Ühinemiseelne abi | Liigendatud kulud kokku |
| Ülekantud kulukohustused |
| Saldo ülekanne | 99 820 | 231 | 473 | 0 | 704 | 66 731 | 11 205 | 12 763 | 8 417 | 99 116 |
| Maksed | –35 590 | – 210 | – 376 | 0 | – 586 | –26 603 | –3 405 | –2 865 | –2 131 | –35 004 |
| Kohustustest vabastamised | –4 138 | –3 | –11 | 0 | –14 | –2 917 | – 504 | – 658 | –45 | –4 124 |
| Tühistamised | – 102 | –19 | –83 | 0 | – 102 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2003. aastal teostatud kulukohustused |
| Teostatud kulukohustused | 99 775 | 44 462 | 5 545 | 148 | 50 155 | 33 987 | 7 173 | 5 067 | 3 393 | 49 620 |
| Maksed | –54 968 | –44 169 | –4 929 | – 148 | –49 246 | –1 925 | –2 267 | –1 421 | – 109 | –5 722 |
| Tühistamised | –6 | 0 | –6 | 0 | –6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Saldo ülekanne | 104 791 | 292 | 613 | 0 | 905 | 69 273 | 12 202 | 12 886 | 9 525 | 103 886 |
| Allikas:2003. aasta aruanne. |

(miljonit eurot)

Kogusumma

Liigendamata kulud

Liigendatud kulud

Põllumajandus

Haldus

Reservid

Liigendamata kulud kokku

Struktuurimeetmed

Sisepoliitika

Välistegevus

Ühinemiseelne abi

Liigendatud kulud kokku

Ülekantud kulukohustused

Saldo ülekanne

99 820

231

473

0

704

66 731

11 205

12 763

8 417

99 116

Maksed

–35 590

– 210

– 376

0

– 586

–26 603

–3 405

–2 865

–2 131

–35 004

Kohustustest vabastamised

–4 138

–3

–11

0

–14

–2 917

– 504

– 658

–45

–4 124

Tühistamised

– 102

–19

–83

0

– 102

0

0

0

0

0

2003. aastal teostatud kulukohustused

Teostatud kulukohustused

99 775

44 462

5 545

148

50 155

33 987

7 173

5 067

3 393

49 620

Maksed

–54 968

–44 169

–4 929

– 148

–49 246

–1 925

–2 267

–1 421

– 109

–5 722

Tühistamised

–6

0

–6

0

–6

0

0

0

0

0

Saldo ülekanne

104 791

292

613

0

905

69 273

12 202

12 886

9 525

103 886

Allikas:2003. aasta aruanne.

| 2.18. | 2003. aasta lõpus oli täitmata kulukohustuste kogusumma 104,8 miljardit eurot — vt
  tabel 2.4
  . See võrdub 94 %-ga 2004. aasta kulukohustuste eelarvest (EU25) ning näitab 5,0 %-list kasvu võrreldes 2002. aastaga. Kasv toimus, hoolimata: |
| --- | --- |

2.18.

2003. aasta lõpus oli täitmata kulukohustuste kogusumma 104,8 miljardit eurot — vt
  tabel 2.4
  . See võrdub 94 %-ga 2004. aasta kulukohustuste eelarvest (EU25) ning näitab 5,0 %-list kasvu võrreldes 2002. aastaga. Kasv toimus, hoolimata:

| — | kulukohustustest vabastamisest 4,1 miljardi euro ulatuses, millest 2,7 miljardit eurot oli seotud erimenetlusega (vt punkt 2.21); |
| --- | --- |

—

kulukohustustest vabastamisest 4,1 miljardi euro ulatuses, millest 2,7 miljardit eurot oli seotud erimenetlusega (vt punkt 2.21);

| — | peaaegu jäigast kulukohustuste eelarvest 2003. aastal (vt punkt 2.5) ja |
| --- | --- |

—

peaaegu jäigast kulukohustuste eelarvest 2003. aastal (vt punkt 2.5) ja

| — | täiendavate maksete assigneeringute lülitamisest eelarvesse, et probleemi leevendada. |
| --- | --- |

—

täiendavate maksete assigneeringute lülitamisest eelarvesse, et probleemi leevendada.

Liigendatud kulude täitmata kulukohustuste eelarve võrdub praeguse kasutamismäära kohaselt umbes 2,5 aasta maksetega. Eelmise finantsperspektiivi perioodi vastaval ajahetkel (1996) oli liigendatud kulude täitmata kulukohustusi 47,9 miljardit eurot, mis vastas tolleaegse reaalse kasutamismäära kohaselt veidi alla 1,5 aasta maksetele.

| 2.18. | The comparison of the level of outstanding commitments between 1996 and 2003 should be seen in the light of a changed system for both annual commitments and payments for the Structural Funds. |
| --- | --- |

2.18.

The comparison of the level of outstanding commitments between 1996 and 2003 should be seen in the light of a changed system for both annual commitments and payments for the Structural Funds.

| 2.19. | Kuid täitmata kulukohustuste bilanss ei näita liidu poolt võetud juriidiliste kulukohustuste kogusummat ja selle peamiseks põhjuseks on struktuurifondi kulukohustuste võtmise protsessi mõju (vt punkt 2.33). 2003. aasta lõpuks programmitöö perioodi 2000—2006 kohta võetud ja bilansiväliste kirjetena raamatupidamise aastaaruannetes avalikustatud, kuid kulukohustustena aastaeelarvetesse veel kandmata juriidiliste kulukohustuste bilanss on kokku umbes 95 miljardit (vt punkt 2.34). Sellega koos moodustavad kulukohustused, mis kolm aastat enne käesoleva programmitöö perioodi lõppu on veel täitmata, umbes 200 miljardi euro suuruse summa, mis vastab praeguse reaalse kasutusmäära kohaselt (20) viie aasta maksetele. Kuigi maksete tegemise lõpptähtaeg ulatub programmitöö perioodi (21) lõpust ajaliselt kaugemale, hakkab täitmata kulukohustuste kõrge tase avaldama survet maksete eelarvele ja võib programmide lõpetamist edasi lükata. Ja samuti nagu varasematel kordadel, mõjutavad need riskid järgmise programmitöö perioodi esimesi aastaid. |
| --- | --- |

2.19.

Kuid täitmata kulukohustuste bilanss ei näita liidu poolt võetud juriidiliste kulukohustuste kogusummat ja selle peamiseks põhjuseks on struktuurifondi kulukohustuste võtmise protsessi mõju (vt punkt 2.33). 2003. aasta lõpuks programmitöö perioodi 2000—2006 kohta võetud ja bilansiväliste kirjetena raamatupidamise aastaaruannetes avalikustatud, kuid kulukohustustena aastaeelarvetesse veel kandmata juriidiliste kulukohustuste bilanss on kokku umbes 95 miljardit (vt punkt 2.34). Sellega koos moodustavad kulukohustused, mis kolm aastat enne käesoleva programmitöö perioodi lõppu on veel täitmata, umbes 200 miljardi euro suuruse summa, mis vastab praeguse reaalse kasutusmäära kohaselt (20) viie aasta maksetele. Kuigi maksete tegemise lõpptähtaeg ulatub programmitöö perioodi (21) lõpust ajaliselt kaugemale, hakkab täitmata kulukohustuste kõrge tase avaldama survet maksete eelarvele ja võib programmide lõpetamist edasi lükata. Ja samuti nagu varasematel kordadel, mõjutavad need riskid järgmise programmitöö perioodi esimesi aastaid.

| 2.19. | The Commission refers to its answer to paragraph 2.48. |
| --- | --- |

2.19.

The Commission refers to its answer to paragraph 2.48.

| 2.20. | Diagrammil 2.1
  on näidatud täitmata kulukohustused liigendatud kulude osas viimase kümne aasta jooksul ja neid on võrreldud kulukohustuste eelarvega igal aastal. Viimase viie aasta jooksul on liigendatud kulude täitmata kulukohustused kasvanud 47 %. Seda kahel põhjusel: esiteks olid aastad 2000—2003 põhiprogrammide käivitamise aastad (22) (vt punkt 2.16) ja teiseks jätkus maksete assigneeringute alakulutamine (vt punktid 2.12 ja 2.13). |
| --- | --- |

2.20.

Diagrammil 2.1
  on näidatud täitmata kulukohustused liigendatud kulude osas viimase kümne aasta jooksul ja neid on võrreldud kulukohustuste eelarvega igal aastal. Viimase viie aasta jooksul on liigendatud kulude täitmata kulukohustused kasvanud 47 %. Seda kahel põhjusel: esiteks olid aastad 2000—2003 põhiprogrammide käivitamise aastad (22) (vt punkt 2.16) ja teiseks jätkus maksete assigneeringute alakulutamine (vt punktid 2.12 ja 2.13).

Image

| 2.21. | Juba mitmeid aastaid on kontrollikoda komisjoni tähelepanu juhtinud vajadusele määrata kindlaks ja rakendada meetmeid vanade ja mõttetult seisvate täitmata kulukohustuste suhtes, mis võivad jäädagi välja maksmata. 2002. aasta lõpul võtsid eelarvepädevad institutsioonid ja komisjon oma ühisdeklaratsioonis kohustuse tegeleda “potentsiaalselt normist kõrvalekalduvate” täitmata kulukohustustega (23) enne 2003. aasta lõppu. 2003. aasta jooksul tehti kindlaks, et 17,3 miljardit eurot oli “potentsiaalselt normist kõrvalekalduvad”; makseid tehti 4 miljardi euro väärtuses; 2,7 miljardit eurot vabastati kulukohustusest ja 10,6 miljardit eurot säilitati, kuna nende hoidmist peeti põhjendatuks. |
| --- | --- |

2.21.

Juba mitmeid aastaid on kontrollikoda komisjoni tähelepanu juhtinud vajadusele määrata kindlaks ja rakendada meetmeid vanade ja mõttetult seisvate täitmata kulukohustuste suhtes, mis võivad jäädagi välja maksmata. 2002. aasta lõpul võtsid eelarvepädevad institutsioonid ja komisjon oma ühisdeklaratsioonis kohustuse tegeleda “potentsiaalselt normist kõrvalekalduvate” täitmata kulukohustustega (23) enne 2003. aasta lõppu. 2003. aasta jooksul tehti kindlaks, et 17,3 miljardit eurot oli “potentsiaalselt normist kõrvalekalduvad”; makseid tehti 4 miljardi euro väärtuses; 2,7 miljardit eurot vabastati kulukohustusest ja 10,6 miljardit eurot säilitati, kuna nende hoidmist peeti põhjendatuks.

| 2.22. | Praeguse eelarve andmed ja nende analüüs annavad vähe teavet täitmata kulukohustuste kõrge taseme tagajärgede kohta, samuti ühenduse erinevate programmide rakendamise kumulatiivse seisu kohta. Täitmata kulukohustuste kõrge tase tähendab suurt hilisemate maksete nõudlust, mida tulenevalt eelarveprotsessi eripärast ning finantsperspektiivi ülemmäära arvestades võib olla keeruline täita. |
| --- | --- |

2.22.

Praeguse eelarve andmed ja nende analüüs annavad vähe teavet täitmata kulukohustuste kõrge taseme tagajärgede kohta, samuti ühenduse erinevate programmide rakendamise kumulatiivse seisu kohta. Täitmata kulukohustuste kõrge tase tähendab suurt hilisemate maksete nõudlust, mida tulenevalt eelarveprotsessi eripärast ning finantsperspektiivi ülemmäära arvestades võib olla keeruline täita.

| 2.22. | For the Structural Funds the Commission already provides information, inter alia, on the cumulative state of implementation in its annual ‘Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds’. The Commission is, however, ready to provide further information (see reply to paragraph 2.50). The demand on future payments should be reduced by the ‘n+2’ rule (see reply to paragraph 2.48). |
| --- | --- |

2.22.

For the Structural Funds the Commission already provides information, inter alia, on the cumulative state of implementation in its annual ‘Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds’. The Commission is, however, ready to provide further information (see reply to paragraph 2.50). The demand on future payments should be reduced by the ‘n+2’ rule (see reply to paragraph 2.48).

KONKREETSED TÄHELEPANEKUD

Ühenduse tulud

| 2.23. | Tabelis 3.1 on kokku võetud ühenduse 2003. aasta tulud ja diagrammil 3.1 on näidatud tulude jagunemine tululiikide kaupa. Diagramm 3.2 näitab tegelike tulude tekkimist perioodil 1989—2003. Eriti on vähenenud traditsiooniliste omavahendite ja käibemaksu-omavahendite tähtsus; rahvamajanduse kogutulu (RKT) vahendid kasvasid. 4. detsembri 2003. aasta paranduseelarve nr 6/2003 vähendas 2003. aasta nõutavat tulu 5,0 miljardi euro võrra. |
| --- | --- |

2.23.

Tabelis 3.1 on kokku võetud ühenduse 2003. aasta tulud ja diagrammil 3.1 on näidatud tulude jagunemine tululiikide kaupa. Diagramm 3.2 näitab tegelike tulude tekkimist perioodil 1989—2003. Eriti on vähenenud traditsiooniliste omavahendite ja käibemaksu-omavahendite tähtsus; rahvamajanduse kogutulu (RKT) vahendid kasvasid. 4. detsembri 2003. aasta paranduseelarve nr 6/2003 vähendas 2003. aasta nõutavat tulu 5,0 miljardi euro võrra.

| 2.24. | Käibemaksupõhiste vahendite kogumisest saadud summad vähenesid 2002. aastaga võrreldes 5,0 % eelmiste aastate käibemaksubaasi kohanduste, naelsterlingi/euro vahetuskursi kõikumise ja sissenõudmise varasemast madalama ühise määra tõttu. Lisaks mõjutas 2 %-line langus RKT prognoosides käibemaksu-omavahendeid piiristamismeetme kaudu. (24) |
| --- | --- |

2.24.

Käibemaksupõhiste vahendite kogumisest saadud summad vähenesid 2002. aastaga võrreldes 5,0 % eelmiste aastate käibemaksubaasi kohanduste, naelsterlingi/euro vahetuskursi kõikumise ja sissenõudmise varasemast madalama ühise määra tõttu. Lisaks mõjutas 2 %-line langus RKT prognoosides käibemaksu-omavahendeid piiristamismeetme kaudu. (24)

Põllumajandus

| 2.25. | Kokku moodustasid kasutada olevate kulukohustuste ja maksete assigneeringud põllumajanduses 2003. aastal vastavalt 44,9 miljardit eurot ja 45,1 miljardit eurot, (25) 2002. aastaga võrreldes oli kasv 1,2 %. Lõppkulutus kulukohustuste osas oli 44,5 miljardit eurot (99 %-line täitmismäär) ja maksete osas 44,4 miljardit eurot (98 %-line täitmine). |
| --- | --- |

2.25.

Kokku moodustasid kasutada olevate kulukohustuste ja maksete assigneeringud põllumajanduses 2003. aastal vastavalt 44,9 miljardit eurot ja 45,1 miljardit eurot, (25) 2002. aastaga võrreldes oli kasv 1,2 %. Lõppkulutus kulukohustuste osas oli 44,5 miljardit eurot (99 %-line täitmismäär) ja maksete osas 44,4 miljardit eurot (98 %-line täitmine).

| 2.26. | Madalaima reaalse kasutusmääraga (64 %) olid need erinevad meetmed, mis kokku moodustasid 3 % heakskiidetud assigneeringute kogusummast ja mille hulka kuulusid töödeldud toodete eksporditoetused, toiduprogrammid ja veterinaarmeetmed (“abikulud”). Eelarve alakasutamine oli põhiliselt tingitud viivitustest veterinaar- ja taimetervise meetmete rakendamisel. Need kulud hõlmavad ka 2004. aastasse ülekantud summade kogumit. Teistes eelarvevaldkondades, maaelu arendamine (26) kaasa arvatud, oli eelarve täitmine peaaegu täielik. |
| --- | --- |

2.26.

Madalaima reaalse kasutusmääraga (64 %) olid need erinevad meetmed, mis kokku moodustasid 3 % heakskiidetud assigneeringute kogusummast ja mille hulka kuulusid töödeldud toodete eksporditoetused, toiduprogrammid ja veterinaarmeetmed (“abikulud”). Eelarve alakasutamine oli põhiliselt tingitud viivitustest veterinaar- ja taimetervise meetmete rakendamisel. Need kulud hõlmavad ka 2004. aastasse ülekantud summade kogumit. Teistes eelarvevaldkondades, maaelu arendamine (26) kaasa arvatud, oli eelarve täitmine peaaegu täielik.

| 2.26. | In veterinary and plant health measures for 2003 commitments were made for 99,7 % of the commitment appropriations. The reason why a large amount of the payments were carried over to 2004 is that, according to the legal base, Member States have time until some point in year n+1 (2004) to request for payment on activities agreed with the Commission and carried out in year n (2003). For the Commission these payments are covered by the commitments made in year n (2003). |
| --- | --- |

2.26.

In veterinary and plant health measures for 2003 commitments were made for 99,7 % of the commitment appropriations. The reason why a large amount of the payments were carried over to 2004 is that, according to the legal base, Member States have time until some point in year n+1 (2004) to request for payment on activities agreed with the Commission and carried out in year n (2003). For the Commission these payments are covered by the commitments made in year n (2003).

Struktuurimeetmed

| 2.27. | Aasta kulukohustuste eelarve suurenes 2002. aastaga võrreldes 0,4 %. Maksete eelarve suurenes 2002. aastaga võrreldes 3,2 %. Maksete üldine reaalne kasutusmäär (pärast järgmises punktis nimetatud tühistamisi) oli 90 %, mis on oluliselt suurem 2002. aasta täitmisest (74 %). |
| --- | --- |

2.27.

Aasta kulukohustuste eelarve suurenes 2002. aastaga võrreldes 0,4 %. Maksete eelarve suurenes 2002. aastaga võrreldes 3,2 %. Maksete üldine reaalne kasutusmäär (pärast järgmises punktis nimetatud tühistamisi) oli 90 %, mis on oluliselt suurem 2002. aasta täitmisest (74 %).

| 2.28. | Esialgse eelarvega võrreldes oli summaarne alakasutus 8,3 miljardit eurot, jäädes samale tasemele 2002. aasta omaga (vt
  tabel 2.2
  ). Selle mõju kogu eelarve ülejäägile oli siiski vähenenud tänu maksete assigneeringute tühistamisele nende 5 miljardi euro ulatuses, mida komisjoni arvamuse kohaselt polnud võimalik kasutada (vt punkt 2.31). Kuigi struktuurimeetmete osas oli netoalakasutus kokku 3,3 miljardit eurot, kasvas kasutamine märgatavalt sihtala 2 raames, mille täitmismäär kasvas 48 %-lt 2002. aastal 91 %-le 2003. aastal (1,1 % võrra kõrgema eelarve alusel). |
| --- | --- |

2.28.

Esialgse eelarvega võrreldes oli summaarne alakasutus 8,3 miljardit eurot, jäädes samale tasemele 2002. aasta omaga (vt
  tabel 2.2
  ). Selle mõju kogu eelarve ülejäägile oli siiski vähenenud tänu maksete assigneeringute tühistamisele nende 5 miljardi euro ulatuses, mida komisjoni arvamuse kohaselt polnud võimalik kasutada (vt punkt 2.31). Kuigi struktuurimeetmete osas oli netoalakasutus kokku 3,3 miljardit eurot, kasvas kasutamine märgatavalt sihtala 2 raames, mille täitmismäär kasvas 48 %-lt 2002. aastal 91 %-le 2003. aastal (1,1 % võrra kõrgema eelarve alusel).

| 2.29. | Ühenduse algatuste, s.t. liikmesriikides komisjoni algatusel rakendatavate programmide osas, oli täitmine 2002. aastal vaid 25 % ja eelarvet vähendati 2003. aastal 2 % võrra. 2003. aastal oli reaalne kasutusmäär 48 %, mille põhjuseks olid eeskätt viivitused programmitöö perioodi 1994—1999 programmide sulgemisel (reaalne kasutusmäär 30 %), kuna liikmesriigid esitasid oma lõppnõuded hilinemisega. Programmitöö perioodi 2000—2006 kuuluva 2003. aasta maksete reaalne kasutusmäär oli 75 %. |
| --- | --- |

2.29.

Ühenduse algatuste, s.t. liikmesriikides komisjoni algatusel rakendatavate programmide osas, oli täitmine 2002. aastal vaid 25 % ja eelarvet vähendati 2003. aastal 2 % võrra. 2003. aastal oli reaalne kasutusmäär 48 %, mille põhjuseks olid eeskätt viivitused programmitöö perioodi 1994—1999 programmide sulgemisel (reaalne kasutusmäär 30 %), kuna liikmesriigid esitasid oma lõppnõuded hilinemisega. Programmitöö perioodi 2000—2006 kuuluva 2003. aasta maksete reaalne kasutusmäär oli 75 %.

| 2.30. | Käimasolevad struktuurifondi programmide maksed (programmitöö periood 2000—2006) moodustavad umbes 74 % terve valdkonna esialgsest eelarvest ja nende reaalne kasutusmäär oli umbes 96 %, mis tähendab kasvu võrreldes 2002. aasta 91 %-ga. 1994—1999 perioodi programmide sulgemisel oli reaalne kasutusmäär palju madalam. Aastaks ettenähtud maksete assigneeringud ulatusid 11 miljardit euroni. Kasutati ära vaid 3,5 miljardit eurot (32 %) (27). Komisjon reageeris sellele, tühistades paranduseelarves 2000. aastale eelnenud programmidega seotud maksete assigneeringuid 5 miljardi euro ulatuses, mis suurendas reaalset kasutusmäära (vt punkt 2.27). |
| --- | --- |

2.30.

Käimasolevad struktuurifondi programmide maksed (programmitöö periood 2000—2006) moodustavad umbes 74 % terve valdkonna esialgsest eelarvest ja nende reaalne kasutusmäär oli umbes 96 %, mis tähendab kasvu võrreldes 2002. aasta 91 %-ga. 1994—1999 perioodi programmide sulgemisel oli reaalne kasutusmäär palju madalam. Aastaks ettenähtud maksete assigneeringud ulatusid 11 miljardit euroni. Kasutati ära vaid 3,5 miljardit eurot (32 %) (27). Komisjon reageeris sellele, tühistades paranduseelarves 2000. aastale eelnenud programmidega seotud maksete assigneeringuid 5 miljardi euro ulatuses, mis suurendas reaalset kasutusmäära (vt punkt 2.27).

| 2.30. | In addition to payments for 1994 to 1999 programmes of EUR 3,5 billion, some EUR 2,8 billion were decommitted. The combined effect of payments and decommitments reduced the ‘RAL’ for 1994 to 1999 programmes from EUR 15,4 billion at the end of 2002 to EUR 9,1 billion at the end of 2003, a reduction of 41 %. |
| --- | --- |

2.30.

In addition to payments for 1994 to 1999 programmes of EUR 3,5 billion, some EUR 2,8 billion were decommitted. The combined effect of payments and decommitments reduced the ‘RAL’ for 1994 to 1999 programmes from EUR 15,4 billion at the end of 2002 to EUR 9,1 billion at the end of 2003, a reduction of 41 %.

| 2.31. | Kontrollikoda leidis oma 2002. aasta aruandes (28), et liikmesriikide halb prognoosimisvõime oli üheks peapõhjuseks, miks komisjon ei suutnud võtta alakasutuse suhtes asjakohaseid ja õigeaegseid meetmeid. 2003. aastal tehti jõupingutusi prognoosimisprotsessi täiustamiseks ning struktuurifondide osas langesid prognoosimisel tehtud üldised vead 73 %-lt 50 %-le. Kuid siiski jäi prognoositud ja tegelike maksete vaheliseks erinevuseks 13 miljardit eurot. Parim liikmesriikide hinnang perioodi 2000—2006 programmide kohta oli 12 % tegelikest vajadustest kõrgem ning halvim 2,5 korda tegelikest vajadustest kõrgem –5 liikmesriigi erinevused prognoosimisel ületasid 1 miljardit eurot. |
| --- | --- |

2.31.

Kontrollikoda leidis oma 2002. aasta aruandes (28), et liikmesriikide halb prognoosimisvõime oli üheks peapõhjuseks, miks komisjon ei suutnud võtta alakasutuse suhtes asjakohaseid ja õigeaegseid meetmeid. 2003. aastal tehti jõupingutusi prognoosimisprotsessi täiustamiseks ning struktuurifondide osas langesid prognoosimisel tehtud üldised vead 73 %-lt 50 %-le. Kuid siiski jäi prognoositud ja tegelike maksete vaheliseks erinevuseks 13 miljardit eurot. Parim liikmesriikide hinnang perioodi 2000—2006 programmide kohta oli 12 % tegelikest vajadustest kõrgem ning halvim 2,5 korda tegelikest vajadustest kõrgem –5 liikmesriigi erinevused prognoosimisel ületasid 1 miljardit eurot.

| 2.31. | The Commission refers to its answer to paragraph 2.16. |
| --- | --- |

2.31.

The Commission refers to its answer to paragraph 2.16.

| 2.32. | Vaatamata meetmetele, mis võeti selleks, et tagada maksetaotluste saamine liikmesriikidelt ühtlaselt terve aasta jooksul, (29) tehti 2003. aasta maksetest rohkem kui pooled septembri ja detsembri vahel, kusjuures veerand kõigist maksetest tehti detsembris. Selline tehingute töötlemise koondumine aasta lõppu paneb komisjoni juhtimisressursile põhjendamatult suure koormuse. |
| --- | --- |

2.32.

Vaatamata meetmetele, mis võeti selleks, et tagada maksetaotluste saamine liikmesriikidelt ühtlaselt terve aasta jooksul, (29) tehti 2003. aasta maksetest rohkem kui pooled septembri ja detsembri vahel, kusjuures veerand kõigist maksetest tehti detsembris. Selline tehingute töötlemise koondumine aasta lõppu paneb komisjoni juhtimisressursile põhjendamatult suure koormuse.

| 2.32. | The Commission has little influence on the pattern of expenditure declarations by Member States. The Regulation asks for payment claims to be submitted three times a year, the third one by the end of October, but does not provide for sanctions. The ‘n+2’ rule has an impact in both directions: it encourages Member States to file large payment claims just before the year-end; on the other hand, the Commission's regular reminders of the situation of programmes with regard to the rule encourages them to accelerate claims. |
| --- | --- |

2.32.

The Commission has little influence on the pattern of expenditure declarations by Member States. The Regulation asks for payment claims to be submitted three times a year, the third one by the end of October, but does not provide for sanctions. The ‘n+2’ rule has an impact in both directions: it encourages Member States to file large payment claims just before the year-end; on the other hand, the Commission's regular reminders of the situation of programmes with regard to the rule encourages them to accelerate claims.

Täitmata kulukohustuste kasv

| 2.33. | Euroopa Ülemkogu Berliini kohtumisel otsustati, et struktuurifondi programmitöö perioodi 2000—2006 kulukohustuste assigneeringud kirjendatakse eelarvesse vastavalt finantsperspektiivis tehtud eraldistele. Seitsmeaastaseks perioodiks on eraldatud kokku 230,2 miljardit eurot (30) (struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond koos). 2000. aastast 2002. aastani assigneeriti kokkulepitud kuluprogrammide kaudu struktuurifondidele eraldatud 210,6 miljardist eurost liikmesriikidele 201,1 miljardit eurot (31) (st tehti juriidilised kulukohustused). Eelarvelised kulukohustused võeti igal aastal seitsmeaastase programmitööperioodi kohta. Kuna uute programmide kohandamisel tekkisid viivitused, ei olnud võimalik juriidiliste kulukohustuste kavandatud taset saavutada, nii et 2002. aastast alates suurendati finantsperspektiivi ülemmäärasid 2000. ja 2001. aastal kasutamata jäänud assigneeringute võrra. |
| --- | --- |

2.33.

Euroopa Ülemkogu Berliini kohtumisel otsustati, et struktuurifondi programmitöö perioodi 2000—2006 kulukohustuste assigneeringud kirjendatakse eelarvesse vastavalt finantsperspektiivis tehtud eraldistele. Seitsmeaastaseks perioodiks on eraldatud kokku 230,2 miljardit eurot (30) (struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond koos). 2000. aastast 2002. aastani assigneeriti kokkulepitud kuluprogrammide kaudu struktuurifondidele eraldatud 210,6 miljardist eurost liikmesriikidele 201,1 miljardit eurot (31) (st tehti juriidilised kulukohustused). Eelarvelised kulukohustused võeti igal aastal seitsmeaastase programmitööperioodi kohta. Kuna uute programmide kohandamisel tekkisid viivitused, ei olnud võimalik juriidiliste kulukohustuste kavandatud taset saavutada, nii et 2002. aastast alates suurendati finantsperspektiivi ülemmäärasid 2000. ja 2001. aastal kasutamata jäänud assigneeringute võrra.

| 2.34. | Perioodi 2000—2002 struktuurimeetmete maksete assigneeringute summaarne netoalakasutus oli 26,6 miljardit eurot (2000: 8,0 miljardit eurot; 2001: 10,5 miljardit eurot; 2002: 8,1 miljardit eurot). Struktuurimeetmete täitmata kulukohustused suurenesid 2,5 miljardi euro võrra ja olid 2003. aastal 69,3 miljardit eurot; see võrdub peaaegu 2,5 aasta maksete summaga 2003. aasta reaalse kasutusmäära kohaselt. Perioodi 2000—2006 suhtes suurenesid täitmata kulukohustused 19 % võrra, ulatudes 53,2 miljardi euroni, mis on 2,3 korda rohkem kui praegune kasutus. Lisanduvad veel pärast Euroopa Ülemkogu Berliini kohtumist võetud juriidilised maksekohustused, mis pole veel eelarvelisteks kohustusteks teisendatud (vt punkt 2.33) – 95 miljardit eurot (32) –, mis kokku annab täitmata kulukohustuste ekvivalendiks üle 164 miljardi euro ehk ligikaudu kuus aastat makseid. |
| --- | --- |

2.34.

Perioodi 2000—2002 struktuurimeetmete maksete assigneeringute summaarne netoalakasutus oli 26,6 miljardit eurot (2000: 8,0 miljardit eurot; 2001: 10,5 miljardit eurot; 2002: 8,1 miljardit eurot). Struktuurimeetmete täitmata kulukohustused suurenesid 2,5 miljardi euro võrra ja olid 2003. aastal 69,3 miljardit eurot; see võrdub peaaegu 2,5 aasta maksete summaga 2003. aasta reaalse kasutusmäära kohaselt. Perioodi 2000—2006 suhtes suurenesid täitmata kulukohustused 19 % võrra, ulatudes 53,2 miljardi euroni, mis on 2,3 korda rohkem kui praegune kasutus. Lisanduvad veel pärast Euroopa Ülemkogu Berliini kohtumist võetud juriidilised maksekohustused, mis pole veel eelarvelisteks kohustusteks teisendatud (vt punkt 2.33) – 95 miljardit eurot (32) –, mis kokku annab täitmata kulukohustuste ekvivalendiks üle 164 miljardi euro ehk ligikaudu kuus aastat makseid.

| 2.35. | Programmitöö perioodil 2000—2006 rakendati uued reeglid, mille kohaselt kulukohustused vabastatakse täitmisest automaatselt, kui ühtegi nendega seonduvat makset pole tehtud kahe aasta jooksul pärast kulukohustuse võtmise aastat. Nende reeglite kohaselt vabastati kulukohustustest 2003. aastal kokku 31 miljonit eurot, millest 24 miljonit eurot oli ESF-i ja 7 miljonit eurot EAGGF tagatisrahastu kulukohustused. ERDF-ile kulukohustustest vabastamist ei tehtud, kuna vahepealsed kulunõuded esitati liikmesriikide poolt. Kuid siinkohal valitseb oht, et liikmesriigid võivad esitada kulukohustuste tühistamise vältimiseks nõudeid abikõlbmatute kulude kohta. |
| --- | --- |

2.35.

Programmitöö perioodil 2000—2006 rakendati uued reeglid, mille kohaselt kulukohustused vabastatakse täitmisest automaatselt, kui ühtegi nendega seonduvat makset pole tehtud kahe aasta jooksul pärast kulukohustuse võtmise aastat. Nende reeglite kohaselt vabastati kulukohustustest 2003. aastal kokku 31 miljonit eurot, millest 24 miljonit eurot oli ESF-i ja 7 miljonit eurot EAGGF tagatisrahastu kulukohustused. ERDF-ile kulukohustustest vabastamist ei tehtud, kuna vahepealsed kulunõuded esitati liikmesriikide poolt. Kuid siinkohal valitseb oht, et liikmesriigid võivad esitada kulukohustuste tühistamise vältimiseks nõudeid abikõlbmatute kulude kohta.

| 2.35. | The Commission recognised the risk to which the Court refers and took action by increasing its checks on payment claims. |
| --- | --- |

2.35.

The Commission recognised the risk to which the Court refers and took action by increasing its checks on payment claims.

Sisepoliitika

| 2.36. | Finantsperspektiivi sisepoliitika kategooriasse kuuluvaid kulutusi juhib enamasti otse komisjon ning seal domineerivad teadusuuringud ja tehnoloogia arendus, mis moodustasid 2003. aasta maksetest 58 %. Heakskiidetud maksete eelarve oli 2002. aastaga võrreldes kasvanud keskmiselt 0,8 %, kusjuures rubriikide vahelised erinevused olid väga suured. Näiteks oli teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kulutuste assigneeringuid vähendatud 2,7 %, samal ajal aga üleeuroopaliste võrkude assigneeringuid oli suurendatud 12 %. Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud suurenesid keskmiselt 3,4 %. |
| --- | --- |

2.36.

Finantsperspektiivi sisepoliitika kategooriasse kuuluvaid kulutusi juhib enamasti otse komisjon ning seal domineerivad teadusuuringud ja tehnoloogia arendus, mis moodustasid 2003. aasta maksetest 58 %. Heakskiidetud maksete eelarve oli 2002. aastaga võrreldes kasvanud keskmiselt 0,8 %, kusjuures rubriikide vahelised erinevused olid väga suured. Näiteks oli teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kulutuste assigneeringuid vähendatud 2,7 %, samal ajal aga üleeuroopaliste võrkude assigneeringuid oli suurendatud 12 %. Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud suurenesid keskmiselt 3,4 %.

| 2.37. | Maksete reaalne kasutusmäär — 78% — oli 2002. aastaga (83 %) võrreldes langenud. See alakasutamine, mis lisas kogu ülejäägile 626 miljonit eurot, oli suures osas põhjendatav “sihtotstarbeliste kolmandate isikute tulude” (33) erikorra mõjuga. Kui kolmandad riigid teevad oma panuse ühenduse programmidesse, kirjendatakse see vastuvõtmisel nii kulukohustuste kui maksete assigneeringuna, kuigi projektide rakendamiseks vajalik aeg tingib maksenõuete jagunemise mitmele aastale. Kasutamata maksete assigneeringuid kantakse automaatselt üle seni, kuni saab vahendeid kasutada, mis viibki reaalse kasutusmäära alla. Aasta 1,6 miljardi euro suurusest summaarsest alakasutusest moodustasid kolmandate isikute poolt tehtud tuludega seotud kulutused 0,8 miljardit eurot (reaalne kasutusmäär 27 %) ja bilanssi toetas standardsete eelarveassigneeringute kasutamine, mille reaalne kasutusmäär oli 93 %. |
| --- | --- |

2.37.

Maksete reaalne kasutusmäär — 78% — oli 2002. aastaga (83 %) võrreldes langenud. See alakasutamine, mis lisas kogu ülejäägile 626 miljonit eurot, oli suures osas põhjendatav “sihtotstarbeliste kolmandate isikute tulude” (33) erikorra mõjuga. Kui kolmandad riigid teevad oma panuse ühenduse programmidesse, kirjendatakse see vastuvõtmisel nii kulukohustuste kui maksete assigneeringuna, kuigi projektide rakendamiseks vajalik aeg tingib maksenõuete jagunemise mitmele aastale. Kasutamata maksete assigneeringuid kantakse automaatselt üle seni, kuni saab vahendeid kasutada, mis viibki reaalse kasutusmäära alla. Aasta 1,6 miljardi euro suurusest summaarsest alakasutusest moodustasid kolmandate isikute poolt tehtud tuludega seotud kulutused 0,8 miljardit eurot (reaalne kasutusmäär 27 %) ja bilanssi toetas standardsete eelarveassigneeringute kasutamine, mille reaalne kasutusmäär oli 93 %.

| 2.38. | Finantsaasta 2003 lõpul moodustasid täitmata kulukohustused 12,2 miljardit eurot — kasv oli 2002. aastaga võrreldes 8,9 %, mis vastab praeguse kasutusmäära kohaselt üle kahe aasta maksetele. See näitab, et aasta jooksul kasvasid kulukohustused rohkem kui maksed (vastavalt 3,4 % ja 0,8 %) ning seda saab osaliselt selgitada faktiga, et 2003. aasta oli teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi (RP6) (2002—2006) alustamisele järgnenud aasta. |
| --- | --- |

2.38.

Finantsaasta 2003 lõpul moodustasid täitmata kulukohustused 12,2 miljardit eurot — kasv oli 2002. aastaga võrreldes 8,9 %, mis vastab praeguse kasutusmäära kohaselt üle kahe aasta maksetele. See näitab, et aasta jooksul kasvasid kulukohustused rohkem kui maksed (vastavalt 3,4 % ja 0,8 %) ning seda saab osaliselt selgitada faktiga, et 2003. aasta oli teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi (RP6) (2002—2006) alustamisele järgnenud aasta.

Välistegevus

| 2.39. | Enamasti juhib komisjon otseselt välistegevusele tehtavaid kulutusi, mis jagunevad paljudesse erinevatesse rubriikidesse, kusjuures ühegi rubriigi osa pole suurem kui 16 % kogusummast. Kulukohustuste kinnitatud eelarve oli 3,0 % suurem kui 2002. aastal. Maksete kasv oli 3,8 %. Maksete reaalne kasutusmäär — 87%, oli lähedane 2002. aasta omale (89 %), mis näitab, et täiendav eelarve kasutati ära, kuid mitte enam. |
| --- | --- |

2.39.

Enamasti juhib komisjon otseselt välistegevusele tehtavaid kulutusi, mis jagunevad paljudesse erinevatesse rubriikidesse, kusjuures ühegi rubriigi osa pole suurem kui 16 % kogusummast. Kulukohustuste kinnitatud eelarve oli 3,0 % suurem kui 2002. aastal. Maksete kasv oli 3,8 %. Maksete reaalne kasutusmäär — 87%, oli lähedane 2002. aasta omale (89 %), mis näitab, et täiendav eelarve kasutati ära, kuid mitte enam.

| 2.40. | 2003. aasta lõpus moodustasid täitmata kulukohustused kokku 12,9 miljardit eurot, 2002. aastaga võrreldes oli kasv 1,0 %. Täitmata kulukohustuste bilanss vastab praeguse reaalse kasutusmäära kohaselt kolme aasta maksete summale. |
| --- | --- |

2.40.

2003. aasta lõpus moodustasid täitmata kulukohustused kokku 12,9 miljardit eurot, 2002. aastaga võrreldes oli kasv 1,0 %. Täitmata kulukohustuste bilanss vastab praeguse reaalse kasutusmäära kohaselt kolme aasta maksete summale.

Ühinemiseelne abi

| 2.41. | Ühinemiseelne abi hõlmab Euroopa Liiduga ühinevatele riikidele ja kandidaatriikidele makstud summasid ning enamasti juhitakse seda koostöös abisaajariikidega. 2002. aastal kulutati ära vaid 67 % maksete assigneeringutest. 2003. aasta eelarves olid kulukohustuste ja maksete assigneeringud kasvanud vastavalt 1,7 % ja 4,3 %. 2003. aastal oli makseid kokku 2,2 miljardit eurot, mis andis reaalseks kasutusmääraks 80 %. Alakasutamine, mis oli 2002. aasta omast suhteliselt väiksem, lisas kogu ülejäägile 0,5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

2.41.

Ühinemiseelne abi hõlmab Euroopa Liiduga ühinevatele riikidele ja kandidaatriikidele makstud summasid ning enamasti juhitakse seda koostöös abisaajariikidega. 2002. aastal kulutati ära vaid 67 % maksete assigneeringutest. 2003. aasta eelarves olid kulukohustuste ja maksete assigneeringud kasvanud vastavalt 1,7 % ja 4,3 %. 2003. aastal oli makseid kokku 2,2 miljardit eurot, mis andis reaalseks kasutusmääraks 80 %. Alakasutamine, mis oli 2002. aasta omast suhteliselt väiksem, lisas kogu ülejäägile 0,5 miljardit eurot.

| 2.42. | PHARE osas olid kulutused 1,5 miljardit eurot, mis tähendab 94 %-list reaalset kasutusmäära, kusjuures 2002. aastaga võrreldes (68 %) oli toimunud märgatav tõus. |
| --- | --- |

2.42.

PHARE osas olid kulutused 1,5 miljardit eurot, mis tähendab 94 %-list reaalset kasutusmäära, kusjuures 2002. aastaga võrreldes (68 %) oli toimunud märgatav tõus.

| 2.43. | Sapardi (34) osas, mis on väikseim kolmest ühinemiseelsetest rahastamisvahendist, on maksete assigneeringud aasta-aastalt kasvanud ja moodustasid 20 % (73 miljonit eurot 112 miljoni euro suurusest kogukasvust), kuigi reaalne kasutusmäär 2002. aastal oli vaid 34 %. Maksed abisaajariikidele suurenesid 2003. aastal 264 miljoni euroni (reaalne kasutusmäär 61 %), kuid seda pole veel kaugeltki küllalt suurenenud eelarve absorbeerimiseks. Täitmine sõltub abisaajariikide poolt esitatud maksetaotlustest ja need saadi oodatust hiljem. 2003. aasta lõpuks oli 323 miljonit eurot üle kantud lõplikele abisaajatele. See oli oluline kasv võrreldes 2002. aastaga (34 miljonit eurot), kuid siiski moodustasid Sapardist sooritatud kumulatiivsed maksed lõplikele abisaajatele vaid 15 % kasutada olevatest rahalistest vahenditest (2002. aasta lõpuks 2 %). |
| --- | --- |

2.43.

Sapardi (34) osas, mis on väikseim kolmest ühinemiseelsetest rahastamisvahendist, on maksete assigneeringud aasta-aastalt kasvanud ja moodustasid 20 % (73 miljonit eurot 112 miljoni euro suurusest kogukasvust), kuigi reaalne kasutusmäär 2002. aastal oli vaid 34 %. Maksed abisaajariikidele suurenesid 2003. aastal 264 miljoni euroni (reaalne kasutusmäär 61 %), kuid seda pole veel kaugeltki küllalt suurenenud eelarve absorbeerimiseks. Täitmine sõltub abisaajariikide poolt esitatud maksetaotlustest ja need saadi oodatust hiljem. 2003. aasta lõpuks oli 323 miljonit eurot üle kantud lõplikele abisaajatele. See oli oluline kasv võrreldes 2002. aastaga (34 miljonit eurot), kuid siiski moodustasid Sapardist sooritatud kumulatiivsed maksed lõplikele abisaajatele vaid 15 % kasutada olevatest rahalistest vahenditest (2002. aasta lõpuks 2 %).

| 2.43. | The Commission's answer to paragraph 2.39 of the Court's 2002 annual report sets out the reasons for the under-utilisation of the budgets for Sapard, one of which was that greater priority was given to firm management of appropriations. |
| --- | --- |

2.43.

The Commission's answer to paragraph 2.39 of the Court's 2002 annual report sets out the reasons for the under-utilisation of the budgets for Sapard, one of which was that greater priority was given to firm management of appropriations.

Overall spending rates in 2002 were low chiefly because Poland, Romania and Hungary, which together account for 70 % of the total Sapard budget, did not receive the Decision conferring management of aid (itself conditional upon the establishment of sound administrative and control systems by the national authorities) until the second half of that year.

Payments made and payment applications received by the Commission as at 1 July 2004 amounted to EUR 688,7 million (32 % of available funds for the 2000 to 2003 period) of which EUR 429,6 million have been transferred to final beneficiaries. The implementation of Sapard has now reached cruising speed.

| 2.44. | ISPA (35) reaalne kasutusmäär maksete assigneeringute osas langes 79 %-lt 2002. aastal 60 %-le 2003. aastal. Madala täitmismäära põhjustasid ülearu suur eelarve ja oodatust aeglasem projektide elluviimine. Viivitusi tekitasid pakkumise ja lepingute sõlmimise menetlused ning abisaajariikide valitsused, kes esitasid taotlused esimeste ettemaksete tegemiseks alles pärast projektide heakskiitmist. |
| --- | --- |

2.44.

ISPA (35) reaalne kasutusmäär maksete assigneeringute osas langes 79 %-lt 2002. aastal 60 %-le 2003. aastal. Madala täitmismäära põhjustasid ülearu suur eelarve ja oodatust aeglasem projektide elluviimine. Viivitusi tekitasid pakkumise ja lepingute sõlmimise menetlused ning abisaajariikide valitsused, kes esitasid taotlused esimeste ettemaksete tegemiseks alles pärast projektide heakskiitmist.

| 2.44. | Tendering procedures were protracted in some cases because of the need to ensure a fair and transparent process. The Commission encouraged beneficiary state administrations to request their first advance payments quickly, but they were sometimes slow in doing so. |
| --- | --- |

2.44.

Tendering procedures were protracted in some cases because of the need to ensure a fair and transparent process. The Commission encouraged beneficiary state administrations to request their first advance payments quickly, but they were sometimes slow in doing so.

| 2.45. | 2003. aasta lõpus oli täitmata kulukohustusi kogu ühinemiseelse abi osas kokku 9,5 miljardit eurot, mis praeguse reaalse kasutusmäära kohaselt vastab rohkem kui nelja aasta kuludele (eelarvevaldkondadest kõige kõrgem). Vaatamata maksete eelarve suurendamisele, millega taheti vähendada täitmata kulukohustuste taset, kasvas bilanss 2002. aastaga võrreldes 13,2 %. |
| --- | --- |

2.45.

2003. aasta lõpus oli täitmata kulukohustusi kogu ühinemiseelse abi osas kokku 9,5 miljardit eurot, mis praeguse reaalse kasutusmäära kohaselt vastab rohkem kui nelja aasta kuludele (eelarvevaldkondadest kõige kõrgem). Vaatamata maksete eelarve suurendamisele, millega taheti vähendada täitmata kulukohustuste taset, kasvas bilanss 2002. aastaga võrreldes 13,2 %.

| 2.45. | The Commission refers to its reply at paragraph 2.48. |
| --- | --- |

2.45.

The Commission refers to its reply at paragraph 2.48.

In pre-accession aid as in other budget areas, commitments in the budget are predetermined by the conclusions of the Berlin Council 1999 and the related Interinstitutional Agreement. Annual commitments are then made (for Sapard in the decisions authorising signature of each annual financing agreement) which give rise to a global commitment of the appropriations in the Community budget.

Consequently, the level of outstanding commitments (the difference between total available commitments and payments made) is not solely a function of future payments but also a result of administrative steps, predetermined by the relevant regulations. Payments are made upon receipt of eligible claims, where the beneficiaries have to demonstrate that eligible project expenditure has been incurred. The ratio of outstanding commitments to payments will continue to fall as payment rates improve.

Haldus

| 2.46. | Halduskulud koosnevad peamiselt personali- ja hoonete halduskuludest. Kahte kolmandikku eelarvest kasutab komisjon, kusjuures teised asutused ja institutsioonid kasutavad ülejäänud osa. 2003. aasta eelarve kasvas 3,5 %, (36) et kompenseerida inflatsiooni mõju ja valmistada ette liitumist, kusjuures komisjoni osas oli kasv 2,1 %, muude institutsioonide osas 4,5 % ja pensionide osas 6,3 %. Komisjoni kulude kasvu tasandas laienemiskulude ettemaksmine 2002. aasta eelarvest; (37) ilma selle meetmeta oleks eelarve saavutanud finantsperspektiivi ülemmäära. Täitmismäär oli 87 % ja näitas väikest langust võrreldes 2002. aastaga (89 %). |
| --- | --- |

2.46.

Halduskulud koosnevad peamiselt personali- ja hoonete halduskuludest. Kahte kolmandikku eelarvest kasutab komisjon, kusjuures teised asutused ja institutsioonid kasutavad ülejäänud osa. 2003. aasta eelarve kasvas 3,5 %, (36) et kompenseerida inflatsiooni mõju ja valmistada ette liitumist, kusjuures komisjoni osas oli kasv 2,1 %, muude institutsioonide osas 4,5 % ja pensionide osas 6,3 %. Komisjoni kulude kasvu tasandas laienemiskulude ettemaksmine 2002. aasta eelarvest; (37) ilma selle meetmeta oleks eelarve saavutanud finantsperspektiivi ülemmäära. Täitmismäär oli 87 % ja näitas väikest langust võrreldes 2002. aastaga (89 %).

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 2.47. | 2003. aasta eelarve täitmise põhjal otsustades saab komisjoni teostatud juhtimist lugeda osaliselt edukaks: eelarvestamisprotsess paranes, alakulutamine vähenes ja astuti samme assigneeringute vähendamiseks enne aasta lõppu. Siiski oli aasta ülejääk 5,5 miljardit eurot (ning selle aluseks olev alakasutus) jätkuvalt suur ja see näitab potentsiaali edaspidiseks arenguks. |
| --- | --- |

2.47.

2003. aasta eelarve täitmise põhjal otsustades saab komisjoni teostatud juhtimist lugeda osaliselt edukaks: eelarvestamisprotsess paranes, alakulutamine vähenes ja astuti samme assigneeringute vähendamiseks enne aasta lõppu. Siiski oli aasta ülejääk 5,5 miljardit eurot (ning selle aluseks olev alakasutus) jätkuvalt suur ja see näitab potentsiaali edaspidiseks arenguks.

| 2.47. | The annual payment budget is principally established through a ‘bottom-up’ procedure. For each commitment, the corresponding payment profile is determined, as a rule assuming a normal rate of implementation. Accordingly, unforeseen delays and downward adjustments of programmes lead to an under-implementation (i.e., an over-budgeting) of appropriations. |
| --- | --- |

2.47.

The annual payment budget is principally established through a ‘bottom-up’ procedure. For each commitment, the corresponding payment profile is determined, as a rule assuming a normal rate of implementation. Accordingly, unforeseen delays and downward adjustments of programmes lead to an under-implementation (i.e., an over-budgeting) of appropriations.

At authorising officer level, priority is given to safeguarding the availability of payment appropriations to be able to meet, at due date, all payment obligations. The need to safeguard the availability of appropriations is also partly due to the time-consuming procedures for transfers and supplementary budgets, which require the approval of the budgetary authority.

For the Structural Funds, by far the biggest source of aggregate under-implementation and/or over-budgeting in the last years, the payment budget has been based on Member States' forecasts, with a substantial downward adjustment due to the Commission's own estimates, as well as a need for an overall budgetary rigour, capping the annual growth of the payment budget. The past substantial forecasting uncertainties for the Structural Funds have been, to a large extent, related to the closure of the 1994 to 1999 programmes with unexpected large under-utilisation of the programme allocations by Member States.

However, within the above constraints, the Commission is looking at possibilities to reduce the aggregate over-budgeting of the past years. One possibility is to shorten the time span — and thereby the uncertainties — between the payment forecast, budget decisions and implementation. This can be done by revising forecasts during the budgetary procedure, before the budget is finally approved, however, only within the limits of the Financial Regulation. A second possibility is to make an active use of the ‘early warning system’, i.e., the annual budget implementation plan andits monitoring and revision, involving an amending budget which reduces payment appropriations (as happened in 2003 for the Structural Funds). A third possibility is to enhance payment forecasts and their monitoring, one example being the efforts to improve the Member States' forecasts for the Structural Funds.

| 2.48. | Hoolimata sellistest komisjoni rakendatud meetmetest nagu täiendavate maksete assigneeringute hankimine ja kõigile “potentsiaalselt normist kõrvalekalduvatele” kulukohustustele rakendatud erimeetmed, kasvas täitmata kulukohustuste summa 2003. aastal jätkuvalt ning jõudis aasta lõpuks 104 miljardi euroni. Antud bilanss ei kajasta struktuurifondide raames võetud juriidilisi maksekohustusi, mis ulatuvad 95 miljardi euroni. Suurenev ajanihe kulukohustuste ja maksete vahel, ennustatav lisakoormus haldusressurssidele praeguste programmitöö perioodide lõpus ja potentsiaalne koormus hilisematel programmitöö perioodidel on kõik sellised valdkonnad, mis nõuavad kohest tähelepanu. |
| --- | --- |

2.48.

Hoolimata sellistest komisjoni rakendatud meetmetest nagu täiendavate maksete assigneeringute hankimine ja kõigile “potentsiaalselt normist kõrvalekalduvatele” kulukohustustele rakendatud erimeetmed, kasvas täitmata kulukohustuste summa 2003. aastal jätkuvalt ning jõudis aasta lõpuks 104 miljardi euroni. Antud bilanss ei kajasta struktuurifondide raames võetud juriidilisi maksekohustusi, mis ulatuvad 95 miljardi euroni. Suurenev ajanihe kulukohustuste ja maksete vahel, ennustatav lisakoormus haldusressurssidele praeguste programmitöö perioodide lõpus ja potentsiaalne koormus hilisematel programmitöö perioodidel on kõik sellised valdkonnad, mis nõuavad kohest tähelepanu.

| 2.48. | The time lag between commitments and payments of ‘differentiated’ expenditure, which is responsible for the ‘RAL’, is inherent in the budgeting of this expenditure. |
| --- | --- |

2.48.

The time lag between commitments and payments of ‘differentiated’ expenditure, which is responsible for the ‘RAL’, is inherent in the budgeting of this expenditure.

For the Structural Funds, which account for the bulk of the ‘RAL’, the risk of an overhang that is difficult to manage in terms of settling payments at the end of the current programme period has been reduced, compared to the past, by the ‘n+2’ rule, which in effect involves closing annual commitments continuously during implementation some three years after they were entered in the budget. The ‘n+2’ rule should result in a stabilised level of outstanding commitments over the next few years, absorbing also the EUR 95 billion of legal commitments referred to by the Court as they fall due. A ‘RAL’ for the 2000 to 2006 period of 2,3 times current annual payments (see paragraph 2.34) is in line with the Commission's forecast. The Commission refers to its ‘RAL’ communication of September 2002 (see paragraph 2.16) and to the joint declaration on the liquidation of old and ‘potentially abnormal’ commitments (see paragraph 2.21).

| 2.49. | Jätkuv alakasutamine tuleks vastandada eelarve korduvatele suurendamistele sama perioodi vältel. On vastuoluline suurendada igal aastal eelarvet, kui puudub võime antud vahendeid ettenähtud ajagraafiku kohaselt mitmeaastaste programmide raames kasutada. Kontrollikoda soovitab arvestada eelarveprotsessis realistlikult maksete tegemise võimet, niihästi kulukohustuste kui maksete eelarve koostamisel. |
| --- | --- |

2.49.

Jätkuv alakasutamine tuleks vastandada eelarve korduvatele suurendamistele sama perioodi vältel. On vastuoluline suurendada igal aastal eelarvet, kui puudub võime antud vahendeid ettenähtud ajagraafiku kohaselt mitmeaastaste programmide raames kasutada. Kontrollikoda soovitab arvestada eelarveprotsessis realistlikult maksete tegemise võimet, niihästi kulukohustuste kui maksete eelarve koostamisel.

| 2.49. | Past absorption problems are only one criterion in forecasting payments. For example, past delays in implementation may actually imply a need for future increases of appropriations. |
| --- | --- |

2.49.

Past absorption problems are only one criterion in forecasting payments. For example, past delays in implementation may actually imply a need for future increases of appropriations.

| 2.50. | Kontrollikoda soovitab komisjonil jätkata eelarve täitmise alase teabe parandamist. Komisjoni eelarveanalüüs peaks andma täpset teavet ühenduse programmide rakendamise kumulatiivse seisu kohta, arvestades sealjuures kulukohustuste kasutamist, lõppabisaajatele tehtavate maksete taset ja kulukohustusi, mis tuleb veel välja maksta. Vajaliku teabe hankimiseks tuleb teha täiustusi, mis nõuavad komisjonilt ja liikmesriikidelt olulisi investeeringuid. Samas peaks suurenenud läbipaistvus lihtsustama eelarve haldamist ning parandama EL kodanike teavitamist EL vahendite kasutamisest. |
| --- | --- |

2.50.

Kontrollikoda soovitab komisjonil jätkata eelarve täitmise alase teabe parandamist. Komisjoni eelarveanalüüs peaks andma täpset teavet ühenduse programmide rakendamise kumulatiivse seisu kohta, arvestades sealjuures kulukohustuste kasutamist, lõppabisaajatele tehtavate maksete taset ja kulukohustusi, mis tuleb veel välja maksta. Vajaliku teabe hankimiseks tuleb teha täiustusi, mis nõuavad komisjonilt ja liikmesriikidelt olulisi investeeringuid. Samas peaks suurenenud läbipaistvus lihtsustama eelarve haldamist ning parandama EL kodanike teavitamist EL vahendite kasutamisest.

| 2.50. | The Budgetary and Financial Management Report has focused on annual implementation. In addition, the Commission has, in certain areas, provided more comprehensive reports. For the Structural Funds, the Commission prepares annually the document ‘Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds’, covering, inter alia, the cumulative state of implementation. |
| --- | --- |

2.50.

The Budgetary and Financial Management Report has focused on annual implementation. In addition, the Commission has, in certain areas, provided more comprehensive reports. For the Structural Funds, the Commission prepares annually the document ‘Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds’, covering, inter alia, the cumulative state of implementation.

As in 2003 for the recommendation of inserting a section on own resources, the Commission is ready to follow this recommendation. It is willing in the next Budgetary and Financial Management Report to provide information on the cumulative state of implementation of the most important Community programmes, as well as the use of commitments and payments at different levels to the extent that this information is available to the Commission, as recommended by the Court. As this will require establishing new sources of information, it will take some time to fully implement the Court's recommendation.

---

(1)  Täiendava teabe saamiseks eelarve kohta vt
  I lisa

(2)  http://europa.eu.int/comm/budget/infos/publications_en.htm.

(3)  Vastu võetud Euroopa Parlamendi poolt 19. detsembril 2002 (ELT 54, 28.2.2003).

(4)  Allikas: Euroopa Liidu üldeelarve eelarveaastaks 2003 — arvnäitajad, punkt 3.

(5)  Hilisemad paranduseelarved tõid kulukohustuste assigneeringud 2,5 miljardit eurot ja maksete assigneeringud 10,4 miljardit eurot ülemmäärast allapoole.

(6)  Eelarve, mille Euroopa Parlament võttis lõplikult vastu 19. detsembril 2002 (ELT L 54, 28.2.2003).

(7)  Eelarveassigneeringud, mida on parandatud, võttes arvesse paranduseelarveid ja ülekandmisi ning lisades assigneeringud, mis kanti üle 2002. aastast, samuti assigneeringud, mis saadi kolmandate riikide sissemaksetest ja muudest tuludest, mis vastavad kindlale eesmärgile, ja uuesti kasutatavaks tehtud assigneeringutest.

Allikas:2003. aasta aruanne.

(8)  Ülejääk pole reserv, mida võib järgmistel aastatel kasutada. Kasutamata maksete assigneeringud enamusel juhtudel tühistatakse ja “kaotatakse”.

(9)  Sisaldab kasutamata krediitide tühistamist ülekantud 2 074 miljardi euro ulatuses (309 miljonit eurot 2002. aastal).

(10)  Paranduseelarved 6/2003 ja 7/2003.

(11)  Ülekantud summa sisaldab 1 044 miljardit eurot kolmanda osapoole sihtotstarbelist tulu, mille suhtes ei kohaldata tavalisi ülekandmise tühistamise reegleid (684 miljonit eurot 2002. aastal).

(12)  Saadud sihtotstarbeline tulu, mida pole eelarves ette nähtud. Ei vaja 2002. aastal korrigeerimist seoses erinevustega eelarvemenetluses.

(13)  Mitmesugused elemendid, mis on peamiselt seotud uuesti kasutussevõetud ülekantud krediidiga ja EFTA osamaksetega.

Allikas:2003. aasta aruanne.

(14)  Kontrollikoja 2002. aasta aruande punkt 2.10.

(15)  Maksete assigneeringute alakasutus aastas ja ülekantud assigneeringud.

Allikas:1999. ja 2003. aasta aruanded.

(16)  Punkt 2.11.

(17)  Punkt 2.26.

(18)  Kohaldatakse selliseid tingimusi nagu usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt määratud täitmise lõppkuupäev (finantsmääruse artikkel 77) või erimeetmed nagu aasta n+2 reegel struktuurifondide puhul (vt punkt 2.35).

(19)  Kulud struktuurimeetmetele, sisepoliitikale, välistegevusele ja ühinemiseelsele abile.

(20)  Arvestamata perioodi kohta teistes eelarvevaldkondades võetavaid iga-aastaseid kulukohustusi.

(21)  Kuni 2008. aasta lõpuni liikmesriikides tehtavatele maksetele, kuni 2010. aastani komisjoni lõppmaksetele (KOM(2002) 528, 2002. aasta 20. septembri lõppdokument).

(22)  Struktuurifondid: 2000—2006; kuues teadusuuringute ja tehnoloogia kulude raamprogramm: 2002—2006.

(23)  Kulukohustused, mille makseid pole tehtud viimase kahe aasta jooksul ja kulukohustused, mis on olnud eelarves vähemalt viis eelarveaastat.

(24)  Käibemaksu-omavahendid tuletatakse käibemaksubaasist, mis kuuenda direktiivi kohaselt on määratletud käibemaksu alla käivate kaupade ja teenuste koguväärtusena. Käibemaksubaasi piiritlemine tähendab seda, et see ei saa üheski riigis ületada 50 % RKT-st. Kui väheneb RKT, siis juhtub sama ka käibemaksu-omavahenditega.

(25)  Kaasa arvatud aastast 2002 ülekantud summad.

(26)  Erinevalt 2002. aastast, kui maaelu arengu osas oli suur alakasutus: kontrollikoja 2002. aasta aruande punkt 2.19.

(27)  Nagu on kirjas kontrollikoja 2002. aasta aruande punktis 2.26, tekkisid komisjonil viivitused programmide lõpetamisel seetõttu, et enamus nõuetest saadi kätte veidi enne lõpptähtaega (31. märts), sealjuures sageli mittetäielikena, mistõttu tekkis oht, et maksed võidakse teha alles 2004. aastal. Komisjoni prognoosides ei arvestatud piisavalt selliste viivituste võimalikkusega.

(28)  Punkt 2.24.

(29)  Struktuurifondide üldsätete artikli 32 lõige 3 nõuab liikmesriikidelt, et need teeksid kõik võimaliku, et tagada kokkukogutud vahemaksete taotluste esitamine komisjonile kolm korda aastas, kusjuures taotluse esitamise viimaseks päevaks on 31. oktoober.

(30)  2003. aasta hindades.

(31)  8,4 miljardit eurot jäeti tegevusreservi ning tehniliseks abiks ja uuenduslikeks meetmeteks ettenähtud 1,1 miljardit eurot ei eelassigneeritud.

(32)  Vt raamatupidamise aastaaruannete bilansiväliste kirjete kulukohustused: tingimuslikud kohustused, kirje 5.

(33)  Vaata kontrollikoja 2002. aasta aruande punktid 2.32 ja 2.33.

(34)  Rahastamisvahend säästva põllumajanduse ja maaelu arengu toetamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides ja kandidaatriikides.

(35)  Rahastamisvahend majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamiseks ühinemist taotlevates riikides, eriti keskkonna ja transpordi alal.

(36)  Sama kulukohustustele ja maksetele, kuna halduskulud pole liigendatud.

(37)  Samasugune ettemaksmisharjutus tehti 2001. aasta eelarvet hõlmava 2002. eelarveaasta osas.

3. PEATÜKK

Omavahendid

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang seoses kinnitava avaldusega

Traditsioonilised omavahendid

Sissejuhatus

Järelevalvesüsteemide ja kontrolli hindamine

Komisjoni järelevalvesüsteemid ja kontroll

Järelevalvesüsteemid ja kontroll liikmesriikides

Tollideklaratsioonide ja siseriiklike raamatupidamissüsteemide kontrolli tulemused

Kindlaksmääratud, kuid komisjonile veel kasutatavaks tegemata summad (B-kontod)

Teiste audiitorite töö

Käibemaksu- ja RKT omavahendid

Sissejuhatus

Järelevalvesüsteemide ja kontrolli hindamine

Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Viivitused maksmisel ning käibemaksu- ja RKT omavahenditega seotud andmete esitamisel

Liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonide paranduste ja kompensatsioonide kontrollide tulemused

Tähelepanekud

Peadirektorite aasta tegevusaruanded ja avaldused

Järeldus ja soovitused

Omavahendite valmisolek ühinevates riikides

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 3.1. | Euroopa Liidu eelarvetulud koosnevad omavahenditest ja muust tulust. Nagu on näidatud
  tabelis 3.1
  ,
  diagrammil 3.1
  ja
  diagrammil 3.2
  , on omavahendid eelarveliste kulutuste rahastamise põhiallikas (89 %). On kolm omavahendite põhirühma: traditsioonilised omavahendid (tolli-, põllumajandus- ja suhkrumaksud) (13 %), käibemaksu põhjal arvestatud ja liikmesriikide poolt kogutud omavahendid (26 %) ning liikmesriikide rahvamajanduse kogutulul põhinevad omavahendid (61 %). Omavahendite eelarve halduse kohta vt punktid 2.23 ja 2.24. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

3.1.

Euroopa Liidu eelarvetulud koosnevad omavahenditest ja muust tulust. Nagu on näidatud
  tabelis 3.1
  ,
  diagrammil 3.1
  ja
  diagrammil 3.2
  , on omavahendid eelarveliste kulutuste rahastamise põhiallikas (89 %). On kolm omavahendite põhirühma: traditsioonilised omavahendid (tolli-, põllumajandus- ja suhkrumaksud) (13 %), käibemaksu põhjal arvestatud ja liikmesriikide poolt kogutud omavahendid (26 %) ning liikmesriikide rahvamajanduse kogutulul põhinevad omavahendid (61 %). Omavahendite eelarve halduse kohta vt punktid 2.23 ja 2.24.

Tabel 3.1 — 2002. ja 2003. eelarveaasta tulud

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Tululiik ja sellele vastav eelarvejagu | Tegelik tulu 2002. aastal | 2003. aasta eelarve areng | Tegelik tulu 2003. aastal | Muutus protsentides (2002–2003) |
| Esialgne eelarve | Lõplik eelarve |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Traditsioonilised omavahendid | 9 214,0 | 12 140,3 | 10 906,2 | 10 857,2 | 17,8 % |
| | — Põllumajandusmaksud (1 0. peatükk) | 886,4 (1) | 879,8 | 879,8 | 1 011,8 | 14,1 % |
| | — Suhkru ja isoglükoosimaksud (1 1. peatükk) | 649,5 (1) | 546,6 | 546,6 | 383,2 | –41,0 % |
| | — Tollimaksud (1 2. peatükk) | 9 701,1 (1) | 10 713,9 | 9 479,8 | 9 462,1 | –2,5 % |
| | — Maksukäitluskulud 2001. aastal (2 0. peatükk) | –2 023,0 (2) | — | — | — | — |
| 2 | Käibemaksu-omavahendid | 22 388,2 | 24 121,3 | 21 748,0 | 21 260,1 | –5,0 % |
| | — Käibemaksu-omavahendid eelmisest eelarveaastast (1 3. peatükk) | 22 539,0 | 24 121,3 | 21 748,0 | 21 534,9 | |
| | — Eelmiste aastate tulemus (3 1. peatükk) | – 150,8 | 0,0 | | – 274,8 | |
| 3 | RKT omavahendid | 45 947,6 | 59 404,0 | 51 356,7 | 51 235,2 | 11,5 % |
| | — RKT omavahendid jooksval eelarveaastal (1 4. peatükk) | 45 850,3 | 59 404,0 | 51 356,7 | 50 624,3 | |
| | — Eelmiste aastate tulemus (3 2. peatükk) | 97,3 | 0,0 | 0,0 | 610,9 | |
| 4 | Eelarveline tasakaalustamatus | 148,2 | 0,0 | 0,0 | 280,1 | 89,0 % |
| | — UK parandus (1 5. peatükk) | 149,0 | 0,0 | 0,0 | 281,1 | |
| | — UK paranduse lõplik rahaline arvestus (3 5. peatükk) | –0,8 | 0,0 | 0,0 | –1,0 | |
| 5 | Muud tulud | 17 736,4 | 1 837,4 | 8 513,9 | 9 836,1 | –44,5 % |
| | — Eelmise eelarveaasta ülejääk (3 0. peatükk) | 15 375,0 | 1 000,0 | 7 676,8 | 7 676,8 | –50,1 % |
| | — Mitmesugused tulud (4–9 jaotis) | 2 361,4 | 837,4 | 837,1 | 2 159,3 | –8,6 % |
| | Kogusumma | 95 434,4 | 97 502,9 | 92 524,8 | 93 468,6 | –2,1 % |

(miljonit eurot)

Tululiik ja sellele vastav eelarvejagu

Tegelik tulu 2002. aastal

2003. aasta eelarve areng

Tegelik tulu 2003. aastal

Muutus protsentides (2002–2003)

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Traditsioonilised omavahendid

9 214,0

12 140,3

10 906,2

10 857,2

17,8 %

— Põllumajandusmaksud (1 0. peatükk)

886,4 (1)

879,8

879,8

1 011,8

14,1 %

— Suhkru ja isoglükoosimaksud (1 1. peatükk)

649,5 (1)

546,6

546,6

383,2

–41,0 %

— Tollimaksud (1 2. peatükk)

9 701,1 (1)

10 713,9

9 479,8

9 462,1

–2,5 %

— Maksukäitluskulud 2001. aastal (2 0. peatükk)

–2 023,0 (2)

—

—

—

—

2

Käibemaksu-omavahendid

22 388,2

24 121,3

21 748,0

21 260,1

–5,0 %

— Käibemaksu-omavahendid eelmisest eelarveaastast (1 3. peatükk)

22 539,0

24 121,3

21 748,0

21 534,9

— Eelmiste aastate tulemus (3 1. peatükk)

– 150,8

0,0

– 274,8

3

RKT omavahendid

45 947,6

59 404,0

51 356,7

51 235,2

11,5 %

— RKT omavahendid jooksval eelarveaastal (1 4. peatükk)

45 850,3

59 404,0

51 356,7

50 624,3

— Eelmiste aastate tulemus (3 2. peatükk)

97,3

0,0

0,0

610,9

4

Eelarveline tasakaalustamatus

148,2

0,0

0,0

280,1

89,0 %

— UK parandus (1 5. peatükk)

149,0

0,0

0,0

281,1

— UK paranduse lõplik rahaline arvestus (3 5. peatükk)

–0,8

0,0

0,0

–1,0

5

Muud tulud

17 736,4

1 837,4

8 513,9

9 836,1

–44,5 %

— Eelmise eelarveaasta ülejääk (3 0. peatükk)

15 375,0

1 000,0

7 676,8

7 676,8

–50,1 %

— Mitmesugused tulud (4–9 jaotis)

2 361,4

837,4

837,1

2 159,3

–8,6 %

Kogusumma

95 434,4

97 502,9

92 524,8

93 468,6

–2,1 %

Image

Image

| 3.2. | Muu tulu koosneb põhiliselt eelmiste eelarveaastate ülejäägist. Viimasel kolmel aastal (2001–2003) on see olnud varasemast palju suurem; seda teemat käsitletakse punktides 2.9–2.13. |
| --- | --- |

3.2.

Muu tulu koosneb põhiliselt eelmiste eelarveaastate ülejäägist. Viimasel kolmel aastal (2001–2003) on see olnud varasemast palju suurem; seda teemat käsitletakse punktides 2.9–2.13.

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Traditsioonilised omavahendid

Sissejuhatus

| 3.3. | Traditsioonilised omavahendid määratakse kindlaks ja nõutakse sisse liikmesriikide poolt vastavalt siseriiklikele õigus- ja haldusnormidele, mis peavad vastama ühenduse eeskirjade (4) nõuetele. Liikmesriigid peavad koondama üksiktollideklaratsioonide andmed niinimetatud A-kontole ning maksma kindlaksmääratud maksude kogusumma, kogumiskulud maha arvatud, komisjoni kontole maksu kindlaksmääramise kuule järgneva teise kuu kindlaksmääratud kuupäevaks. Erandiks on maksmata jäänud ja tagamata maksud või tagatud maksud, mille kohta on esitatud kaebus — neid pole vaja komisjonile kättesaadavaks teha enne, kui need on tegelikult kogutud. Kui liikmesriik kasutab seda võimalust, ei registreerita asjakohast maksu A-kontole, vaid see kirjendatakse eraldi kontole (5) (niinimetatud B-kontole). |
| --- | --- |

3.3.

Traditsioonilised omavahendid määratakse kindlaks ja nõutakse sisse liikmesriikide poolt vastavalt siseriiklikele õigus- ja haldusnormidele, mis peavad vastama ühenduse eeskirjade (4) nõuetele. Liikmesriigid peavad koondama üksiktollideklaratsioonide andmed niinimetatud A-kontole ning maksma kindlaksmääratud maksude kogusumma, kogumiskulud maha arvatud, komisjoni kontole maksu kindlaksmääramise kuule järgneva teise kuu kindlaksmääratud kuupäevaks. Erandiks on maksmata jäänud ja tagamata maksud või tagatud maksud, mille kohta on esitatud kaebus — neid pole vaja komisjonile kättesaadavaks teha enne, kui need on tegelikult kogutud. Kui liikmesriik kasutab seda võimalust, ei registreerita asjakohast maksu A-kontole, vaid see kirjendatakse eraldi kontole (5) (niinimetatud B-kontole).

| 3.4. | Traditsiooniliste omavahendite kogumise riskideks on maksudest kõrvalehoidumine valeandmete esitamise või lihtsalt salakaubaveo abil, väärarvutused või maksu kindlaksmääramise ebaõnnestumine avastamata vigade või puuduste tõttu süsteemides ning vead või puudused laekunud maksude raamatupidamisarvestuses liikmesriikides, mistõttu tekivad ebatäpsused summades, mis tuleb komisjonile kasutatavaks teha. |
| --- | --- |

3.4.

Traditsiooniliste omavahendite kogumise riskideks on maksudest kõrvalehoidumine valeandmete esitamise või lihtsalt salakaubaveo abil, väärarvutused või maksu kindlaksmääramise ebaõnnestumine avastamata vigade või puuduste tõttu süsteemides ning vead või puudused laekunud maksude raamatupidamisarvestuses liikmesriikides, mistõttu tekivad ebatäpsused summades, mis tuleb komisjonile kasutatavaks teha.

| 3.5. | Kontrollikoja audit hõlmas komisjoni ja liikmesriikide järelevalvesüsteemide ja kontrolli hindamist ning tollideklaratsioonide ja siseriiklike raamatupidamissüsteemide otsest testimist. See koosnes: |
| --- | --- |

3.5.

Kontrollikoja audit hõlmas komisjoni ja liikmesriikide järelevalvesüsteemide ja kontrolli hindamist ning tollideklaratsioonide ja siseriiklike raamatupidamissüsteemide otsest testimist. See koosnes:

| a) | tolli järelevalvekorralduse läbivaatamisest kaheteistkümnes liikmesriigis, (6) kelle arvele langes 2003. aastal kogutud impordimaksudest 96 %, et hinnata, kas loodud kord annab piisava kindluse maksukogumise täielikkuse kohta. Kontrollikoja audit keskendus eeskätt põllumajanduse tariifikvootide haldusele kuues liikmesriigis, impordi tollikontrollile sooduskaubanduskokkulepete raames seitsmes liikmesriigis ja tollijärelevalvele kümne liikmesriigi meresadamates; |
| --- | --- |

a)

tolli järelevalvekorralduse läbivaatamisest kaheteistkümnes liikmesriigis, (6) kelle arvele langes 2003. aastal kogutud impordimaksudest 96 %, et hinnata, kas loodud kord annab piisava kindluse maksukogumise täielikkuse kohta. Kontrollikoja audit keskendus eeskätt põllumajanduse tariifikvootide haldusele kuues liikmesriigis, impordi tollikontrollile sooduskaubanduskokkulepete raames seitsmes liikmesriigis ja tollijärelevalvele kümne liikmesriigi meresadamates;

| b) | komisjoni traditsioonilisi omavahendeid kirjendavate raamatupidamisaruannete ja nende aluseks olevate siseriiklike raamatupidamissüsteemide kontrollist kaheteistkümnes liikmesriigis (6) ning kõigist liikmesriikidest tuleva maksuvoo analüüsist, et saada piisavat kindlust igal astmel kirjendatud summade korrektsuse ja täielikkuse kohta. Töö hõlmas sisekontrollide hindamist, vastavuse kontrollimist ning tehingute valimi auditeerimist kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

b)

komisjoni traditsioonilisi omavahendeid kirjendavate raamatupidamisaruannete ja nende aluseks olevate siseriiklike raamatupidamissüsteemide kontrollist kaheteistkümnes liikmesriigis (6) ning kõigist liikmesriikidest tuleva maksuvoo analüüsist, et saada piisavat kindlust igal astmel kirjendatud summade korrektsuse ja täielikkuse kohta. Töö hõlmas sisekontrollide hindamist, vastavuse kontrollimist ning tehingute valimi auditeerimist kõigil tasanditel.

| 3.6. | Kontrollikoda rõhutab, et tema auditis ei saa käsitleda deklareerimata importi või importi, mis on tollijärelevalvest pääsenud ja mille eest jääb tollimaks saamata. |
| --- | --- |

3.6.

Kontrollikoda rõhutab, et tema auditis ei saa käsitleda deklareerimata importi või importi, mis on tollijärelevalvest pääsenud ja mille eest jääb tollimaks saamata.

Järelevalvesüsteemide ja kontrolli hindamine

Komisjoni järelevalvesüsteemid ja kontroll

| 3.7. | Komisjon võib liikmesriikidelt nõuda traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääramise ja komisjonile kasutatavaks tegemise inspekteerimist ning võib ka ise neid inspekteerimisi läbi viia, kas siis koos liikmesriigi ametiasutustega või üksinda. (7) Inspekteerimiste üksikaruanded adresseeritakse asjaosalistele liikmesriikidele ning need vaadatakse koos saadud vastustega läbi ühenduse omavahendite nõuandekomitee (8) koosolekutel. Iga kolme aasta inspekteerimiste kohta koostatakse üldaruanne, mis esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele. (9) |
| --- | --- |

3.7.

Komisjon võib liikmesriikidelt nõuda traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääramise ja komisjonile kasutatavaks tegemise inspekteerimist ning võib ka ise neid inspekteerimisi läbi viia, kas siis koos liikmesriigi ametiasutustega või üksinda. (7) Inspekteerimiste üksikaruanded adresseeritakse asjaosalistele liikmesriikidele ning need vaadatakse koos saadud vastustega läbi ühenduse omavahendite nõuandekomitee (8) koosolekutel. Iga kolme aasta inspekteerimiste kohta koostatakse üldaruanne, mis esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele. (9)

| 3.8. | Kontrollikoda on läbi vaadanud need kontrollimised läbi viinud komisjoni üksuse töö. Sarnaselt eelmistele aastatele leiti, et üksuse töömeetodid olid usaldusväärsed ja töö dokumentatsioon oli hea. Inspekteerimiste teemad valitakse riskianalüüsi alusel. 2003. aastal oli esmatähtsaks teemaks üksuse töös traditsiooniliste omavahendite kogumissüsteemide seire ühinevates riikides. Ka kontrollikoda vaatas selle valdkonna läbi ega leidnud nende riikide osas olulisi puudusi peale nende, mis olid ära toodud komisjoni poolt nõukogule esitatud seirearuannetes (vt punktid 3.63–3.68). |
| --- | --- |

3.8.

Kontrollikoda on läbi vaadanud need kontrollimised läbi viinud komisjoni üksuse töö. Sarnaselt eelmistele aastatele leiti, et üksuse töömeetodid olid usaldusväärsed ja töö dokumentatsioon oli hea. Inspekteerimiste teemad valitakse riskianalüüsi alusel. 2003. aastal oli esmatähtsaks teemaks üksuse töös traditsiooniliste omavahendite kogumissüsteemide seire ühinevates riikides. Ka kontrollikoda vaatas selle valdkonna läbi ega leidnud nende riikide osas olulisi puudusi peale nende, mis olid ära toodud komisjoni poolt nõukogule esitatud seirearuannetes (vt punktid 3.63–3.68).

| 3.9. | Lisaks viis üksus oma pidevale traditsiooniliste omavahendite riskianalüüsile tuginedes kõigis liikmesriikides läbi B-konto ja mahakandmismenetluse ning tollideklaratsioonide elektroonilise halduse inspekteerimise. B-kontode osas ühtisid üksuse töö tulemused kontrollikoja omadega (vt punkt 3.40); elektroonilise deklareerimise osas leidis üksus, et süsteemid olid tervikuna rahuldavad, arvutiseerimine oli olnud kasulik ning seda tuleb laiendada. Komisjoni inspekteerimistalituste ülesannete hulka ei kuulu raamatupidamisarvestuse täpsuse ning kõigi summade väljaselgitamise ja kindlaksmääramise põhjendatuse kinnitamine. Sellele vaatamata on kontrollikoda arvesse võtnud nende tehtud tööd. |
| --- | --- |

3.9.

Lisaks viis üksus oma pidevale traditsiooniliste omavahendite riskianalüüsile tuginedes kõigis liikmesriikides läbi B-konto ja mahakandmismenetluse ning tollideklaratsioonide elektroonilise halduse inspekteerimise. B-kontode osas ühtisid üksuse töö tulemused kontrollikoja omadega (vt punkt 3.40); elektroonilise deklareerimise osas leidis üksus, et süsteemid olid tervikuna rahuldavad, arvutiseerimine oli olnud kasulik ning seda tuleb laiendada. Komisjoni inspekteerimistalituste ülesannete hulka ei kuulu raamatupidamisarvestuse täpsuse ning kõigi summade väljaselgitamise ja kindlaksmääramise põhjendatuse kinnitamine. Sellele vaatamata on kontrollikoda arvesse võtnud nende tehtud tööd.

Järelevalvesüsteemid ja kontroll liikmesriikides

| 3.10. | Liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite järelevalvesüsteemid ja kontrollid koosnevad esmajoones tolliasutuste järelevalvest, mis ühenduse tolliseadustiku (10) kohaselt on määratletud kui “meetmed, mida rakendavad ametiasutused, kelle eesmärgiks on tagada tollieeskirjade ja vajaduse korral ka muude tollijärelevalve alla kuuluvatele kaupadele kohaldatavate sätete järgimine”. Üldiselt ei kehtesta ühenduse õigusaktid erimeetodeid ega tollikontrolli taset, see kuulub liikmesriikide pädevusse. Tollijärelevalve teatud aspektid andsid põhjust järgmisteks tähelepanekuteks. |
| --- | --- |

3.10.

Liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite järelevalvesüsteemid ja kontrollid koosnevad esmajoones tolliasutuste järelevalvest, mis ühenduse tolliseadustiku (10) kohaselt on määratletud kui “meetmed, mida rakendavad ametiasutused, kelle eesmärgiks on tagada tollieeskirjade ja vajaduse korral ka muude tollijärelevalve alla kuuluvatele kaupadele kohaldatavate sätete järgimine”. Üldiselt ei kehtesta ühenduse õigusaktid erimeetodeid ega tollikontrolli taset, see kuulub liikmesriikide pädevusse. Tollijärelevalve teatud aspektid andsid põhjust järgmisteks tähelepanekuteks.

Põllumajanduse tariifikvoodid

| 3.11. | Kontrollikoda kontrollis põllumajanduse tariifikvootide haldust. Kvoodisüsteemi alusel võib teatud põllumajandustooteid vedada ühendusse sisse imporditollimaksu vähendatud või nullmääraga. Kontrollikoja auditi eesmärk oli kindluse saamine kvootide eraldamise seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ning erinevate kvoodikorralduste haldus- ja seiretegevuste hindamine. |
| --- | --- |

3.11.

Kontrollikoda kontrollis põllumajanduse tariifikvootide haldust. Kvoodisüsteemi alusel võib teatud põllumajandustooteid vedada ühendusse sisse imporditollimaksu vähendatud või nullmääraga. Kontrollikoja auditi eesmärk oli kindluse saamine kvootide eraldamise seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ning erinevate kvoodikorralduste haldus- ja seiretegevuste hindamine.

| 3.12. | Komisjon tegeleb kvootide haldusega liikmesriikide pädevate ametiasutuste vahendusel. Importijad taotlevad impordilitsentse siseriiklikelt ametiasutustelt. Pärast komisjoni kinnitust, et kvooti on võimalik eraldada, väljastab siseriiklik ametiasutus impordilitsentsi, mille importija peab koos impordiks deklareeritud kaubaga esitama tolliasutusele. Tolliteenistuste ülesandeks on kontrollida, kas imporditav kaup vastab impordilitsentsile. Kui kogu litsentsiga hõlmatud kaubakogus on imporditud, tagastatakse litsents selle väljastanud ametiasutusele. Siseriiklikud ametiasutused teavitavad komisjoni kvoodikorra raames toimuvast reaalsest impordist. |
| --- | --- |

3.12.

Komisjon tegeleb kvootide haldusega liikmesriikide pädevate ametiasutuste vahendusel. Importijad taotlevad impordilitsentse siseriiklikelt ametiasutustelt. Pärast komisjoni kinnitust, et kvooti on võimalik eraldada, väljastab siseriiklik ametiasutus impordilitsentsi, mille importija peab koos impordiks deklareeritud kaubaga esitama tolliasutusele. Tolliteenistuste ülesandeks on kontrollida, kas imporditav kaup vastab impordilitsentsile. Kui kogu litsentsiga hõlmatud kaubakogus on imporditud, tagastatakse litsents selle väljastanud ametiasutusele. Siseriiklikud ametiasutused teavitavad komisjoni kvoodikorra raames toimuvast reaalsest impordist.

| 3.11.-3.12. | Tariff quotas are managed: |
| --- | --- |

3.11.-3.12.

Tariff quotas are managed:

| — | either by import certificates, giving a right to import at a reduced or zero tariff for a specified amount of products within a specified period. This system gives commercial security to importers; |
| --- | --- |

—

either by import certificates, giving a right to import at a reduced or zero tariff for a specified amount of products within a specified period. This system gives commercial security to importers;

| — | or by the ‘first come/first served’ system based on customs declarations, giving a right to import at a reduced or zero tariff for the quantity shown on an import declaration in so far as the import quota has not been exhausted on the day of declaration. |
| --- | --- |

—

or by the ‘first come/first served’ system based on customs declarations, giving a right to import at a reduced or zero tariff for the quantity shown on an import declaration in so far as the import quota has not been exhausted on the day of declaration.

| 3.13. | Kontrollikoda kontrollis nii komisjoni kui kuue liikmesriigi (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania, Holland ja Ühendkuningriik) kvootide haldamist. Auditeeriti kõige olulisemaid turusektoreid. Kontrollikoda juhib tähelepanu järgmistele teemadele, mille suhtes komisjon peab edaspidi meetmeid võtma. |
| --- | --- |

3.13.

Kontrollikoda kontrollis nii komisjoni kui kuue liikmesriigi (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania, Holland ja Ühendkuningriik) kvootide haldamist. Auditeeriti kõige olulisemaid turusektoreid. Kontrollikoda juhib tähelepanu järgmistele teemadele, mille suhtes komisjon peab edaspidi meetmeid võtma.

| 3.14. | Kvootide rohkus (11) ja nendega seotud erinevad menetlused panevad komisjoni ja liikmesriikide haldustalituste õlgadele raske koorma ning suurendavad taotluste ebapiisava täitmise ja ebatõhususe riski. Seepärast kutsub komisjon üles uuendama ja harmoneerima kvootide menetluslikku raamistikku. |
| --- | --- |

3.14.

Kvootide rohkus (11) ja nendega seotud erinevad menetlused panevad komisjoni ja liikmesriikide haldustalituste õlgadele raske koorma ning suurendavad taotluste ebapiisava täitmise ja ebatõhususe riski. Seepärast kutsub komisjon üles uuendama ja harmoneerima kvootide menetluslikku raamistikku.

| 3.14. | Awareness of the problem raised by the Court was one of the reasons which led to the start of work on the AMIS-Quota project in 2002. The project foresees a central and integrated IT system that will help to manage agricultural import tariff quotas other than those managed by the ‘first come, first served’ system. The project will allow the national competent authorities to feed the newly developed computerised system directly with data concerning the quantities covered by import licences (requested, issued, used, and unused). AMIS-Quota will reduce the workload necessary for managing quotas and will contribute to the monitoring and transparency of the management process by centralising all relevant quota management information. |
| --- | --- |

3.14.

Awareness of the problem raised by the Court was one of the reasons which led to the start of work on the AMIS-Quota project in 2002. The project foresees a central and integrated IT system that will help to manage agricultural import tariff quotas other than those managed by the ‘first come, first served’ system. The project will allow the national competent authorities to feed the newly developed computerised system directly with data concerning the quantities covered by import licences (requested, issued, used, and unused). AMIS-Quota will reduce the workload necessary for managing quotas and will contribute to the monitoring and transparency of the management process by centralising all relevant quota management information.

The Commission is currently examining the regulations and systems relating to tariff quotas and import/export licences, with a view to making appropriate simplification proposals. It is intended that the implementation of AMIS-Quota, together with the outcome of the simplification study, will provide a positive response to the problems raised by the Court.

As far as monitoring is concerned, since 2001, 64 quotas concerning agricultural products have been transferred to the ‘first come, first served’ system with the aim of facilitating the management and corresponding monitoring.

| 3.15. | Kontrollikoja audit leidis, et kuuest külastatud liikmesriigist puudus neljas nõuetekohane süsteem liikmesriikide varustamiseks asjakohase ja kaasajastatud teabega ametlike templite kohta, mida kasutavad siseriiklikud litsentse (12) väljastavad ametiasutused. Ta soovitab komisjonil üle vaadata liikmesriikide teavitamise korra ja rakendada meetmeid olukorra parandamiseks. |
| --- | --- |

3.15.

Kontrollikoja audit leidis, et kuuest külastatud liikmesriigist puudus neljas nõuetekohane süsteem liikmesriikide varustamiseks asjakohase ja kaasajastatud teabega ametlike templite kohta, mida kasutavad siseriiklikud litsentse (12) väljastavad ametiasutused. Ta soovitab komisjonil üle vaadata liikmesriikide teavitamise korra ja rakendada meetmeid olukorra parandamiseks.

| 3.15. | The Commission supplies Member States on a regular basis with all information available concerning the ‘licence issuing’ agencies and prints of their official stamps via the Member States' representatives on the Management Committee on Trade Mechanisms. |
| --- | --- |

3.15.

The Commission supplies Member States on a regular basis with all information available concerning the ‘licence issuing’ agencies and prints of their official stamps via the Member States' representatives on the Management Committee on Trade Mechanisms.

The Commmission will remind Member States of the necessity of making the information avalaible to those customs offices responsible for verifying the licences.

| 3.16. | Teatud kvoodid võimaldavad praegu suurel hulgal importööridel, kes kõik on seotud ühe peaettevõtjaga, taotleda eraldi litsentsi, mis tagab neile maksimaalse kvoodieralduse. See põhjustab tarbetut paberitööd ja tekitab viivitusi taotluste menetlemises. Seepärast soovitab kontrollikoda komisjonil kehtestada täiendavad sätted sellise olukorra vältimiseks. |
| --- | --- |

3.16.

Teatud kvoodid võimaldavad praegu suurel hulgal importööridel, kes kõik on seotud ühe peaettevõtjaga, taotleda eraldi litsentsi, mis tagab neile maksimaalse kvoodieralduse. See põhjustab tarbetut paberitööd ja tekitab viivitusi taotluste menetlemises. Seepärast soovitab kontrollikoda komisjonil kehtestada täiendavad sätted sellise olukorra vältimiseks.

| 3.16. | In an effort to counter this, the Commission proposed prohibiting access to certain quotas for known linked persons under Article 143 of Regulation (EEC) No 2454/93 (Implementing provisions of the Customs Code). This proposal has been vigorously opposed by almost all Member States. |
| --- | --- |

3.16.

In an effort to counter this, the Commission proposed prohibiting access to certain quotas for known linked persons under Article 143 of Regulation (EEC) No 2454/93 (Implementing provisions of the Customs Code). This proposal has been vigorously opposed by almost all Member States.

In the beef sector the requirements (13) as to who can apply for the quota have been tightened. Proofs must be presented of independent activity by the importer, coupled with a high security to be forfeited where appropriate documents are not produced.

| 3.17. | Prantsusmaa ülemeredepartemangude (Guadeloupe, Guajaana, Martinique) osas leidis kontrollikoda, et teatud kvoodikorralduse alla kuuluvate toodete importimisel polnud Prantsuse ametivõimud esitanud komisjonile kvoodieralduse taotlusi. Ka polnud Prantsusmaa tolliamet teavitanud komisjoni imporditud kogustest. See tähendab, et oli võimalik importida kehtestatud kvootidest rohkem. Kontrollikoda kutsub komisjoni üles neid Prantsusmaa ülemeredepartemangude kvoodikorralduses esinevaid puudusi uurima ja need kõrvaldama. |
| --- | --- |

3.17.

Prantsusmaa ülemeredepartemangude (Guadeloupe, Guajaana, Martinique) osas leidis kontrollikoda, et teatud kvoodikorralduse alla kuuluvate toodete importimisel polnud Prantsuse ametivõimud esitanud komisjonile kvoodieralduse taotlusi. Ka polnud Prantsusmaa tolliamet teavitanud komisjoni imporditud kogustest. See tähendab, et oli võimalik importida kehtestatud kvootidest rohkem. Kontrollikoda kutsub komisjoni üles neid Prantsusmaa ülemeredepartemangude kvoodikorralduses esinevaid puudusi uurima ja need kõrvaldama.

| 3.17. | The Commission is considering the appropriate action to take in the light of the French authorities' extensive and detailed responses to the Court's comments. |
| --- | --- |

3.17.

The Commission is considering the appropriate action to take in the light of the French authorities' extensive and detailed responses to the Court's comments.

| 3.18. | Kontrollikoda on leidnud ka mitmes muus liikmesriigis kvoodireeglite rakendamise ning impordi kvoodikorralduse kontrollidega seotud puudusi. Kontrollikoda kutsub komisjoni üles läbi viima nende juhtumite järelkontrolli. |
| --- | --- |

3.18.

Kontrollikoda on leidnud ka mitmes muus liikmesriigis kvoodireeglite rakendamise ning impordi kvoodikorralduse kontrollidega seotud puudusi. Kontrollikoda kutsub komisjoni üles läbi viima nende juhtumite järelkontrolli.

| 3.18. | The Commission is continuing to followup the implications of these findings with the relevant Member States. Five of the points have been satisfactorily resolved including financial corrections, where required. |
| --- | --- |

3.18.

The Commission is continuing to followup the implications of these findings with the relevant Member States. Five of the points have been satisfactorily resolved including financial corrections, where required.

Impordi tollikontrollid sooduskauplemise korra raames

| 3.19. | Ühendus osaleb erinevates sooduskaubanduskokkulepetes (umbes 40 kokkulepet, mis puudutavad umbes 150 riiki). 2001. aastal taotleti sooduskohtlemist rahalises väärtuses 21 %-le kogu ühenduse impordist. Sooduskauplemise korra aluseks on päritolu kontseptsioon, mis tähendab, et vaid abisaajariikidest pärinevatel kaupadel on õigus sooduskohtlemisele. |
| --- | --- |

3.19.

Ühendus osaleb erinevates sooduskaubanduskokkulepetes (umbes 40 kokkulepet, mis puudutavad umbes 150 riiki). 2001. aastal taotleti sooduskohtlemist rahalises väärtuses 21 %-le kogu ühenduse impordist. Sooduskauplemise korra aluseks on päritolu kontseptsioon, mis tähendab, et vaid abisaajariikidest pärinevatel kaupadel on õigus sooduskohtlemisele.

| 3.20. | Päritolureeglid on keerukad ning seda on üldiselt tunnistatud, et tolliasutustel on raske kontrollida selle korra nõuetekohast täitmist. 2003. aasta (14) detsembris märkis komisjon sooduspäritolureeglite kohta avaldatud rohelises raamatus, et need reeglid tuleks põhjalikult läbi vaadata ning algatas vastavad konsultatsioonid. |
| --- | --- |

3.20.

Päritolureeglid on keerukad ning seda on üldiselt tunnistatud, et tolliasutustel on raske kontrollida selle korra nõuetekohast täitmist. 2003. aasta (14) detsembris märkis komisjon sooduspäritolureeglite kohta avaldatud rohelises raamatus, et need reeglid tuleks põhjalikult läbi vaadata ning algatas vastavad konsultatsioonid.

| 3.20. | The consultation period on the Green Paper on preferential origin rules is now closed and the Commission is preparing a synthesis of the replies received and orientations both for determining origin and revising administrative management and control. |
| --- | --- |

3.20.

The consultation period on the Green Paper on preferential origin rules is now closed and the Commission is preparing a synthesis of the replies received and orientations both for determining origin and revising administrative management and control.

| 3.21. | Praeguse sooduskorralduse põhitunnusteks on päritolustaatuse kinnitamine ekspordiriigi pädevate ametiasutuste poolt või (teatud tingimustel) eksportööri enda poolt ning hilisem sooduspäritolu kontrollimine ekspordiriigi poolt, kui impordiriik seda soovib. |
| --- | --- |

3.21.

Praeguse sooduskorralduse põhitunnusteks on päritolustaatuse kinnitamine ekspordiriigi pädevate ametiasutuste poolt või (teatud tingimustel) eksportööri enda poolt ning hilisem sooduspäritolu kontrollimine ekspordiriigi poolt, kui impordiriik seda soovib.

| 3.22. | Päritolureeglitele vastavuse seire põhineb erinevate siseriiklike ametiasutuste vahelisel töökohustuste jagamisel ja nende vastastikusel usaldusel. Siinjuures märgib kontrollikoda, et oma 2003. aasta avalduses tegi ELi maksukorralduse ja tolliliidu peadirektor reservatsiooni sooduskaubanduse järelevalve kohta, eriti seoses Balkanimaadest imporditud suhkruga, millega seotud omavahendite summa pole iseenesest oluline, kuid mis illustreerib asjaosaliste ametiasutuste vahelise tõhusa halduskoostöö vajadust. |
| --- | --- |

3.22.

Päritolureeglitele vastavuse seire põhineb erinevate siseriiklike ametiasutuste vahelisel töökohustuste jagamisel ja nende vastastikusel usaldusel. Siinjuures märgib kontrollikoda, et oma 2003. aasta avalduses tegi ELi maksukorralduse ja tolliliidu peadirektor reservatsiooni sooduskaubanduse järelevalve kohta, eriti seoses Balkanimaadest imporditud suhkruga, millega seotud omavahendite summa pole iseenesest oluline, kuid mis illustreerib asjaosaliste ametiasutuste vahelise tõhusa halduskoostöö vajadust.

| 3.22. | The Director General's reservation demonstrates the Commission's awareness of the need for assurance of the proper application of rules of origin by exporting countries worldwide despite a lack of sufficient resources to monitor all preferential partner countries. |
| --- | --- |

3.22.

The Director General's reservation demonstrates the Commission's awareness of the need for assurance of the proper application of rules of origin by exporting countries worldwide despite a lack of sufficient resources to monitor all preferential partner countries.

The Commission intends to ensure proper follow-up of the Director General's reservation.

| 3.23. | Õige tasakaal tuleb saavutada kolme valdkonna vahel, milleks on päritolustaatuse omandamise kriteeriumid ja nende õiguslik raamistik, nende rakendamise järelevalve ja kehtestatud menetlused. 2003. aastal keskendus kontrollikoda impordi sooduskohtlemise olemasolevatele süsteemidele seitsmes liikmesriigis, kes on kõige olulisemad impordiriigid. (15) Kontrollikoda kontrollis impordi tollikontrolle, hilisemate kontrollimistaotluste kasutamist ja tollikontrollistrateegiat. |
| --- | --- |

3.23.

Õige tasakaal tuleb saavutada kolme valdkonna vahel, milleks on päritolustaatuse omandamise kriteeriumid ja nende õiguslik raamistik, nende rakendamise järelevalve ja kehtestatud menetlused. 2003. aastal keskendus kontrollikoda impordi sooduskohtlemise olemasolevatele süsteemidele seitsmes liikmesriigis, kes on kõige olulisemad impordiriigid. (15) Kontrollikoda kontrollis impordi tollikontrolle, hilisemate kontrollimistaotluste kasutamist ja tollikontrollistrateegiat.

Impordi tollikontrollid

| 3.24. | Impordikontrolli kõige olulisem osa on päritolusertifikaatide ehtsuse kontrollimine. Selle korra kohaselt peavad ekspordiriigid muretsema sertifikaate väljastavate ametiasutuste nimed ja aadressid koos nende poolt kasutatavate pitserite jäljenditega, et impordiriikidel oleks võimalik sertifikaate kontrollida. |
| --- | --- |

3.24.

Impordikontrolli kõige olulisem osa on päritolusertifikaatide ehtsuse kontrollimine. Selle korra kohaselt peavad ekspordiriigid muretsema sertifikaate väljastavate ametiasutuste nimed ja aadressid koos nende poolt kasutatavate pitserite jäljenditega, et impordiriikidel oleks võimalik sertifikaate kontrollida.

| 3.25. | Leiti, et kahes liikmesriigis (Saksamaal ja Hispaanias) esines süstemaatilisi probleeme pitserinäidistest jäljendite tegemisel ja kohalikele tolliasutustele jaotamisel. Jäljendid jõudsid kohalikesse tolliasutustesse hilinemisega või olid mitteloetavad, mistõttu polnud võimalik sertifikaate nõuetekohaselt kontrollida. Seega on olemas risk, et sooduskohtlemist võidakse seal kasutada impordi puhul, mis ei kuulu sooduskohtlemisele. |
| --- | --- |

3.25.

Leiti, et kahes liikmesriigis (Saksamaal ja Hispaanias) esines süstemaatilisi probleeme pitserinäidistest jäljendite tegemisel ja kohalikele tolliasutustele jaotamisel. Jäljendid jõudsid kohalikesse tolliasutustesse hilinemisega või olid mitteloetavad, mistõttu polnud võimalik sertifikaate nõuetekohaselt kontrollida. Seega on olemas risk, et sooduskohtlemist võidakse seal kasutada impordi puhul, mis ei kuulu sooduskohtlemisele.

| 3.25. | The Commission supplies Member States with complete and prompt information on exporting countries' competent authorities and the stamps they use through a new electronic interface called ‘SMS’. In additon the Commission has now received assurance from both Member States that solutions to the problem have been identified and implemented. This may be the subject of future scrutiny. |
| --- | --- |

3.25.

The Commission supplies Member States with complete and prompt information on exporting countries' competent authorities and the stamps they use through a new electronic interface called ‘SMS’. In additon the Commission has now received assurance from both Member States that solutions to the problem have been identified and implemented. This may be the subject of future scrutiny.

| 3.26. | Kontrolliti valimit teatud kolmandate riikide teatud toodete impordideklaratsioonidest. Märgiti, et antud valimi teatud riikides väljastatud päritolusertifikaadid olid eranditult väljastatud tagantjärele, seega pärast kauba väljaviimist ekspordiriigist. Seda võib teha vaid erandjuhtudel, (16) kuna sellisel juhul ei saa ekspordiriigi ametiasutused kaupa enne selle riigist väljaviimist kontrollida. Sellele vaatamata pole liikmesriikide tolliasutused esitanud taotlust ühegi nimetatud sertifikaadi hilisemaks kontrollimiseks. |
| --- | --- |

3.26.

Kontrolliti valimit teatud kolmandate riikide teatud toodete impordideklaratsioonidest. Märgiti, et antud valimi teatud riikides väljastatud päritolusertifikaadid olid eranditult väljastatud tagantjärele, seega pärast kauba väljaviimist ekspordiriigist. Seda võib teha vaid erandjuhtudel, (16) kuna sellisel juhul ei saa ekspordiriigi ametiasutused kaupa enne selle riigist väljaviimist kontrollida. Sellele vaatamata pole liikmesriikide tolliasutused esitanud taotlust ühegi nimetatud sertifikaadi hilisemaks kontrollimiseks.

| 3.26. | The Commission will examine the situation referred to by the Court and will take the necessary measures where appropriate. |
| --- | --- |

3.26.

The Commission will examine the situation referred to by the Court and will take the necessary measures where appropriate.

Hilisem kontrollimine

| 3.27. | Kord näeb ette, et päritolusertifikaatide ja arvedeklaratsioonide hilisem kontrollimine tuleb teha “juhuslikult” või siis, kui tolliasutustel on “põhjendatud kahtlusi” selliste dokumentide ehtsuse suhtes. (17) Päritolusertifikaatide ehtsuse uurimise aluseks on sertifikaate väljastavate ametiasutuste tõhus koostöö. |
| --- | --- |

3.27.

Kord näeb ette, et päritolusertifikaatide ja arvedeklaratsioonide hilisem kontrollimine tuleb teha “juhuslikult” või siis, kui tolliasutustel on “põhjendatud kahtlusi” selliste dokumentide ehtsuse suhtes. (17) Päritolusertifikaatide ehtsuse uurimise aluseks on sertifikaate väljastavate ametiasutuste tõhus koostöö.

| 3.28. | Vastupidiselt “põhjendatud kahtlusega” juhtumitele oli tolli poolt juhuslikkuse printsiibi alusel välja valitud juhtumite puhul väga palju selliseid hilisema kontrollimise taotlusi, millele abisaaja kolmas riik polnud vastanud. Näiteks oli ühes liikmesriigis (Belgia) “juhuslikult” valitud hilisema kontrollimise taotlustele ettenähtud kuue kuu jooksul vastatud vaid 40 %-l juhtudest. Praegu kehtivate sätete kohaselt tähendab “juhusliku” kontrollimise puhul vastuse puudumine seda, et kauba soodusstaatus säilitatakse ning tulemuseks võib olla põhjendamatu sooduskohtlemine. Teisalt märgiti ka seda, et kaks liikmesriiki (Hispaania ja Ühendkuningriik) käsitasid hilisemat kontrollimist “põhjendatud kahtluse” juhtudena ja võtsid sooduskohtlemise loa tagasi, kui nad vastust ei saanud. |
| --- | --- |

3.28.

Vastupidiselt “põhjendatud kahtlusega” juhtumitele oli tolli poolt juhuslikkuse printsiibi alusel välja valitud juhtumite puhul väga palju selliseid hilisema kontrollimise taotlusi, millele abisaaja kolmas riik polnud vastanud. Näiteks oli ühes liikmesriigis (Belgia) “juhuslikult” valitud hilisema kontrollimise taotlustele ettenähtud kuue kuu jooksul vastatud vaid 40 %-l juhtudest. Praegu kehtivate sätete kohaselt tähendab “juhusliku” kontrollimise puhul vastuse puudumine seda, et kauba soodusstaatus säilitatakse ning tulemuseks võib olla põhjendamatu sooduskohtlemine. Teisalt märgiti ka seda, et kaks liikmesriiki (Hispaania ja Ühendkuningriik) käsitasid hilisemat kontrollimist “põhjendatud kahtluse” juhtudena ja võtsid sooduskohtlemise loa tagasi, kui nad vastust ei saanud.

| 3.28. | It is important to distinguish between the different purposes behind the two methods of selecting certificates for post-clearance verification by the country of issue. Reasonable doubt is for use where the customs authorities have a concern about the bonafides of a certificate but insufficient grounds for refusing preferential treatment immediately. In these circumstances in the absence of any or a satisfactory response within a specific time period then it is appropriate to require payment of the full rate of duty. Verifications of randomly selected certificates merely provide an indicator of the overall level of reliability of the system. In those circumstances the absence of a prompt response from the issuing country does not provide grounds for charging the importer the higher rate of duty. The Commission is however aware that the frequent use of randomly selected verification requests might prove counter-productive, and the need for such checks will be revisited when the Commission services' consider the action to take on the Green paper. |
| --- | --- |

3.28.

It is important to distinguish between the different purposes behind the two methods of selecting certificates for post-clearance verification by the country of issue. Reasonable doubt is for use where the customs authorities have a concern about the bonafides of a certificate but insufficient grounds for refusing preferential treatment immediately. In these circumstances in the absence of any or a satisfactory response within a specific time period then it is appropriate to require payment of the full rate of duty. Verifications of randomly selected certificates merely provide an indicator of the overall level of reliability of the system. In those circumstances the absence of a prompt response from the issuing country does not provide grounds for charging the importer the higher rate of duty. The Commission is however aware that the frequent use of randomly selected verification requests might prove counter-productive, and the need for such checks will be revisited when the Commission services' consider the action to take on the Green paper.

In recent years the Commission has paid attention during its inspections of traditional own resources to the proper selection and prompt follow-up of verifications on the basis of reasonable doubt. The Commission notes that the Court's examination of this area appears to indicate that these efforts have been largely successful. The Commission has been assured by Spain and the United Kingdom that procedures are now in place to request occasional verifications on a random basis and will encourage Belgium to tackle the level of non-response noted by the Court.

Tollikontrolli strateegia

| 3.29. | Kuna liikmesriikides areneb paberkandjata elektroonilise tollivormistussüsteemi (18) juurutamine, hakatakse päritolukontrolli tegema impordijärgselt, mitte impordi ajal. Selline madalamal tasemel kontroll liikmesriikidesse importimisel korvatakse põhiliselt tollivormistusele järgneva kontrolliga; ent ka päritolusertifikaatide hilisemate kontrollide arvu suurenemine peaks aitama muutust kompenseerida. Sellise kasvu kohta tõendusmaterjali ei leitud. Näiteks kahes külastatud liikmesriigis (Belgia ja Hispaania) moodustas hilisemate kontrollimiste määr alla 1 % soodusimpordist. |
| --- | --- |

3.29.

Kuna liikmesriikides areneb paberkandjata elektroonilise tollivormistussüsteemi (18) juurutamine, hakatakse päritolukontrolli tegema impordijärgselt, mitte impordi ajal. Selline madalamal tasemel kontroll liikmesriikidesse importimisel korvatakse põhiliselt tollivormistusele järgneva kontrolliga; ent ka päritolusertifikaatide hilisemate kontrollide arvu suurenemine peaks aitama muutust kompenseerida. Sellise kasvu kohta tõendusmaterjali ei leitud. Näiteks kahes külastatud liikmesriigis (Belgia ja Hispaania) moodustas hilisemate kontrollimiste määr alla 1 % soodusimpordist.

| 3.29. | As the Court itself remarks in paragraph 3.10 Community customs legislation rarely prescribes specific levels of customs control. In line with this approach no rates have been set for such verifications. The arrangements for verification by third countries are just one of the tools available to Member States to meet their obligation to ensure the proper application of that legislation. |
| --- | --- |

3.29.

As the Court itself remarks in paragraph 3.10 Community customs legislation rarely prescribes specific levels of customs control. In line with this approach no rates have been set for such verifications. The arrangements for verification by third countries are just one of the tools available to Member States to meet their obligation to ensure the proper application of that legislation.

| 3.30. | Kui impordijärgse kontrolliga selgitatakse välja, et import ei kuulu sooduskohtlemise alla, kuid importööril on olemas päritolusertifikaadid ja ta suudab tõestada oma heauskset tegutsemist, võidakse ta vabastada maksust, mida ta muidu tasuma peaks. Seda ei saa teha siis, kui päritolu tõendamiseks kasutatakse arvedeklaratsioone, (19) kuna need dokumendid näitavad rohkem eksportööri kui siseriikliku ametiasutuse vastutust. Kaubaarvete ulatuslikum kasutamine päritolu tõendamiseks on seega omavahendite seisukohalt kasulik ja kontrollikoda märgib, et see oli ka üks eespool nimetatud komisjoni rohelises raamatus esitatud valikuvõimalustest. |
| --- | --- |

3.30.

Kui impordijärgse kontrolliga selgitatakse välja, et import ei kuulu sooduskohtlemise alla, kuid importööril on olemas päritolusertifikaadid ja ta suudab tõestada oma heauskset tegutsemist, võidakse ta vabastada maksust, mida ta muidu tasuma peaks. Seda ei saa teha siis, kui päritolu tõendamiseks kasutatakse arvedeklaratsioone, (19) kuna need dokumendid näitavad rohkem eksportööri kui siseriikliku ametiasutuse vastutust. Kaubaarvete ulatuslikum kasutamine päritolu tõendamiseks on seega omavahendite seisukohalt kasulik ja kontrollikoda märgib, et see oli ka üks eespool nimetatud komisjoni rohelises raamatus esitatud valikuvõimalustest.

| 3.30. | As already indicated in reply to paragraph 3.20 the Commission is considering the follow-up to be given to the Green Paper. |
| --- | --- |

3.30.

As already indicated in reply to paragraph 3.20 the Commission is considering the follow-up to be given to the Green Paper.

Tollijärelevalve kaupade saabumise üle sadamatesse

| 3.31. | Kontrollikoda kontrollis tollivormistust väljavalitud sadamates 10 liikmesriigis, (20) kus kogutud impordimaks on tuluvoo oluline osa, moodustades siseriiklikul tasandil kogutavast tollimaksust kokku 10–50 %. Audit keskendus tollijärelevalve- ja kontrollimenetluste hindamisele, millega tagatakse kaupade nõuetekohane ning õigeaegne deklareerimine ning impordi tollimaksude korrektne kindlaksmääramine. |
| --- | --- |

3.31.

Kontrollikoda kontrollis tollivormistust väljavalitud sadamates 10 liikmesriigis, (20) kus kogutud impordimaks on tuluvoo oluline osa, moodustades siseriiklikul tasandil kogutavast tollimaksust kokku 10–50 %. Audit keskendus tollijärelevalve- ja kontrollimenetluste hindamisele, millega tagatakse kaupade nõuetekohane ning õigeaegne deklareerimine ning impordi tollimaksude korrektne kindlaksmääramine.

| 3.32. | Välja arvatud järgmises punktis kirjeldatud puuduste osas Antwerpenis (Belgia) leiti, et üldiselt tagasid menetlused rahuldaval tasemel saabuvate kaupade nõuetekohase deklareerimise ja impordimaksu korrektse kindlaksmääramise. |
| --- | --- |

3.32.

Välja arvatud järgmises punktis kirjeldatud puuduste osas Antwerpenis (Belgia) leiti, et üldiselt tagasid menetlused rahuldaval tasemel saabuvate kaupade nõuetekohase deklareerimise ja impordimaksu korrektse kindlaksmääramise.

| 3.33. | Antwerpenis olid paljud tolli poolt läbivalgustamiseks välja valitud konteinerid tollile esitamata jäetud. Kuude lõikes paistis esitamata konteinerite arv kasvavat ning 2002. aasta augustis ulatus see 16 %ni. (197 väljavalitud 1 251st konteinerist). Selline tollikontrolli vältimine näitab tollijärelevalve tõsist nõrgenemist. Tavaliselt tuleb esitamata jätmise eest maksta vaid 125 või 250 eurot trahvi. Ka märgiti Antwerpeni puhul, et kontrollimiskava 36 eesmärgist oli saavutatud vaid 16, sega vähem kui 50 %. |
| --- | --- |

3.33.

Antwerpenis olid paljud tolli poolt läbivalgustamiseks välja valitud konteinerid tollile esitamata jäetud. Kuude lõikes paistis esitamata konteinerite arv kasvavat ning 2002. aasta augustis ulatus see 16 %ni. (197 väljavalitud 1 251st konteinerist). Selline tollikontrolli vältimine näitab tollijärelevalve tõsist nõrgenemist. Tavaliselt tuleb esitamata jätmise eest maksta vaid 125 või 250 eurot trahvi. Ka märgiti Antwerpeni puhul, et kontrollimiskava 36 eesmärgist oli saavutatud vaid 16, sega vähem kui 50 %.

| 3.33. | Once the Commission has had the opportunity to examine the Belgian authorities' comments it will take any necessary follow-up action. |
| --- | --- |

3.33.

Once the Commission has had the opportunity to examine the Belgian authorities' comments it will take any necessary follow-up action.

Ajutise ladustamise tähtaeg

| 3.34. | Enne seda, kui merd mööda saabuvatele kaupadele määratakse tollikäitlusviis, võidakse need paigutada eraldiasuvasse ajutisse lattu, kuid mitte kauemaks kui 45 päevaks. Kontrollikoda märkis, et nimetatud tähtaja rakendamine liikmesriikides oli väga erinev. Portugalis peeti nimetatud tähtajast väga rangelt kinni ja trahv selle rikkumise eest oli 5 % kauba tolliväärtusest. Kuid mitmes liikmesriigis oli ajutise ladustamise tähtaja kontrollimine tolli poolt leebe, näiteks Hamburgis (Saksamaa) ei koostatud nimekirju 45 päeva piiri ületanud juhtumitest; Helsingis (Soome) oli ajutises laos seal juba üle aasta seisnud kaubasaadetisi ning kaasajastamist vajasid ka selle eeskirja kohalikud juhendid. |
| --- | --- |

3.34.

Enne seda, kui merd mööda saabuvatele kaupadele määratakse tollikäitlusviis, võidakse need paigutada eraldiasuvasse ajutisse lattu, kuid mitte kauemaks kui 45 päevaks. Kontrollikoda märkis, et nimetatud tähtaja rakendamine liikmesriikides oli väga erinev. Portugalis peeti nimetatud tähtajast väga rangelt kinni ja trahv selle rikkumise eest oli 5 % kauba tolliväärtusest. Kuid mitmes liikmesriigis oli ajutise ladustamise tähtaja kontrollimine tolli poolt leebe, näiteks Hamburgis (Saksamaa) ei koostatud nimekirju 45 päeva piiri ületanud juhtumitest; Helsingis (Soome) oli ajutises laos seal juba üle aasta seisnud kaubasaadetisi ning kaasajastamist vajasid ka selle eeskirja kohalikud juhendid.

| 3.34. | The Commission will follow-up the Court's findings in Germany and Finland and will use those from the two locations in Portugal in its current correspondence with the Portuguese authorities about anomalies in the control of temporary storage found in other ports during Commission inspections. |
| --- | --- |

3.34.

The Commission will follow-up the Court's findings in Germany and Finland and will use those from the two locations in Portugal in its current correspondence with the Portuguese authorities about anomalies in the control of temporary storage found in other ports during Commission inspections.

Tollideklaratsioonide ja siseriiklike raamatupidamissüsteemide kontrolli tulemused

| 3.35. | Nagu eespool mainitud (vt punkt 3.5b), kontrollis kontrollikoda komisjoni ja liikmesriikide traditsioonilisi omavahendeid kirjendavaid raamatupidamisaruandeid ning alalüüsis tollimaksude voogu. A-kontode abil raamatupidamisaruannetesse kirjendatavas ning komisjonile kasutatavaks muudetavas imporditollimaksude peavoos ei leitud suuri probleeme. Kuid B-kontode suhtes tehti järgmised tähelepanekud. |
| --- | --- |

3.35.

Nagu eespool mainitud (vt punkt 3.5b), kontrollis kontrollikoda komisjoni ja liikmesriikide traditsioonilisi omavahendeid kirjendavaid raamatupidamisaruandeid ning alalüüsis tollimaksude voogu. A-kontode abil raamatupidamisaruannetesse kirjendatavas ning komisjonile kasutatavaks muudetavas imporditollimaksude peavoos ei leitud suuri probleeme. Kuid B-kontode suhtes tehti järgmised tähelepanekud.

Kindlaksmääratud, kuid komisjonile veel kasutatavaks tegemata summad (B-kontod)

| 3.36. | Kindlaksmääratud omavahendeid, mille eest pole tagatist nõutud, koos nendega, mille kohta on esitatud kaebus ja mida võidakse muuta, pole vaja komisjonile kättesaadavaks teha, kui liikmesriik kannab need eraldi kontodele (B-kontod). Iga liikmesriik esitab komisjonile igas kvartalis aruande B-kontode kohta. Saldod kantakse ühenduse bilansiaruande rubriiki “Liikmesriikide võlgnevused”. |
| --- | --- |

3.36.

Kindlaksmääratud omavahendeid, mille eest pole tagatist nõutud, koos nendega, mille kohta on esitatud kaebus ja mida võidakse muuta, pole vaja komisjonile kättesaadavaks teha, kui liikmesriik kannab need eraldi kontodele (B-kontod). Iga liikmesriik esitab komisjonile igas kvartalis aruande B-kontode kohta. Saldod kantakse ühenduse bilansiaruande rubriiki “Liikmesriikide võlgnevused”.

| 3.37. | 31. detsembril 2003. aastal oli komisjoni raamatupidamisžurnaalide B-konto eelbilanss 2 364,3 miljonit eurot ja seega 1,9 % võrra suurem vastavast näitajast 31. detsembril 2002. aastal (2 321,2 miljonit eurot). (21) |
| --- | --- |

3.37.

31. detsembril 2003. aastal oli komisjoni raamatupidamisžurnaalide B-konto eelbilanss 2 364,3 miljonit eurot ja seega 1,9 % võrra suurem vastavast näitajast 31. detsembril 2002. aastal (2 321,2 miljonit eurot). (21)

| 3.38. | B-konto bilanss sisaldab mõningaid kandeid, mis on seal seisnud kaua aega ja mille täielik sissenõudmine on väga ebatõenäoline. Kontrollikoda kommenteeris oma 2002. aasta aruande punktis 1.19, et pole mõtet selliseid kandeid määramata ajaks B-kontodele seisma jätta, kui nende sissenõudmine on ebatõenäoline. Seda silmas pidades tervitas kontrollikoda oma arvamuses nr 7/2003 (22) komisjoni ettepanekut (23) määruse muutmise kohta ja seal esitatud nõuet liikmesriikidele maha kanda traditsiooniliste omavahendite summad, mis teatud konkreetseks tähtajaks (viis aastat) pärast maksenõude lõplikku jõustamist pole sisse nõutud. Kuni selle muudatuse vastuvõtmiseni sisaldab B-konto saldo üha enam neid summasid, mida tõenäoliselt kunagi pole võimalik sisse nõuda. |
| --- | --- |

3.38.

B-konto bilanss sisaldab mõningaid kandeid, mis on seal seisnud kaua aega ja mille täielik sissenõudmine on väga ebatõenäoline. Kontrollikoda kommenteeris oma 2002. aasta aruande punktis 1.19, et pole mõtet selliseid kandeid määramata ajaks B-kontodele seisma jätta, kui nende sissenõudmine on ebatõenäoline. Seda silmas pidades tervitas kontrollikoda oma arvamuses nr 7/2003 (22) komisjoni ettepanekut (23) määruse muutmise kohta ja seal esitatud nõuet liikmesriikidele maha kanda traditsiooniliste omavahendite summad, mis teatud konkreetseks tähtajaks (viis aastat) pärast maksenõude lõplikku jõustamist pole sisse nõutud. Kuni selle muudatuse vastuvõtmiseni sisaldab B-konto saldo üha enam neid summasid, mida tõenäoliselt kunagi pole võimalik sisse nõuda.

| 3.38. | The Commission anticipates that the amendment introducing a specific deadline will be adopted by the Council in the latter part of 2004. |
| --- | --- |

3.38.

The Commission anticipates that the amendment introducing a specific deadline will be adopted by the Council in the latter part of 2004.

| 3.39. | Seda probleemi arvestades on komisjon oma bilansist maha kandnud 1 043,9 miljonit eurot, mis vähendas B-konto netobilanssi 58,9 % võrra, nii et see moodustas 729,3 miljonit eurot. Kontrollikoda kontrollis kohanduse arvutamise meetodit ja leidis, et asjaolusid arvestades on see mõistlik. |
| --- | --- |

3.39.

Seda probleemi arvestades on komisjon oma bilansist maha kandnud 1 043,9 miljonit eurot, mis vähendas B-konto netobilanssi 58,9 % võrra, nii et see moodustas 729,3 miljonit eurot. Kontrollikoda kontrollis kohanduse arvutamise meetodit ja leidis, et asjaolusid arvestades on see mõistlik.

| 3.40. | Nagu eelmistelgi aastatel, (24) leidsid nii kontrollikoda kui komisjon selgi korral oma inspekteerimiste käigus (vt punkt 3.9) paljudes liikmesriikides (Belgia, Saksamaa, Kreeka, Portugal, Soome ja Ühendkuningriik) süstemaatilisi B-kontodega seotud probleeme, nagu näiteks viivitused kirjendamisel, vead kannetes, vahelejätmised ja ebakorrektsed tühistamised. Saksamaa kõrvaldas oma B-kontolt kandeid 40,1 miljoni euro suuruses summas, kuid ammendavat selgitust selle vähendamise kohta pole veel saadud. Lisaks leiti normist kõrvalekaldumisi ka B-konto bilansi kohta komisjonile esitatud aruandluses (Belgia, Itaalia, Rootsi). |
| --- | --- |

3.40.

Nagu eelmistelgi aastatel, (24) leidsid nii kontrollikoda kui komisjon selgi korral oma inspekteerimiste käigus (vt punkt 3.9) paljudes liikmesriikides (Belgia, Saksamaa, Kreeka, Portugal, Soome ja Ühendkuningriik) süstemaatilisi B-kontodega seotud probleeme, nagu näiteks viivitused kirjendamisel, vead kannetes, vahelejätmised ja ebakorrektsed tühistamised. Saksamaa kõrvaldas oma B-kontolt kandeid 40,1 miljoni euro suuruses summas, kuid ammendavat selgitust selle vähendamise kohta pole veel saadud. Lisaks leiti normist kõrvalekaldumisi ka B-konto bilansi kohta komisjonile esitatud aruandluses (Belgia, Itaalia, Rootsi).

| 3.40. | As the Court acknowledges the Commission is continuing to examine Member States' management of the B account and to require remedial action where necessary. As has already been alluded to in the Commmission's responses to paragraph 3.38. the Commission is also pursuing amendments to the regulations governing the operation of the B account with a view to improving its accuracy and reliability. |
| --- | --- |

3.40.

As the Court acknowledges the Commission is continuing to examine Member States' management of the B account and to require remedial action where necessary. As has already been alluded to in the Commmission's responses to paragraph 3.38. the Commission is also pursuing amendments to the regulations governing the operation of the B account with a view to improving its accuracy and reliability.

Teiste audiitorite töö

| 3.41. | Teiste audiitorite tehtud töö kasutamine, kui see oli võimalik, andis komisjoni auditite ja järelduste jaoks vajalikku teavet ja oli väärtuslikuks panuseks kinnitava avalduse raames toimunud hindamisse. Meresadamate tollijärelevalve auditis (vt punktid 3.31–3.34) tehti konkreetset koostööd Saksamaa Föderaalse Audiitorkojaga (Bundesrechnungshof). Kiideti heaks ühine auditi lähenemisviis, kasutati samu auditiküsimustikke ja kontrollikoda arvestas leidudega, mida kinnitasid ka kättesaadavaks tehtud tõendavad dokumendid. Paljudes liikmesriikides (Taani, Kreeka, Hispaania, Itaalia, Holland, Soome) tehti kontrollikojale kättesaadavaks kinnitava avalduse teemadega seotud auditidokumentatsioon, mida kontrollikoda ka kasutas. Reas riikides pole aga tolliasjadega tegelevate auditeerimis- ja inspekteerimisasutuste poolt tehtud töö dokumentatsioon komisjonile siseriiklikust poliitikast tulenevalt kättesaadav. |
| --- | --- |

3.41.

Teiste audiitorite tehtud töö kasutamine, kui see oli võimalik, andis komisjoni auditite ja järelduste jaoks vajalikku teavet ja oli väärtuslikuks panuseks kinnitava avalduse raames toimunud hindamisse. Meresadamate tollijärelevalve auditis (vt punktid 3.31–3.34) tehti konkreetset koostööd Saksamaa Föderaalse Audiitorkojaga (Bundesrechnungshof). Kiideti heaks ühine auditi lähenemisviis, kasutati samu auditiküsimustikke ja kontrollikoda arvestas leidudega, mida kinnitasid ka kättesaadavaks tehtud tõendavad dokumendid. Paljudes liikmesriikides (Taani, Kreeka, Hispaania, Itaalia, Holland, Soome) tehti kontrollikojale kättesaadavaks kinnitava avalduse teemadega seotud auditidokumentatsioon, mida kontrollikoda ka kasutas. Reas riikides pole aga tolliasjadega tegelevate auditeerimis- ja inspekteerimisasutuste poolt tehtud töö dokumentatsioon komisjonile siseriiklikust poliitikast tulenevalt kättesaadav.

Käibemaksu- ja RKT omavahendid

Sissejuhatus

| 3.42. | Vastupidiselt traditsioonilistest omavahenditest laekuvale ELi tulule peegeldavad käibemaksu- ja RKT omavahendid makromajanduslikku statistikat, mille alusandmeid ei saa otseselt analüüsida. Seetõttu käsitleb käibemaksu- ja RKT omavahendite audit lähtepunktina liikmesriikide koostatud makromajanduslike kokkuvõtete laekumist komisjonile (kas prognooside või tegelike arvudena) ning püüab hinnata komisjoni andmetöötlussüsteemi, mis töötleb andmeid seni, kuni need lõpuks raamatupidamisaruannetesse sisestatakse. Käibemaksu- ja RKT omavahendite statistiliste alusandmete eriaspektid võivad siiski olla kontrollikoja eraldi auditite teemaks, näiteks sel aastal viidi läbi üks audit liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonide paranduste ja kompensatsioonide kohta. |
| --- | --- |

3.42.

Vastupidiselt traditsioonilistest omavahenditest laekuvale ELi tulule peegeldavad käibemaksu- ja RKT omavahendid makromajanduslikku statistikat, mille alusandmeid ei saa otseselt analüüsida. Seetõttu käsitleb käibemaksu- ja RKT omavahendite audit lähtepunktina liikmesriikide koostatud makromajanduslike kokkuvõtete laekumist komisjonile (kas prognooside või tegelike arvudena) ning püüab hinnata komisjoni andmetöötlussüsteemi, mis töötleb andmeid seni, kuni need lõpuks raamatupidamisaruannetesse sisestatakse. Käibemaksu- ja RKT omavahendite statistiliste alusandmete eriaspektid võivad siiski olla kontrollikoja eraldi auditite teemaks, näiteks sel aastal viidi läbi üks audit liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonide paranduste ja kompensatsioonide kohta.

| 3.43. | Kontrollikoja audit käsitles käibemaksu- ja RKT omavahendeid ning neid hõlmavaid järelevalve- ja kontrollisüsteeme, parandusi ja kompensatsioone liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonides ning eelarve koostamist ja täitmist järgmistes valdkondades: |
| --- | --- |

3.43.

Kontrollikoja audit käsitles käibemaksu- ja RKT omavahendeid ning neid hõlmavaid järelevalve- ja kontrollisüsteeme, parandusi ja kompensatsioone liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonides ning eelarve koostamist ja täitmist järgmistes valdkondades:

| — | liikmesriikide igakuised maksed, |
| --- | --- |

—

liikmesriikide igakuised maksed,

| — | bilansid ja bilansikohandused eelmiste aastate põhjal, |
| --- | --- |

—

bilansid ja bilansikohandused eelmiste aastate põhjal,

| — | Ühendkuningriigi paranduste arvutamine ning selle rahastamine 2003 aastal, lisaks 1999. aasta finantsarvutused ja nende rahastamine, |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi paranduste arvutamine ning selle rahastamine 2003 aastal, lisaks 1999. aasta finantsarvutused ja nende rahastamine,

| — | tagastused liikmesriikidele. |
| --- | --- |

—

tagastused liikmesriikidele.

Järelevalvesüsteemide ja kontrolli hindamine

Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid

| 3.44. | Liikmesriikidega koos läbi viidud komisjoni inspekteerimistegevus (25) on käibemaksu- ja RKT-ga seotud omavahendite kontrollisüsteemi oluline element. Kontrollikoda vaatas läbi neid inspekteerimisi läbiviivate üksuste töö. |
| --- | --- |

3.44.

Liikmesriikidega koos läbi viidud komisjoni inspekteerimistegevus (25) on käibemaksu- ja RKT-ga seotud omavahendite kontrollisüsteemi oluline element. Kontrollikoda vaatas läbi neid inspekteerimisi läbiviivate üksuste töö.

| 3.45. | Käibemaksu-omavahendite osas andsid 2003. eelarveaasta jooksul läbi viidud komisjoni kohapealsed inspekteerimised alust üheksa uue reservatsiooni tegemiseks (vt punkt 3.56) seoses liikmesriikide koostatud käibemaksudeklaratsioonide (26) konkreetsete elementidega. Edu saavutati reservatsioonide arvu vähendamisel (aasta jooksul tühistati kakskümmend), kuid 74 neist olid 2003. aasta lõpus ikkagi kehtivad (vt ka punkt 3.57). (27) |
| --- | --- |

3.45.

Käibemaksu-omavahendite osas andsid 2003. eelarveaasta jooksul läbi viidud komisjoni kohapealsed inspekteerimised alust üheksa uue reservatsiooni tegemiseks (vt punkt 3.56) seoses liikmesriikide koostatud käibemaksudeklaratsioonide (26) konkreetsete elementidega. Edu saavutati reservatsioonide arvu vähendamisel (aasta jooksul tühistati kakskümmend), kuid 74 neist olid 2003. aasta lõpus ikkagi kehtivad (vt ka punkt 3.57). (27)

| 3.45. | The Commission recently decided to sub-divide some reservations where this seems likely to enable separate elements of complex problems to be resolved one-by-one. Where this is done, absolute numbers of reservations may appear to diminish more slowly, even though there remain fewer real problems. |
| --- | --- |

3.45.

The Commission recently decided to sub-divide some reservations where this seems likely to enable separate elements of complex problems to be resolved one-by-one. Where this is done, absolute numbers of reservations may appear to diminish more slowly, even though there remain fewer real problems.

| 3.46. | Liikmesriikide koostatud käibemaksudeklaratsioonide inspekteerimise ettevalmistamine ja aruandlus on hea kvaliteediga, samuti auditi käigus tehtud tähelepanekute järelaudit. Kontrollikoda märgib siiski, et inspekteerimiste tõhusust aitaks edaspidi tõsta käibemaksudeklaratsioonide koostamise selge regulatiivne ja protseduuriline raamistik ning selge tegevuspoliitika väljatöötamine komisjoni reservatsioonide haldamiseks (vt punkt 3.57). |
| --- | --- |

3.46.

Liikmesriikide koostatud käibemaksudeklaratsioonide inspekteerimise ettevalmistamine ja aruandlus on hea kvaliteediga, samuti auditi käigus tehtud tähelepanekute järelaudit. Kontrollikoda märgib siiski, et inspekteerimiste tõhusust aitaks edaspidi tõsta käibemaksudeklaratsioonide koostamise selge regulatiivne ja protseduuriline raamistik ning selge tegevuspoliitika väljatöötamine komisjoni reservatsioonide haldamiseks (vt punkt 3.57).

| 3.46. | The present legal framework enables Member States to reflect their particularities and the Commission's controls must necessarily take account of national variations. Nevertheless, the Commission will continue to encourage national administrations to present data in a clear, readily understandable, rigorous and more uniform way. For the policy regarding reservations, see the reply to paragraph 3.57. |
| --- | --- |

3.46.

The present legal framework enables Member States to reflect their particularities and the Commission's controls must necessarily take account of national variations. Nevertheless, the Commission will continue to encourage national administrations to present data in a clear, readily understandable, rigorous and more uniform way. For the policy regarding reservations, see the reply to paragraph 3.57.

| 3.47. | RKT omavahendite osas tõi kontrollikoda oma 2002. eelarveaasta aastaaruande tähelepanekutes (28) välja, et ebaselgeks jäi komisjoni poolt läbiviidud lihtsast aritmeetilisest kontrollimisest kaugemale ulatuvate RKT iga-aastaste küsimustike kontrollimise (29) täpne iseloom, kuna puudusid konkreetsed juhendid nende kontrollide iseloomu ja ulatuse kohta. Järgides kontrollikoja soovitusi, võttis komisjon kasutusele kontrollnimekirjad RKT küsimustike andmete kontrollimiseks. |
| --- | --- |

3.47.

RKT omavahendite osas tõi kontrollikoda oma 2002. eelarveaasta aastaaruande tähelepanekutes (28) välja, et ebaselgeks jäi komisjoni poolt läbiviidud lihtsast aritmeetilisest kontrollimisest kaugemale ulatuvate RKT iga-aastaste küsimustike kontrollimise (29) täpne iseloom, kuna puudusid konkreetsed juhendid nende kontrollide iseloomu ja ulatuse kohta. Järgides kontrollikoja soovitusi, võttis komisjon kasutusele kontrollnimekirjad RKT küsimustike andmete kontrollimiseks.

| 3.48. | Siiski on komisjon suutnud teostada vaid piiratud otsekontrolli siseriiklike raamatupidamisaruannete üle, kust RKT küsimustikes esitatud arvud pärinevad. |
| --- | --- |

3.48.

Siiski on komisjon suutnud teostada vaid piiratud otsekontrolli siseriiklike raamatupidamisaruannete üle, kust RKT küsimustikes esitatud arvud pärinevad.

| 3.48. | Verification of the national accounts is carried out through the analysis of countries' inventories of sources and methods used to compile GNI. The Commission does little direct verifications of data in the sense indicated by the Court, but is investigating the possibility for carrying out more direct verifications in the future. |
| --- | --- |

3.48.

Verification of the national accounts is carried out through the analysis of countries' inventories of sources and methods used to compile GNI. The Commission does little direct verifications of data in the sense indicated by the Court, but is investigating the possibility for carrying out more direct verifications in the future.

Viivitused maksmisel ning käibemaksu- ja RKT omavahenditega seotud andmete esitamisel

| 3.49. | Portugal ja Rootsi hilinesid oma käibemaksu- ja RKT omavahendite osamaksete tegemisega, mille tähtaeg oli 2003. aasta detsembrikuu esimene tööpäev. Portugal maksis puuduoleva osa — 113 miljonit eurot — 2. jaanuaril 2004. aastal. Rootsi maksis puuduoleva osa kahes jaos: 715,2 miljonit Rootsi krooni (79,1 miljonit eurot) 19. detsembril 2003. aastal ja 2 546,2 miljonit Rootsi krooni (280,5 miljonit eurot) 2. jaanuaril 2004. aastal. Komisjoni nõutud intressi hilinenud maksete eest maksid Portugal ja Rootsi kõigil kordadel õigeaegselt. |
| --- | --- |

3.49.

Portugal ja Rootsi hilinesid oma käibemaksu- ja RKT omavahendite osamaksete tegemisega, mille tähtaeg oli 2003. aasta detsembrikuu esimene tööpäev. Portugal maksis puuduoleva osa — 113 miljonit eurot — 2. jaanuaril 2004. aastal. Rootsi maksis puuduoleva osa kahes jaos: 715,2 miljonit Rootsi krooni (79,1 miljonit eurot) 19. detsembril 2003. aastal ja 2 546,2 miljonit Rootsi krooni (280,5 miljonit eurot) 2. jaanuaril 2004. aastal. Komisjoni nõutud intressi hilinenud maksete eest maksid Portugal ja Rootsi kõigil kordadel õigeaegselt.

| 3.49. | The Commission shares the Court's concern about these instances of delayed payment. |
| --- | --- |

3.49.

The Commission shares the Court's concern about these instances of delayed payment.

Making use of systematic monitoring and rigorous follow-up action, the Commission seeks to ensure that Member States respect Community rules for own resources payments.

| 3.50. | Lisaks sellele on üha suurenenud liikmesriikide arv, kes hilinevad oma käibemaksudeklaratsioonide komisjonile esitamisega. Üheksa liikmesriiki ei pidanud kinni 2000. aasta RKT küsimustiku esitamise tähtajast, milleks oli 31. juuli 2003. Kontrollikoda rõhutab, et ühenduse ajagraafikutest mittekinnipidamine võib raskendada komisjoni tööd liikmesriikide omavahendite osamaksete arvutamisel ning käibemaksu- ja RKT omavahendite inspekteerimisel. |
| --- | --- |

3.50.

Lisaks sellele on üha suurenenud liikmesriikide arv, kes hilinevad oma käibemaksudeklaratsioonide komisjonile esitamisega. Üheksa liikmesriiki ei pidanud kinni 2000. aasta RKT küsimustiku esitamise tähtajast, milleks oli 31. juuli 2003. Kontrollikoda rõhutab, et ühenduse ajagraafikutest mittekinnipidamine võib raskendada komisjoni tööd liikmesriikide omavahendite osamaksete arvutamisel ning käibemaksu- ja RKT omavahendite inspekteerimisel.

| 3.50. | The Commission's records show that six VAT statements met the deadline of 31 July. Two more arrived on 1 August and by 31 August only two statements were lacking, although one Member State had sent only a summary. The penultimate statement was received on 12 September and the Portuguese statement on 1 April 2004, following the opening of infringement proceedings. |
| --- | --- |

3.50.

The Commission's records show that six VAT statements met the deadline of 31 July. Two more arrived on 1 August and by 31 August only two statements were lacking, although one Member State had sent only a summary. The penultimate statement was received on 12 September and the Portuguese statement on 1 April 2004, following the opening of infringement proceedings.

The Commission has recently increased pressure on Member States to respect the deadlines, even if in practice control work has not been significantly hampered by these mostly minor delays.

Liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonide paranduste ja kompensatsioonide kontrollide tulemused

| 3.51. | Kontrollikoda auditeeris paranduste ja kompensatsioonide arvutamist ja nendega seotud andmete esitamist liikmesriikide koostatud käibemaksudeklaratsioonides, mis on käibemaksu-omavahendite arvutamise oluline element, samuti nagu käibemaksu kogumine liikmesriikides, mida kontrollikoda kontrollis eelmisel aastal. Kontrollikoda vaatas läbi ka komisjoni haldustegevuse käibemaksu-omavahendeid puudutavate õigusaktide kohaldamisel. |
| --- | --- |

3.51.

Kontrollikoda auditeeris paranduste ja kompensatsioonide arvutamist ja nendega seotud andmete esitamist liikmesriikide koostatud käibemaksudeklaratsioonides, mis on käibemaksu-omavahendite arvutamise oluline element, samuti nagu käibemaksu kogumine liikmesriikides, mida kontrollikoda kontrollis eelmisel aastal. Kontrollikoda vaatas läbi ka komisjoni haldustegevuse käibemaksu-omavahendeid puudutavate õigusaktide kohaldamisel.

| 3.52. | Liikmesriigid peavad tegema paranduste ja kompensatsioonide arvutused harmoneeritud käibemaksubaasi arvutamiseks, mille põhjal arvutatakse välja käibemaksu-omavahendid nii, nagu ühenduse õigusaktides on sätestatud. (30) |
| --- | --- |

3.52.

Liikmesriigid peavad tegema paranduste ja kompensatsioonide arvutused harmoneeritud käibemaksubaasi arvutamiseks, mille põhjal arvutatakse välja käibemaksu-omavahendid nii, nagu ühenduse õigusaktides on sätestatud. (30)

| 3.53. | Paranduste ja kompensatsioonide olulisust käibemaksu-omavahendites näitab nende absoluutväärtuste kogusumma, (31) mis 2002. eelarveaastal ulatus umbes 245 137 miljoni euroni, moodustades 5,85 % harmoneeritud käibemaksubaasist. |
| --- | --- |

3.53.

Paranduste ja kompensatsioonide olulisust käibemaksu-omavahendites näitab nende absoluutväärtuste kogusumma, (31) mis 2002. eelarveaastal ulatus umbes 245 137 miljoni euroni, moodustades 5,85 % harmoneeritud käibemaksubaasist.

Tähelepanekud

Metoodika ja andmete esitamine ja kasutamine

| 3.54. | Kontrollikoda on leidnud erinevusi liikmesriikide koostatud käibemaksudeklaratsioonides esitatud paranduste ja kompensatsioonide käsitlemisel. Need erinevused võivad mõjutada paranduste ja kompensatsioonide arvutamise täpsust ning harmoneeritust ning võivad viia liikmesriikide ebavõrdse kohtlemiseni. Erinevused puudutavad täiendavate üksikasjade hulka, mis esitatakse koos arvutustega ja kasutatud andmete vanust. Negatiivset mõju avaldab selgete eeskirjade (32) puudumine paranduste ja kompensatsioonide arvutamise kohta, arvutuste ja nendega seotud andmete esitamise ning kasutatavate andmeallikate valiku kohta. |
| --- | --- |

3.54.

Kontrollikoda on leidnud erinevusi liikmesriikide koostatud käibemaksudeklaratsioonides esitatud paranduste ja kompensatsioonide käsitlemisel. Need erinevused võivad mõjutada paranduste ja kompensatsioonide arvutamise täpsust ning harmoneeritust ning võivad viia liikmesriikide ebavõrdse kohtlemiseni. Erinevused puudutavad täiendavate üksikasjade hulka, mis esitatakse koos arvutustega ja kasutatud andmete vanust. Negatiivset mõju avaldab selgete eeskirjade (32) puudumine paranduste ja kompensatsioonide arvutamise kohta, arvutuste ja nendega seotud andmete esitamise ning kasutatavate andmeallikate valiku kohta.

| 3.54. | Corrections and compensations are made because Member States do not apply Community VAT provisions in the same way. This implies a special effort on national administrations' part if data are to be presented in the same clear and consistent way, especially as they may not possess the same information about taxes and taxpayers for reasons often related to differing national circumstances (cultural factors, data protection rules, etc.). The Commission continues its efforts to ensure the use of precise, uniform methods and reliable, up-to-date sources. |
| --- | --- |

3.54.

Corrections and compensations are made because Member States do not apply Community VAT provisions in the same way. This implies a special effort on national administrations' part if data are to be presented in the same clear and consistent way, especially as they may not possess the same information about taxes and taxpayers for reasons often related to differing national circumstances (cultural factors, data protection rules, etc.). The Commission continues its efforts to ensure the use of precise, uniform methods and reliable, up-to-date sources.

| 3.55. | Kuigi liikmesriigid vastutavad ise paranduste ja kompensatsioonide korrektse väljaarvutamise eest ja peavad teavitama komisjoni nendes arvutustes kasutatud meetoditest, toetuvad nad oma meetodite ja andmeallikate kohandamisel ja kaasajastamisel väga oluliselt komisjoni inspekteerimiskülastuste tulemustele. |
| --- | --- |

3.55.

Kuigi liikmesriigid vastutavad ise paranduste ja kompensatsioonide korrektse väljaarvutamise eest ja peavad teavitama komisjoni nendes arvutustes kasutatud meetoditest, toetuvad nad oma meetodite ja andmeallikate kohandamisel ja kaasajastamisel väga oluliselt komisjoni inspekteerimiskülastuste tulemustele.

| 3.55. | Member States raised numerous questions of methods and sources with the Commission following the introduction of the VAT resource and newer Member States did so following successive enlargements. They tend to stop doing this after an initial period. Radical adjustments are now rare and the Commission is satisfied that its services have not failed to discuss any changes, which are often made at the Commission's urging, with the Member States concerned. Nevertheless, the Commission will remind Member States of the legal requirement for them to take the initiative in reporting significant changes rather than waiting for the Commission to raise the matter. |
| --- | --- |

3.55.

Member States raised numerous questions of methods and sources with the Commission following the introduction of the VAT resource and newer Member States did so following successive enlargements. They tend to stop doing this after an initial period. Radical adjustments are now rare and the Commission is satisfied that its services have not failed to discuss any changes, which are often made at the Commission's urging, with the Member States concerned. Nevertheless, the Commission will remind Member States of the legal requirement for them to take the initiative in reporting significant changes rather than waiting for the Commission to raise the matter.

Reservatsioonide haldus

| 3.56. | Kui paranduste või kompensatsioonide arvestamine pole kooskõlas ühenduse õigusaktidega, on komisjonil õigus teha reservatsioon, mis võimaldab antud parandusi ja kompensatsioone korrigeerida pärast seadusega ettenähtud tähtaegu. (33) |
| --- | --- |

3.56.

Kui paranduste või kompensatsioonide arvestamine pole kooskõlas ühenduse õigusaktidega, on komisjonil õigus teha reservatsioon, mis võimaldab antud parandusi ja kompensatsioone korrigeerida pärast seadusega ettenähtud tähtaegu. (33)

| 3.57. | Kontrollikoda on märganud ebajärjekindlust paranduste ja kompensatsioonide kohta käivate reservatsioonide tegemisel ja tühistamisel ning reservatsioonid võivad jääda kehtima pikaks ajaks. See viib liikmesriikide ebavõrdse kohtlemiseni, mis võib mõjutada käibemaksubaasi. Kontrollikoda soovitab komisjonil reservatsioonide haldamise poliitika suunised läbi vaadata ja dokumenteerida. |
| --- | --- |

3.57.

Kontrollikoda on märganud ebajärjekindlust paranduste ja kompensatsioonide kohta käivate reservatsioonide tegemisel ja tühistamisel ning reservatsioonid võivad jääda kehtima pikaks ajaks. See viib liikmesriikide ebavõrdse kohtlemiseni, mis võib mõjutada käibemaksubaasi. Kontrollikoda soovitab komisjonil reservatsioonide haldamise poliitika suunised läbi vaadata ja dokumenteerida.

| 3.57. | Reservations are not normally placed where the financial consequences of a requested change are judged negligible, where a method has been accepted in the past but needs adjustment or where a change of sources and/or methods is expected to be agreed before the next control visit, provided that there is no risk that the VAT statement in question will be time-barred. Reservations are lifted when the Member State has met the Commission's demands. Where questions of principle or interpretation are at stake, the Commission has stated its intention to instigate legal proceedings in the European Court of Justice. The Commission can agree to review and document this policy. |
| --- | --- |

3.57.

Reservations are not normally placed where the financial consequences of a requested change are judged negligible, where a method has been accepted in the past but needs adjustment or where a change of sources and/or methods is expected to be agreed before the next control visit, provided that there is no risk that the VAT statement in question will be time-barred. Reservations are lifted when the Member State has met the Commission's demands. Where questions of principle or interpretation are at stake, the Commission has stated its intention to instigate legal proceedings in the European Court of Justice. The Commission can agree to review and document this policy.

Peadirektorite aasta tegevusaruanded ja avaldused

| 3.58. | Kontrollikoda kontrollis maksukorralduse ja tolliliidu (vt punkt 3.22) ning eelarve peadirektoraatide ja Eurostati peadirektorite aasta tegevusaruandeid ja avaldusi. Kuigi eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaruandes märgitakse traditsiooniliste omavahenditega ja käibemaksu-omavahenditega seotud kontrollimistegevusi, pole tehtud konkreetseid viiteid RKT omavahenditega seotud kontrollimistegevuste kohta, kuigi nimelt see annab üle poole tuludest. Ka Eurostati aasta tegevusaruandes ei viidata eelarve peadirektoraadi poolt RKT omavahendite arvestamisel kasutatud andmete kontrollimisele. |
| --- | --- |

3.58.

Kontrollikoda kontrollis maksukorralduse ja tolliliidu (vt punkt 3.22) ning eelarve peadirektoraatide ja Eurostati peadirektorite aasta tegevusaruandeid ja avaldusi. Kuigi eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaruandes märgitakse traditsiooniliste omavahenditega ja käibemaksu-omavahenditega seotud kontrollimistegevusi, pole tehtud konkreetseid viiteid RKT omavahenditega seotud kontrollimistegevuste kohta, kuigi nimelt see annab üle poole tuludest. Ka Eurostati aasta tegevusaruandes ei viidata eelarve peadirektoraadi poolt RKT omavahendite arvestamisel kasutatud andmete kontrollimisele.

| 3.58. | Annual activity reports present the activities of Directorates-General at a high level of aggregation and tend to deal with specific activities mainly if they are priorities or have given rise to particular problems. It is therefore not surprising that the activity of verifying GNI data is not explicitly visible in the reports from the two services. This activity appears in its rightful place in the annual management plans of the two services, which set out the work programme for the year and are subject to regular internal monitoring and review. |
| --- | --- |

3.58.

Annual activity reports present the activities of Directorates-General at a high level of aggregation and tend to deal with specific activities mainly if they are priorities or have given rise to particular problems. It is therefore not surprising that the activity of verifying GNI data is not explicitly visible in the reports from the two services. This activity appears in its rightful place in the annual management plans of the two services, which set out the work programme for the year and are subject to regular internal monitoring and review.

Järeldus ja soovitused

| 3.59. | Arvestades auditi ulatust (vt punktid 3.5–3.6) ning jättes välja punktis 3.40 märgitud B-konto kirjed, andsid kontrollikoja poolt läbiviidud audititestid ja süsteemide analüüsid rahuldavaid tulemusi traditsiooniliste omavahendite usaldusväärse kirjendamise kohta raamatupidamisaruannetes (vt ka
  1. ja 2. lisa
  seireelemendid). Süsteemide ja nendega seotud raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute auditeerimine andis samuti rahuldavaid üldtulemusi asjakohaste alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, kuid ajendas tegema järgmisi soovitusi süsteemide kohta: |
| --- | --- |

3.59.

Arvestades auditi ulatust (vt punktid 3.5–3.6) ning jättes välja punktis 3.40 märgitud B-konto kirjed, andsid kontrollikoja poolt läbiviidud audititestid ja süsteemide analüüsid rahuldavaid tulemusi traditsiooniliste omavahendite usaldusväärse kirjendamise kohta raamatupidamisaruannetes (vt ka
  1. ja 2. lisa
  seireelemendid). Süsteemide ja nendega seotud raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute auditeerimine andis samuti rahuldavaid üldtulemusi asjakohaste alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, kuid ajendas tegema järgmisi soovitusi süsteemide kohta:

| 3.59. | The Commission has explained in its reply to paragraph 3.40 its ongoing efforts to improve Member States' management of the B account together with the regulatory amendments expected to be in place by the end of 2004. |
| --- | --- |

3.59.

The Commission has explained in its reply to paragraph 3.40 its ongoing efforts to improve Member States' management of the B account together with the regulatory amendments expected to be in place by the end of 2004.

| a) | põllumajanduse tariifikvootide osas leidis kontrollikoda terve rea valdkondi, kus komisjon ja liikmesriigid võiksid kvootide haldust paremaks muuta (vt punktid 3.11–3.18); |
| --- | --- |

a)

põllumajanduse tariifikvootide osas leidis kontrollikoda terve rea valdkondi, kus komisjon ja liikmesriigid võiksid kvootide haldust paremaks muuta (vt punktid 3.11–3.18);

| a) | As stated in the replies to paragraphs 3.17. and 3.18., the Commission will do all in its power to improve matters. |
| --- | --- |

a)

As stated in the replies to paragraphs 3.17. and 3.18., the Commission will do all in its power to improve matters.

| b) | sooduskaubanduse osas (vt punktid 3.19–3.30) märgib kontrollikoda, et vastavuse kontrollimine sõltub koostööst ning et abisaajate kolmandate riikide ametiasutused pole vastanud paljudele kontrollimistaotlustele. Komisjoni algatatud konsultatsiooniprotsessis tuleb selle probleemiga arvestada, samuti tuleb uurida dokumendipõhise tõendamissüsteemi piiranguid, eriti seoses liikumisega paberkandjata süsteemide suunas; |
| --- | --- |

b)

sooduskaubanduse osas (vt punktid 3.19–3.30) märgib kontrollikoda, et vastavuse kontrollimine sõltub koostööst ning et abisaajate kolmandate riikide ametiasutused pole vastanud paljudele kontrollimistaotlustele. Komisjoni algatatud konsultatsiooniprotsessis tuleb selle probleemiga arvestada, samuti tuleb uurida dokumendipõhise tõendamissüsteemi piiranguid, eriti seoses liikumisega paberkandjata süsteemide suunas;

| b) | The Commission's Green paper was a root and branch exploration of the whole concept of proof of preferential origin as it now applies, the way it is established and the respective responsibilities of economic operators and public authorities in managing and controlling it. Progress in this area will be an important part of following-up the Green Paper, as has already been indicated in response to point 3.20. |
| --- | --- |

b)

The Commission's Green paper was a root and branch exploration of the whole concept of proof of preferential origin as it now applies, the way it is established and the respective responsibilities of economic operators and public authorities in managing and controlling it. Progress in this area will be an important part of following-up the Green Paper, as has already been indicated in response to point 3.20.

| c) | sadamate osas, välja arvatud puudused Antwerpenis (vt punkt 3.33), leidis kontrollikoda, et tollijärelevalve oli üldiselt rahuldav. Siiski on arenguruumi ajutise ladustamise tähtaegade standardiseerimise osas (vt punkt 3.34). |
| --- | --- |

c)

sadamate osas, välja arvatud puudused Antwerpenis (vt punkt 3.33), leidis kontrollikoda, et tollijärelevalve oli üldiselt rahuldav. Siiski on arenguruumi ajutise ladustamise tähtaegade standardiseerimise osas (vt punkt 3.34).

| c) | Once it has had the opportunity to consider the Belgian authorities' views the Commission will take any necessary measures regarding Antwerp. The Commission will continue to follow-up the question of Member States' management of prompt removal from temporary storage during its inspections of TOR. |
| --- | --- |

c)

Once it has had the opportunity to consider the Belgian authorities' views the Commission will take any necessary measures regarding Antwerp. The Commission will continue to follow-up the question of Member States' management of prompt removal from temporary storage during its inspections of TOR.

| 3.60. | Vastavalt punktides 3.42–3.43 kirjeldatud auditi ulatusele leidis kontrollikoda, et käibemaksu- ja RKT omavahendid olid komisjoni poolt korrektselt arvutanud ja ühenduse raamatupidamisaruannetesse kirjendatud. |
| --- | --- |

3.60.

Vastavalt punktides 3.42–3.43 kirjeldatud auditi ulatusele leidis kontrollikoda, et käibemaksu- ja RKT omavahendid olid komisjoni poolt korrektselt arvutanud ja ühenduse raamatupidamisaruannetesse kirjendatud.

| 3.61. | Siiski tõi liikmesriikide koostatud käibemaksudeklaratsioonide paranduste ja kompensatsioonide audit välja süsteemi kaks puudust (vt punktid 3.54–3.57), mis, nagu ka punktis 3.45 nimetatud reservatsioonid, äratasid mõningast kahtlust liikmesriikide koostatud käibemaksudeklaratsioonide täpsuse ja usaldusväärsuse suhtes: |
| --- | --- |

3.61.

Siiski tõi liikmesriikide koostatud käibemaksudeklaratsioonide paranduste ja kompensatsioonide audit välja süsteemi kaks puudust (vt punktid 3.54–3.57), mis, nagu ka punktis 3.45 nimetatud reservatsioonid, äratasid mõningast kahtlust liikmesriikide koostatud käibemaksudeklaratsioonide täpsuse ja usaldusväärsuse suhtes:

| 3.61. | The Commission believes that while complete accuracy and reliability can never be wholly guaranteed, its control activities, its bilateral contacts with Member States and the meetings of the Advisory Committee on Own Resources (ACOR) all serve to ensure a high level of uniformity, transparency and equality of treatment. Reservations also contribute to this process: |
| --- | --- |

3.61.

The Commission believes that while complete accuracy and reliability can never be wholly guaranteed, its control activities, its bilateral contacts with Member States and the meetings of the Advisory Committee on Own Resources (ACOR) all serve to ensure a high level of uniformity, transparency and equality of treatment. Reservations also contribute to this process:

| a) | paranduste ja kompensatsioonide arvutamise, arvutuste ja nendega seotud andmete esitamise ning andmeallikate kasutamise reguleerimiseks pole selget ja täpset õiguslikku ning protseduurilist raamistikku. Paranduste ja kompensatsioonide käsitlemise selgemaks ja arusaadavamaks muutmiseks ja ühtlustamiseks liikmesriikide poolt ning komisjoni inspekteerimistele parema struktuuriga raamistiku loomiseks peaks komisjon tegema ettepanekuid seadusaktide muutmiseks või siduvate juhendite või suuniste väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

a)

paranduste ja kompensatsioonide arvutamise, arvutuste ja nendega seotud andmete esitamise ning andmeallikate kasutamise reguleerimiseks pole selget ja täpset õiguslikku ning protseduurilist raamistikku. Paranduste ja kompensatsioonide käsitlemise selgemaks ja arusaadavamaks muutmiseks ja ühtlustamiseks liikmesriikide poolt ning komisjoni inspekteerimistele parema struktuuriga raamistiku loomiseks peaks komisjon tegema ettepanekuid seadusaktide muutmiseks või siduvate juhendite või suuniste väljatöötamiseks;

| a) | The Commission has issued non-binding guidelines for the establishment of VAT statements, which the Court possesses. While the Commission has no power to issue binding instructions and is most unlikely to obtain such power, its services work to ensure that each Member State correctly applies the existing rules to its own particular situation. This is done through control missions and the resulting reports, through meetings of the ACOR and by the use of an intranet site accessible to all European Union and national officials concerned that acts as a major stimulus to greater uniformity. The Commission notes the suggestions made by the Court in this chapter and will make every effort to put them into effect. |
| --- | --- |

a)

The Commission has issued non-binding guidelines for the establishment of VAT statements, which the Court possesses. While the Commission has no power to issue binding instructions and is most unlikely to obtain such power, its services work to ensure that each Member State correctly applies the existing rules to its own particular situation. This is done through control missions and the resulting reports, through meetings of the ACOR and by the use of an intranet site accessible to all European Union and national officials concerned that acts as a major stimulus to greater uniformity. The Commission notes the suggestions made by the Court in this chapter and will make every effort to put them into effect.

| b) | parandatud ja kompensatsioone puudutavate reservatsioonide tegemisel ja tühistamisel oli märgata ebajärjekindlust. Komisjon peaks üle vaatama ja ametlikult dokumenteerima oma poliitika reservatsioonide haldamise osas, et tagada liikmesriikide selge ja arusaadav ning järjekindel ja võrdne kohtlemine. |
| --- | --- |

b)

parandatud ja kompensatsioone puudutavate reservatsioonide tegemisel ja tühistamisel oli märgata ebajärjekindlust. Komisjon peaks üle vaatama ja ametlikult dokumenteerima oma poliitika reservatsioonide haldamise osas, et tagada liikmesriikide selge ja arusaadav ning järjekindel ja võrdne kohtlemine.

| b) | The Commission's policy on reservations is explained in paragraph 3.57. As noted there the Commission will clarify and document this policy. |
| --- | --- |

b)

The Commission's policy on reservations is explained in paragraph 3.57. As noted there the Commission will clarify and document this policy.

| 3.62. | RKT omavahendite osas kordab kontrollikoda oma eelmisel aastal (34) antud soovitust, et komisjon peaks suurendama oma tegevust RKT küsimustike aluseks olevate rahvamajanduse arvepidamise andmete otsesel kontrollimisel, et muuta kõigi tähtsamate omavahendite arvutamine usaldusväärsemaks (vt punkt 3.48 ja seireelemendid
  2. lisas
  ). |
| --- | --- |

3.62.

RKT omavahendite osas kordab kontrollikoda oma eelmisel aastal (34) antud soovitust, et komisjon peaks suurendama oma tegevust RKT küsimustike aluseks olevate rahvamajanduse arvepidamise andmete otsesel kontrollimisel, et muuta kõigi tähtsamate omavahendite arvutamine usaldusväärsemaks (vt punkt 3.48 ja seireelemendid
  2. lisas
  ).

| 3.62. | The Commission is examining ways to carry out more direct verification in the sense indicated by the Court. |
| --- | --- |

3.62.

The Commission is examining ways to carry out more direct verification in the sense indicated by the Court.

OMAVAHENDITE VALMISOLEK ÜHINEVATES RIIKIDES

| 3.63. | Seoses kümne uue liikmesriigi ühinemisega Euroopa Liiduga kontrollis kontrollikoda nende riikide valmisolekut kohaldada nende ühinemise hetkest alates omavahendeid käsitlevaid ühenduse õigusakte. |
| --- | --- |

3.63.

Seoses kümne uue liikmesriigi ühinemisega Euroopa Liiduga kontrollis kontrollikoda nende riikide valmisolekut kohaldada nende ühinemise hetkest alates omavahendeid käsitlevaid ühenduse õigusakte.

| 3.64. | Kontrolli eesmärgiks oli hinnata, kuidas teostas komisjon neis riikides omavahenditega seotud tegevuste piisavuse ja usaldusväärsuse seiret ning kas probleemide väljaselgitamine ning nende kohta tehtud tähelepanekute täitmise kontrollimine on asjakohane ja täielik. Kontroll hõlmas kõiki kolme omavahendite liiki. |
| --- | --- |

3.64.

Kontrolli eesmärgiks oli hinnata, kuidas teostas komisjon neis riikides omavahenditega seotud tegevuste piisavuse ja usaldusväärsuse seiret ning kas probleemide väljaselgitamine ning nende kohta tehtud tähelepanekute täitmise kontrollimine on asjakohane ja täielik. Kontroll hõlmas kõiki kolme omavahendite liiki.

| 3.65. | Kontrolli käigus ei leitud nendes riikides muid olulisi puudusi kui need, mis on märgitud komisjoni poolt nõukogule esitatud seirearuandesse. Kontrollikoda soovib siiski juhtida tähelepanu järgmistele punktidele, mis nõuavad edaspidist meetmete võtmist või järelauditit ja seda niihästi komisjoni kui ühinevate riikide tasandil. |
| --- | --- |

3.65.

Kontrolli käigus ei leitud nendes riikides muid olulisi puudusi kui need, mis on märgitud komisjoni poolt nõukogule esitatud seirearuandesse. Kontrollikoda soovib siiski juhtida tähelepanu järgmistele punktidele, mis nõuavad edaspidist meetmete võtmist või järelauditit ja seda niihästi komisjoni kui ühinevate riikide tasandil.

| 3.66. | Kontrollikoja läbivaatuse ajal olid mitmed tollimenetlusvaldkonnad alles arengufaasis ja seetõttu oli veel liiga vara hinnata nende valmisolekut ühinemishetkel tegutsemiseks. Tolli infotehnoloogia ja vastastikuse ühilduvuse küsimused ei olnud paljudes riikides lõpule viidud. Projektide läbiviimisel oli olnud suuri viivitusi ning viivituste jätkumine ohustab tollitalituste nõuetekohast tegutsemist ühinemise ajal ja pärast seda. Tollimaksude kirjendamiskord polnud lõplikult valmis ja kontrollikojal polnud võimalik saada kindlust selles, et traditsiooniliste omavahendite kirjendamise ning komisjonile kättesaadavaks tegemise eeskirju kohaldatakse korrektselt. Lisaks tuleb teha jõupingutusi riskianalüüsi süstemaatilise kasutamise tagamiseks tollikontrollides ja kaupade tollivormistamisel. |
| --- | --- |

3.66.

Kontrollikoja läbivaatuse ajal olid mitmed tollimenetlusvaldkonnad alles arengufaasis ja seetõttu oli veel liiga vara hinnata nende valmisolekut ühinemishetkel tegutsemiseks. Tolli infotehnoloogia ja vastastikuse ühilduvuse küsimused ei olnud paljudes riikides lõpule viidud. Projektide läbiviimisel oli olnud suuri viivitusi ning viivituste jätkumine ohustab tollitalituste nõuetekohast tegutsemist ühinemise ajal ja pärast seda. Tollimaksude kirjendamiskord polnud lõplikult valmis ja kontrollikojal polnud võimalik saada kindlust selles, et traditsiooniliste omavahendite kirjendamise ning komisjonile kättesaadavaks tegemise eeskirju kohaldatakse korrektselt. Lisaks tuleb teha jõupingutusi riskianalüüsi süstemaatilise kasutamise tagamiseks tollikontrollides ja kaupade tollivormistamisel.

| 3.66. | The Court draws attention to some of the challenges involved in evaluating, in advance of accession, whether the acceding countries would be able to fulfil their obligations to collect and account for traditional own resources. As part of its monitoring activity the Commission identified those areas where further progress was required and obtained commitments from the countries concerned to take the action needed. Progress against these commitments was monitored monthly until accesssion. |
| --- | --- |

3.66.

The Court draws attention to some of the challenges involved in evaluating, in advance of accession, whether the acceding countries would be able to fulfil their obligations to collect and account for traditional own resources. As part of its monitoring activity the Commission identified those areas where further progress was required and obtained commitments from the countries concerned to take the action needed. Progress against these commitments was monitored monthly until accesssion.

The Commission tasks needed in the customs IT field to prepare the EU enlargement were completed well in advance of the deadline. The Commission has provided active support to the countries concerned in the development and testing of the customs IT systems. Since enlargement no problems have been experienced with interconnectivity between the customs IT systems and the Commission's systems and all the new Member States have provided the obligatory traditional own resources accounting statements on time. The Commission will be visiting every new Member State during the last four months of 2004 to examine the procedures and systems actually in place and to evaluate the timeliness and accuracy of their accounting for traditional own resources.

| 3.67. | Käibemaksu omavahendite osas peaks komisjon kaaluma, kas ühinevate riikidega saaks jagada “parima tava” näiteid liikmesriikide olemasolevatest käibemaksudeklaratsioonidest. Praegu pole nende riikide jaoks veel täiesti selge, kui palju teavet nad arvutuste ja tõendavate dokumentide vormis peaksid esitama. |
| --- | --- |

3.67.

Käibemaksu omavahendite osas peaks komisjon kaaluma, kas ühinevate riikidega saaks jagada “parima tava” näiteid liikmesriikide olemasolevatest käibemaksudeklaratsioonidest. Praegu pole nende riikide jaoks veel täiesti selge, kui palju teavet nad arvutuste ja tõendavate dokumentide vormis peaksid esitama.

| 3.67. | The Commission has in fact used existing Member States' statements that it considers exemplary to show the new Member States what is expected and has followed this up by on-the-spot explanations of how these examples may be adapted to other countries' needs. This action is reinforced by the use of the CIRCA intranet to increase awareness of best practice. |
| --- | --- |

3.67.

The Commission has in fact used existing Member States' statements that it considers exemplary to show the new Member States what is expected and has followed this up by on-the-spot explanations of how these examples may be adapted to other countries' needs. This action is reinforced by the use of the CIRCA intranet to increase awareness of best practice.

| 3.68. | Eurostati juhitud PHARE projektid ammendatavuse tagamiseks ja RKT käibefondide loomiseks, mille eesmärk on viia RKT prognoosid täielikku vastavusse ESA 95-ga, on oma esialgsest ajakavast maha jäänud. |
| --- | --- |

3.68.

Eurostati juhitud PHARE projektid ammendatavuse tagamiseks ja RKT käibefondide loomiseks, mille eesmärk on viia RKT prognoosid täielikku vastavusse ESA 95-ga, on oma esialgsest ajakavast maha jäänud.

| 3.68. | The Commission confirms the delay reported by the Court, but believes there is sufficient time for the Commission to verify the new Member States' GNI calculations before the 2004 data become final in 2008 (in accordance with Article 10(8) of Council Regulation 1150/2000). |
| --- | --- |

3.68.

The Commission confirms the delay reported by the Court, but believes there is sufficient time for the Commission to verify the new Member States' GNI calculations before the 2004 data become final in 2008 (in accordance with Article 10(8) of Council Regulation 1150/2000).

---

(1)  Need arvud on esitatud pärast 2002. aasta maksukäitluskulude maharvamist (3 725,6 miljonit eurot), mille suhtes nõuti selgitusi 2002. aastal 1 9. peatüki raames. Uue finantsmääruse artikli 42 kohaselt ei tohi eelarve sisaldada negatiivseid tulusid. Seega on 2003. aasta eelarve ja tegelike näitajate puhul 1 0., 1 1. ja 1 2. peatükkides maksukäitluskulud juba maha arvestatud ning 1 9. peatükki pole enam olemas.

(2)  2 0. peatükk esines ainult 2002. aastal, et oleks võimalik traditisooniliste omavahendite maksukäitluskulusid korrigeerida 10 %-lt 25 %-le, vastavalt nõudele, mis jõustus 2002. aastal, kuid millel oli tagasiulatuv mõju kuni 1. jaanurini 2001 (vt kontrollikoja 2002. aasta aruande punkt 2.16).

Allikas:2003. aasta tulude ja kulude aruanne.

(3)  Sisaldab eelmise eelarveaasta ülejääki ja mitmesuguseid tulusid.

(4)  29. septembri 2000. aasta otsus 2000/597/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42); 22. mai 2000. aasta nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom (EÜT L 130, 31.5.2000).

(5)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikkel 6.

(6)  Belgia, Taani, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Holland, Austria, Portugal, Soome ja Ühendkuningriik.

(7)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikkel 18.

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikliga 20 asutatud ühenduse omavahendite nõuandekomitee (ACOR) koosneb liikmesriikide ja komisjoni esindajatest ning kujutab endast komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö kanalit omavahenditega seotud küsimustes. See uurib omavahenditesüsteemi rakendamist puudutavaid küsimusi ning omavahendite eelarvestust.

(9)  See dokument on K(2003) 345 (lõplik), komisjoni neljas aruanne traditsiooniliste omavahendite inspekteerimise korra rakendamise kohta (2000–2002).

(10)  12. oktoobri 1992. aasta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 4 lõiked 13, 14 ja 37, (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

(11)  Kontrollikoja auditi ajal oli jõus umbes 950 kvoodimeedet.

(12)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) artikli 30 lõikes 4 (OJ L 152, 24.6.2000, lk 1).

(13)  Regulation (EC) No 954/2002 and (EC) No 780/2003.

(14)  “Roheline raamat sooduskauplemise korras sisalduvate päritolureeglite tuleviku kohta” (K(2003) 787 (lõplik), 18. detsember 2003).

(15)  Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Holland, Ühendkuningriik.

(16)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikkel 85 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1), viimati muudetud komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

(17)  Komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikkel 94.

(18)  Vt komisjoni teatis, mis puudutab tolli ja kaubanduse lihtsat ja paberivaba keskkonda (K(2003) 452 (lõplik), 24. juuli 2003).

(19)  Arvedeklaratsioon on soodustusdokumendi lihtsustatud vorm, mida teatud riikidest importimisel aktsepteeritakse päritolu tõendava dokumendina (tavaliselt kehtivad selle kohta väärtusepiirangud) ametiasutuste poolt väljastatud sertifikaadi asemel. See koosneb kindlaksmääratud tekstiga avaldusest, mille eksportöör kirjutab kaubaarvele või muule äridokumendile. Nagu muid päritolutõendeid, kontrollitakse ka neid hilisemate kontrollimiste käigus.

(20)  Belgia, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Holland, Portugal, Soome ja Ühendkuningriik.

(21)  Numbrid näitavad summasid enne sissenõudmiskulude mahaarvamist (25 %).

(22)  Arvamus nr 7/2003, mis käsitleb ettepanekut nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2000/597/EÜ, Euratom.

(23)  Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse otsus 2000/597/EÜ, Euratom ühenduse omavahendite süsteemi kohta (K(2003) 366 (lõplik) — 2003/0131 (CNS)).

(24)  Vt kontrollikoja 2002. aasta aruande punkt 3.12.

(25)  Inspekteerimiskülastuste aluseks on nõukogu 29. mai 1989. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla ühtse korra kohta ja nõukogu 22. mai 2000. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom.

(26)  Käibemaksudeklaratsioon on liikmesriigi poolt koostatud dokument, mis peab sisaldama käibemaksubaasi määramiseks vajalikke andmeid. Käibemaksubaas on käibemaksu-omavahendite määramise alus ning vajalik komisjoni kontrolli jaoks (nõukogu määruse 1553/89 artiklid 7 ja 11).

(27)  Arvestades komisjoni poolt 2003. aastal kasutusele võetud alljaotust on reservatsioonide tegelik arv 85.

(28)  Vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punktid 3.40–3.41 ja 3.51–3.52.

(29)  Nõukogu määruse 1150/2000 artikkel 19 näeb ette, et vajaduse korral kontrollitakse koostamisel tekkinud vigu ja arvutusi ning alusstatistikat. Määruse 1287/2003 artikli 5 lõige 1 näeb ette liikmesriikide poolt RKT arvutamiseks kasutatavate allikate ja meetodite kontrollimise.

(30)  Vt nõukogu 29. mai 1989. aasta määruse 1553/89 artikkel 2 ja nõukogu 17. mai 1977. aasta direktiivi 77/388/EMÜ (kuues direktiiv) artikkel 2.

(31)  Kõnesoleva eelarveaasta paranduste ja kompensatsioonide absoluutväärtuste kogusumma arvutati välja käibemaksulaekumiste positiivsete ja negatiivsete paranduste summana, olenemata nende tunnustest, mis jagati iga liikmesriigi maksumäära kaalutud keskmisega, lisades käibemaksu vahebaasi positiivsete ja negatiivsete kompensatsioonide summa.

(32)  Paranduste ja kompensatsioonide arvutamise ja esitamise menetlusraamistik on üldjoontes kindlaks määratud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla ühtse korra kohta ja sisekasutuseks mõeldud juhendis käibemaksust laekuvate omavahendite kindlaksmääramise kohta, mille komisjon ELi ametnike ja liikmesriikide valitsuste abistamiseks koostas.

(33)  Vt nõukogu määruse 1553/1989 artikli 9 lõige 2.

(34)  Vt 2002. eelarveaasta aruande punkt 3.57.

1. LISA

Omavahendid — arengud peamiste tähelepanekute vallas

| Tähelepanekud | Võetud meetmed | Vajaminevad meetmed |
| --- | --- | --- |
| Omavahendite kättesaadavaks tegemine |
| Viivitused traditsiooniliste omavahendite kättesaadavaks tegemisel |
| Traditsiooniliste omavahendite raamatupidamis- ja koondamismenetluste kontrollimine kontrollikoja poolt on aegajalt näidanud, et teatud kindlaksmääratud omavahendeid ei tehtud komisjonile kättesaadavaks või need tehti kättesaadavaks oluliste viivitustega. | Komisjoni inspekteerimisüksus, mis viib ellu määruses (nõukogu määrus nr 1150/2000) sätestatud tegevusi, reageerib kõigile viivitustele ja vajaduse korral palutakse liikmesriigil maksta viivist.
  Üksus on tugevdanud oma korralistes inspekteerimistes rõhuasetust raamatupidamisarvestusega seotud teemadele ning leitud süsteemsete probleemidega on tegelenud kontrollikoda või komisjon. | Komisjoni poolt võetud meetmed on rahuldavad. |
| Kindlaksmääratud, kuid mitte veel kättesaadavaks tehtud summad |
| Kontode sisu |
| B-kontode kanded sisaldavad vigu, kaasa arvatud hilinenud ja topeltkanded, ebaõiged summad ja kanded, mis oleks tulnud teha A-kontodele. | Komisjoni inspekteerimisüksus, mis viib ellu määruses (nõukogu määrus nr 1150/2000) sätestatud tegevusi, on kulutanud B-kontodele märkimisväärseid vahendeid ning on ka teatanud leitud probleemidest, kuid mitmetes liikmesriikides pole süstemaatilised probleemid kadunud. | Teatud liikmesriigid peavad kulutama vahendeid oma asjaomaste raamatupidamissüsteemide täiustamisele. |

Tähelepanekud

Võetud meetmed

Vajaminevad meetmed

Omavahendite kättesaadavaks tegemine

Viivitused traditsiooniliste omavahendite kättesaadavaks tegemisel

Traditsiooniliste omavahendite raamatupidamis- ja koondamismenetluste kontrollimine kontrollikoja poolt on aegajalt näidanud, et teatud kindlaksmääratud omavahendeid ei tehtud komisjonile kättesaadavaks või need tehti kättesaadavaks oluliste viivitustega.

Komisjoni inspekteerimisüksus, mis viib ellu määruses (nõukogu määrus nr 1150/2000) sätestatud tegevusi, reageerib kõigile viivitustele ja vajaduse korral palutakse liikmesriigil maksta viivist.

Üksus on tugevdanud oma korralistes inspekteerimistes rõhuasetust raamatupidamisarvestusega seotud teemadele ning leitud süsteemsete probleemidega on tegelenud kontrollikoda või komisjon.

Komisjoni poolt võetud meetmed on rahuldavad.

Kindlaksmääratud, kuid mitte veel kättesaadavaks tehtud summad

Kontode sisu

B-kontode kanded sisaldavad vigu, kaasa arvatud hilinenud ja topeltkanded, ebaõiged summad ja kanded, mis oleks tulnud teha A-kontodele.

Komisjoni inspekteerimisüksus, mis viib ellu määruses (nõukogu määrus nr 1150/2000) sätestatud tegevusi, on kulutanud B-kontodele märkimisväärseid vahendeid ning on ka teatanud leitud probleemidest, kuid mitmetes liikmesriikides pole süstemaatilised probleemid kadunud.

Teatud liikmesriigid peavad kulutama vahendeid oma asjaomaste raamatupidamissüsteemide täiustamisele.

Valdkond: Omavahendid

Süsteem: Traditsioonilised omavahendid ning käibemaksu- ja RKT omavahendid

| Komisjoni järelevalvesüsteemi erinevad tahud | Traditsioonilised omavahendid | Käibemaks | RKT |
| --- | --- | --- | --- |
| Kontseptsioon | A | A | A |
| Otstarbekohane ümberrühmitamine menetlusastmetel






  — | vastavus standarditele |

Komisjoni järelevalvesüsteemi erinevad tahud

Traditsioonilised omavahendid

Käibemaks

RKT

Kontseptsioon

A

A

A

Otstarbekohane ümberrühmitamine menetlusastmetel

—

vastavus standarditele

| — | kogemustega arvestamine |
| --- | --- |

—

kogemustega arvestamine

A

A

A

Tegevus

| — | vastavus standarditele |
| --- | --- |

—

vastavus standarditele

| — | kogemustega arvestamine |
| --- | --- |

—

kogemustega arvestamine

A

A

B

Tulemused

| — | korrektiivne mõju |
| --- | --- |

—

korrektiivne mõju

| — | ennetav mõju |
| --- | --- |

—

ennetav mõju

A

A

A

Üldhinnang

A

A

A

A Töötab hästi, vajab väikseid või väheseid täiendusi.

B Töötab, kuid vajab täiendamist: on vaja rohkem RKT andmete otsekontrollimisi.

Märkused:

| — | Järelevalvesüsteemid eeldavad komisjoni reformi. |
| --- | --- |

—

Järelevalvesüsteemid eeldavad komisjoni reformi.

| — | Hinnangute aluseks on seireüksuste töö ja nende aruannete üksikasjalik läbivaatamine. |
| --- | --- |

—

Hinnangute aluseks on seireüksuste töö ja nende aruannete üksikasjalik läbivaatamine.

4. PEATÜKK

Ühine põllumajanduspoliitika

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang kinnitava avalduse kontekstis

Auditi ulatus

Akrediteerimisasutuste tegevus

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS)

Maksejärgne kontroll määruse 4045/89 kohaselt

Kontrollikoja tehinguvalim

Põllumajanduse peadirektori aasta tegevusaruanne

Kontrollikoja hinnang ÜPP kuluvaldkondadele

Pindalatoetuste kavad

Loomapidamise toetuskavad

Toodetud kogustel põhinevad toetused

Maaelu arendamine

Muud kulud

Järeldus

Soovitused

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

Sissejuhatus

2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus

Akrediteerimisasutuste auditite järeldusotsused

Akrediteerimisasutuste tegevuse analüüs

Komisjoni otsus

2003. aasta vastavusotsused

Korrektsioonide asjakohasus

24 kuu reegel

Parandustele kuluv aeg

Viimaste aastate raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsused

Kontrollikoja järeldused

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus

Vastavusotsused

Varasemate tähelepanekute järelaudit

Eksporditoetused — sihtkohad ja turuletoomine

Oliiviõlitoetuste kava

Peamised tähelepanekud eriaruannetes

Talumajapidamiste tulu mõõtmine komisjoni poolt

Suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete ning nendega seonduvate kulutuste komisjonipoolne juhtimine ja järelevalve

Ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete sissenõudmine

Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kasutuselevõtt Euroopa Liidus

Toortubakaturu ühise korralduse usaldusväärse finantsjuhtimise audit

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 4.1. | Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP), st Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF tagatisrahastu) 2003. aasta kogukulud olid 44 378 miljonit eurot.
  Diagrammidel 4.1 ja 4.2
  on näidatud, milleks raha kasutati.
  Diagrammil 4.1
  on esitatud kulutuste jaotus majanduskategooriate (otsetoetused, eksporditoetused jne) kaupa.
  Diagrammil 4.2
  on esitatud kulutused peamiste põllumajandussektorite (veise- ja vasikaliha, oliiviõli jne) kaupa. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

4.1.

Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP), st Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF tagatisrahastu) 2003. aasta kogukulud olid 44 378 miljonit eurot.
  Diagrammidel 4.1 ja 4.2
  on näidatud, milleks raha kasutati.
  Diagrammil 4.1
  on esitatud kulutuste jaotus majanduskategooriate (otsetoetused, eksporditoetused jne) kaupa.
  Diagrammil 4.2
  on esitatud kulutused peamiste põllumajandussektorite (veise- ja vasikaliha, oliiviõli jne) kaupa.

| 4.2. | Haritava maa pindalal ja kariloomade arvul põhinevad otsetoetused põllumajandustootjatele moodustavad suurema osa (58 %) ÜPP kulutustest. Otsetoetused, mis moodustavad ÜPP olulise osa juba alates selle 1992. aasta reformist, on ette nähtud eeskätt põllumajandustootjatele ÜPP hindade alandamistest tuleneva kahju hüvitamiseks. |
| --- | --- |

4.2.

Haritava maa pindalal ja kariloomade arvul põhinevad otsetoetused põllumajandustootjatele moodustavad suurema osa (58 %) ÜPP kulutustest. Otsetoetused, mis moodustavad ÜPP olulise osa juba alates selle 1992. aasta reformist, on ette nähtud eeskätt põllumajandustootjatele ÜPP hindade alandamistest tuleneva kahju hüvitamiseks.

| 4.3. | Peaaegu kõik ÜPP kulutused on sooritatud liikmesriikide makseasutuste kaudu. Enamiku kulutuste korral on menetlus järgmine: |
| --- | --- |

4.3.

Peaaegu kõik ÜPP kulutused on sooritatud liikmesriikide makseasutuste kaudu. Enamiku kulutuste korral on menetlus järgmine:

| a) | põllumajandustootjad esitavad haritud maa pindalal, ettenähtud loomapidamisaja jooksul peetud abikõlblike kariloomade arvul vms põhinevad taotlused makseasutustele aasta enne toetuste maksmise tähtaega; |
| --- | --- |

a)

põllumajandustootjad esitavad haritud maa pindalal, ettenähtud loomapidamisaja jooksul peetud abikõlblike kariloomade arvul vms põhinevad taotlused makseasutustele aasta enne toetuste maksmise tähtaega;

| b) | makseasutustes läbivad taotlused halduskontrolli ja valimi põhjal ka kohapealsed kontrollid, peamiselt ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kaudu; |
| --- | --- |

b)

makseasutustes läbivad taotlused halduskontrolli ja valimi põhjal ka kohapealsed kontrollid, peamiselt ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kaudu;

| c) | iga makseasutus maksab taotlejatele toetused välja ja esitab komisjonile kuluaruande, mille alusel komisjon hüvitab makseasutusele kulutused; |
| --- | --- |

c)

iga makseasutus maksab taotlejatele toetused välja ja esitab komisjonile kuluaruande, mille alusel komisjon hüvitab makseasutusele kulutused;

| d) | makseasutuste raamatupidamisaruandeid ja makseid kontrollib sõltumatu audiitor (akrediteerimisasutus), kes esitab komisjonile aruande eelarveaastale järgneva aasta veebruaris; |
| --- | --- |

d)

makseasutuste raamatupidamisaruandeid ja makseid kontrollib sõltumatu audiitor (akrediteerimisasutus), kes esitab komisjonile aruande eelarveaastale järgneva aasta veebruaris;

| e) | sama aasta 30. aprilliks peab komisjon tegema otsuse (raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine) selle kohta, kas kiita heaks raamatupidamisaruanded ja auditiaruanded või paluda esitatud aruandeid täiendada või esitada lisateavet; |
| --- | --- |

e)

sama aasta 30. aprilliks peab komisjon tegema otsuse (raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine) selle kohta, kas kiita heaks raamatupidamisaruanded ja auditiaruanded või paluda esitatud aruandeid täiendada või esitada lisateavet;

| f) | komisjon võib seejärel makseasutuste poolt makstud toetused läbi vaadata ja kui need osutuvad ebakorrektseteks või selgub, et finantskontroll on olnud nõrk, otsustada, et osa kulutusi tuleb kanda vastavatel liikmesriikidel endil ja neid ei hüvitata EL eelarvest (ühenduse kõnepruugis kuulutab komisjon sellised kulutused “raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise raames oma vastavusotsustes lubamatuks”). Kui komisjon sellise otsuse langetab, siis vähendatakse vastavalt makseid makseasutustele. |
| --- | --- |

f)

komisjon võib seejärel makseasutuste poolt makstud toetused läbi vaadata ja kui need osutuvad ebakorrektseteks või selgub, et finantskontroll on olnud nõrk, otsustada, et osa kulutusi tuleb kanda vastavatel liikmesriikidel endil ja neid ei hüvitata EL eelarvest (ühenduse kõnepruugis kuulutab komisjon sellised kulutused “raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise raames oma vastavusotsustes lubamatuks”). Kui komisjon sellise otsuse langetab, siis vähendatakse vastavalt makseid makseasutustele.

Image

Image

| 4.4. | Komisjoni põllumajanduse peadirektor esitab igal aastal tegevusaruande põllumajanduse peadirektoraadi kulutuste kohta ning avalduse nende seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

4.4.

Komisjoni põllumajanduse peadirektor esitab igal aastal tegevusaruande põllumajanduse peadirektoraadi kulutuste kohta ning avalduse nende seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Auditi ulatus

| 4.5. | Kontrollikoda: |
| --- | --- |

4.5.

Kontrollikoda:

| a) | vaatas läbi akrediteerimisasutuste tegevuse (vt punktid 4.7 ja 4.8); |
| --- | --- |

a)

vaatas läbi akrediteerimisasutuste tegevuse (vt punktid 4.7 ja 4.8);

| b) | andis hinnangu järelevalvesüsteemidele, eelkõige IACSile ja maksejärgsetele kontrollidele (vt punktid 4.9–4.16); |
| --- | --- |

b)

andis hinnangu järelevalvesüsteemidele, eelkõige IACSile ja maksejärgsetele kontrollidele (vt punktid 4.9–4.16);

| c) | testis tehinguid vahetult (vt punkt 4.17); |
| --- | --- |

c)

testis tehinguid vahetult (vt punkt 4.17);

| d) | vaatas läbi põllumajanduse peadirektori aruande ja avalduse (vt punktid 4.18–4.23). |
| --- | --- |

d)

vaatas läbi põllumajanduse peadirektori aruande ja avalduse (vt punktid 4.18–4.23).

| 4.6. | Punktides 4.24–4.46 on esitatud kontrollikoja peamiselt ülaltoodud allikatest pärinevatel tõendusmaterjalidel põhinev hinnang ÜPP kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Järeldused raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kohta on esitatud 1. peatüki punktides 1.10 ja 1.11. |
| --- | --- |

4.6.

Punktides 4.24–4.46 on esitatud kontrollikoja peamiselt ülaltoodud allikatest pärinevatel tõendusmaterjalidel põhinev hinnang ÜPP kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Järeldused raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kohta on esitatud 1. peatüki punktides 1.10 ja 1.11.

Akrediteerimisasutuste tegevus

| 4.7. | Akrediteerimisasutuste audit makseasutuste kohta hõlmab nende raamatupidamisarvestusi, ÜPP toetustaotluste menetlemist ja kontrolle ning kontrollimist, kas nad vastavad akrediteerimiskriteeriumidele (vt punkt 4.53). Asjakohaste EL õigusaktide kohaselt ei ole tarvilik, et akrediteerimisasutused vaataksid taotlused läbi põllumajandustootjate või kaubandusettevõtjate tasandil (vt punkt 4.8 c). |
| --- | --- |

4.7.

Akrediteerimisasutuste audit makseasutuste kohta hõlmab nende raamatupidamisarvestusi, ÜPP toetustaotluste menetlemist ja kontrolle ning kontrollimist, kas nad vastavad akrediteerimiskriteeriumidele (vt punkt 4.53). Asjakohaste EL õigusaktide kohaselt ei ole tarvilik, et akrediteerimisasutused vaataksid taotlused läbi põllumajandustootjate või kaubandusettevõtjate tasandil (vt punkt 4.8 c).

| 4.8. | Kontrollikoda on läbi vaadanud akrediteerimisasutuste tegevuse 80 % ulatuses 2003. aasta kulutustest osana iga-aastasest raamatupidamisarvestuse kontrollimisest ja heakskiitmisest (vt punktid 4.55–4.61). Kuigi komisjon oli mures mitme akrediteerimisasutuse tegevuse pärast (vt punkt 4.65), tegi komisjon kinnitava avalduse raames nende tegevuse kohta järgmised üldised järeldused: |
| --- | --- |

4.8.

Kontrollikoda on läbi vaadanud akrediteerimisasutuste tegevuse 80 % ulatuses 2003. aasta kulutustest osana iga-aastasest raamatupidamisarvestuse kontrollimisest ja heakskiitmisest (vt punktid 4.55–4.61). Kuigi komisjon oli mures mitme akrediteerimisasutuse tegevuse pärast (vt punkt 4.65), tegi komisjon kinnitava avalduse raames nende tegevuse kohta järgmised üldised järeldused:

| 4.8. | |
| --- | --- |

4.8.

| a) | aruanded annavad kindluse, et makseasutuste esitatud (ja komisjoni raamatupidamisarvestusse hõlmatud) finantsaruanded on olulises osas korrektsed, mis ei laiene aga mitme asutuse võlgnike kohta esitatud teabele (vt punkt 4.61); |
| --- | --- |

a)

aruanded annavad kindluse, et makseasutuste esitatud (ja komisjoni raamatupidamisarvestusse hõlmatud) finantsaruanded on olulises osas korrektsed, mis ei laiene aga mitme asutuse võlgnike kohta esitatud teabele (vt punkt 4.61);

| b) | üldiselt annavad aruanded kindluse, et makseasutused kontrollivad ja menetlevad toetuste taotlusi kehtiva korra järgi. Siiski on märkimisväärsel arvul akrediteerimisasutusi teinud teatud kuluvaldkondade osas märkustega järeldusotsuseid (vt punkt 4.54); |
| --- | --- |

b)

üldiselt annavad aruanded kindluse, et makseasutused kontrollivad ja menetlevad toetuste taotlusi kehtiva korra järgi. Siiski on märkimisväärsel arvul akrediteerimisasutusi teinud teatud kuluvaldkondade osas märkustega järeldusotsuseid (vt punkt 4.54);

| c) | akrediteerimisasutuste tegevuse (vastavalt määrusele nr 1663/95) otsene ülesanne ei ole tagada (ning vastavalt ka ei tagata), et taotlustes esitatud teave, mille alusel makseasutused toetusi määravad, on korrektne ja et sellest lähtuvalt on ka toetuste maksmine seaduslik ja korrektne. |
| --- | --- |

c)

akrediteerimisasutuste tegevuse (vastavalt määrusele nr 1663/95) otsene ülesanne ei ole tagada (ning vastavalt ka ei tagata), et taotlustes esitatud teave, mille alusel makseasutused toetusi määravad, on korrektne ja et sellest lähtuvalt on ka toetuste maksmine seaduslik ja korrektne.

| (c) | The work of the certifying body is to give assurance on the integrality, accuracy and veracity of the accounts. |
| --- | --- |

(c)

The work of the certifying body is to give assurance on the integrality, accuracy and veracity of the accounts.

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS)

| 4.9. | IACS hõlmab talumajapidamiste ja toetustaotluste elektroonilist andmebaasi, põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise, kariloomade identifitseerimise ja registreerimise ning haldus- ja kohapealse kontrolli süsteeme. IACS katab otseselt pindalatoetuste kavade (vt punktid 4.24–4.30) ja loomapidamise toetuskavade kulutused (vt punktid 4.31–4.34). Mitmete teiste toetuskavade taotlused peavad olema ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga (vt punkt 4.35) kooskõlas. |
| --- | --- |

4.9.

IACS hõlmab talumajapidamiste ja toetustaotluste elektroonilist andmebaasi, põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise, kariloomade identifitseerimise ja registreerimise ning haldus- ja kohapealse kontrolli süsteeme. IACS katab otseselt pindalatoetuste kavade (vt punktid 4.24–4.30) ja loomapidamise toetuskavade kulutused (vt punktid 4.31–4.34). Mitmete teiste toetuskavade taotlused peavad olema ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga (vt punkt 4.35) kooskõlas.

| 4.10. | Kontrollikoda kontrollib jätkuvalt IACSi toimimist (vt kontrollikoja 2002. aasta aruande punktid 4.9–4.13). Sel aastal kontrolliti IACSi rakendamist veel seitsmes makseasutuses (Niedersachsen (Saksamaa), Extremadura (Hispaania), Luksemburg, Austria, Soome, RPA ja DARD (Ühendkuningriik)) ning uuesti kontrolliti viit makseasutust, kelle tegevuses ilmnesid 2002. aastal probleemid (Bavaria (Saksamaa), ONIC ja OFIVAL (Prantsusmaa), LASER (Madalmaad) ja AGEA (Itaalia)). |
| --- | --- |

4.10.

Kontrollikoda kontrollib jätkuvalt IACSi toimimist (vt kontrollikoja 2002. aasta aruande punktid 4.9–4.13). Sel aastal kontrolliti IACSi rakendamist veel seitsmes makseasutuses (Niedersachsen (Saksamaa), Extremadura (Hispaania), Luksemburg, Austria, Soome, RPA ja DARD (Ühendkuningriik)) ning uuesti kontrolliti viit makseasutust, kelle tegevuses ilmnesid 2002. aastal probleemid (Bavaria (Saksamaa), ONIC ja OFIVAL (Prantsusmaa), LASER (Madalmaad) ja AGEA (Itaalia)).

| 4.11. | Kontrollikoja auditi peamised leiud olid järgmised: |
| --- | --- |

4.11.

Kontrollikoja auditi peamised leiud olid järgmised:

| 4.11. | |
| --- | --- |

4.11.

| a) | halduskontroll (eeskätt maatükkide või kariloomade andmebaaside ristkontroll) oli hea või rahuldav kõigis makseasutustes, välja arvatud Luksemburg (pindalatoetused ja loomapidamistoetused). Austria ja Põhja-Iirimaa arvutasid või rakendasid valesti teatud loomapidamistoetuse taotluste trahve; |
| --- | --- |

a)

halduskontroll (eeskätt maatükkide või kariloomade andmebaaside ristkontroll) oli hea või rahuldav kõigis makseasutustes, välja arvatud Luksemburg (pindalatoetused ja loomapidamistoetused). Austria ja Põhja-Iirimaa arvutasid või rakendasid valesti teatud loomapidamistoetuse taotluste trahve;

| (a) | The aspects raised by the Court in respect of Austria and Northern Ireland are being followed up in the context of the clearance of accounts procedure. The situation in Luxembourg is being dealt with in the clearance of accounts procedure. |
| --- | --- |

(a)

The aspects raised by the Court in respect of Austria and Northern Ireland are being followed up in the context of the clearance of accounts procedure. The situation in Luxembourg is being dealt with in the clearance of accounts procedure.

| b) | riskianalüüs ja kohapealsete kontrollide valimi koostamine oli üldiselt nõrk (vt ka 4.26); |
| --- | --- |

b)

riskianalüüs ja kohapealsete kontrollide valimi koostamine oli üldiselt nõrk (vt ka 4.26);

| (b) | The Court's remarks are in line with the Commission's own findings, which have resulted in detailed discussions with the Member States and a significantly reinforced IACS legislation with effect from claim year 2004. |
| --- | --- |

(b)

The Court's remarks are in line with the Commission's own findings, which have resulted in detailed discussions with the Member States and a significantly reinforced IACS legislation with effect from claim year 2004.

| c) | enamik kohapealseid kontrolle teostati rahuldavalt, kuid enamikus makseasutustes ilmnesid mõned puudused ja kontrolli kvaliteet oli loomapidamistoetuste osas madalam kui pindalatoetuse osas (nt DARD (Põhja-Iirimaa, Ühendkuningriik), kus anti kontrollide kohta ülemääraselt eelteavet); |
| --- | --- |

c)

enamik kohapealseid kontrolle teostati rahuldavalt, kuid enamikus makseasutustes ilmnesid mõned puudused ja kontrolli kvaliteet oli loomapidamistoetuste osas madalam kui pindalatoetuse osas (nt DARD (Põhja-Iirimaa, Ühendkuningriik), kus anti kontrollide kohta ülemääraselt eelteavet);

| (c) | The two regimes are substantially different. In particular, the various bovine premia are directed towards different types of animals and involve different conditions. This, in addition to the need to check the movements of animals, has a significant impact on the nature of the inspections. |
| --- | --- |

(c)

The two regimes are substantially different. In particular, the various bovine premia are directed towards different types of animals and involve different conditions. This, in addition to the need to check the movements of animals, has a significant impact on the nature of the inspections.

| d) | paljude makseasutuste aruanded olid kontrolli tulemuste osas puudulikud. Märkimisväärsed vead ja kõrvalekalded esinesid Niedersachseni, Luksemburgi ja Inglismaa RPA aruannetes (kõik loomapidamistoetuste osas). Loomapidamistoetuste osas on aruanded vähem usaldusväärsed kui pindalatoetuste osas. |
| --- | --- |

d)

paljude makseasutuste aruanded olid kontrolli tulemuste osas puudulikud. Märkimisväärsed vead ja kõrvalekalded esinesid Niedersachseni, Luksemburgi ja Inglismaa RPA aruannetes (kõik loomapidamistoetuste osas). Loomapidamistoetuste osas on aruanded vähem usaldusväärsed kui pindalatoetuste osas.

2. ja 3. lisas
  on esitatud kontrollikoja leidude täiendavad üksikasjad.

| (d) | The Commission has also identified the discrepancies mentioned by the Court. Overall, the statistics are considered as reliable as necessary for the purpose in hand i.e. to verify compliance with governing legislation on eligibility and control regimes. The Court uses data requested and collated by the Commission, and the tabulated presentation and information is generally taken from data the Commission has itself produced. The animal premium sector is more diverse than the arable crop sector, explaining the difficulties in reporting. |
| --- | --- |

(d)

The Commission has also identified the discrepancies mentioned by the Court. Overall, the statistics are considered as reliable as necessary for the purpose in hand i.e. to verify compliance with governing legislation on eligibility and control regimes. The Court uses data requested and collated by the Commission, and the tabulated presentation and information is generally taken from data the Commission has itself produced. The animal premium sector is more diverse than the arable crop sector, explaining the difficulties in reporting.

The Court correctly states that the information supplied by Member States is not always fully correct, or presented in the timely fashion required by the governing legislation, in which case the Commission ensures prompt follow-up and revision in the framework of the clearance of accounts. In the case of Niedersachsen revised information has been provided.

| 4.12. | Nende 14 liikmesriigi jaoks, kes rakendasid IACSi rahuldavalt (Kreeka ei kuulu nende hulka), on IACSi kontrolli tulemused oluliseks tõendusmaterjaliks ÜPP tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Siiski vähendavad ülalmainitud vead aruannetes, eriti loomapidamistoetuste kontrollimise osas (vt punktid 4.31 ja 4.32), esitatud andmete usaldusväärsust. Pindalatoetuste kohta esitatud teabe kasulikkust vähendab asjaolu, et komisjonile esitatud kontrollide tulemustes ei tehta vahet erinevatel pindalatoetustel ja need sisaldavad söödamaade kontrollimistulemusi (vt punktid 4.24–4.30). |
| --- | --- |

4.12.

Nende 14 liikmesriigi jaoks, kes rakendasid IACSi rahuldavalt (Kreeka ei kuulu nende hulka), on IACSi kontrolli tulemused oluliseks tõendusmaterjaliks ÜPP tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Siiski vähendavad ülalmainitud vead aruannetes, eriti loomapidamistoetuste kontrollimise osas (vt punktid 4.31 ja 4.32), esitatud andmete usaldusväärsust. Pindalatoetuste kohta esitatud teabe kasulikkust vähendab asjaolu, et komisjonile esitatud kontrollide tulemustes ei tehta vahet erinevatel pindalatoetustel ja need sisaldavad söödamaade kontrollimistulemusi (vt punktid 4.24–4.30).

| 4.12. | The Commission considers the statistical reporting to be a very good tool to verify the legality and regularity of CAP expenditure. In short, such discrepancies are duly corrected under the clearance of accounts procedure. |
| --- | --- |

4.12.

The Commission considers the statistical reporting to be a very good tool to verify the legality and regularity of CAP expenditure. In short, such discrepancies are duly corrected under the clearance of accounts procedure.

While acknowledging that more detailed statistical information supplied by the Member States could provide a more secure environment, the benefits would be subject to ‘diminishing returns’ and there is a clear need to simplify administrative procedures.

Maksejärgne kontroll määruse 4045/89 kohaselt

| 4.13. | Liikmesriigid on kohustatud läbi viima põhjaliku maksejärgse kontrolli majandusdokumentide osas mitme ÜPP toetuse puhul, kaasa arvatud eksporditoetus, töötlemis- ja üleminekutoetused, puuvilla, oliiviõli ja tubaka töötlemise ning teatavad maaelu arendamise toetused. Liikmesriigid peavad kindlaks tegema, et tehingud on tegelikult toimunud ja sooritatud korrektselt ning võtma meetmed ebakorrektsuse või hooletuse tõttu kaotatud summade tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

4.13.

Liikmesriigid on kohustatud läbi viima põhjaliku maksejärgse kontrolli majandusdokumentide osas mitme ÜPP toetuse puhul, kaasa arvatud eksporditoetus, töötlemis- ja üleminekutoetused, puuvilla, oliiviõli ja tubaka töötlemise ning teatavad maaelu arendamise toetused. Liikmesriigid peavad kindlaks tegema, et tehingud on tegelikult toimunud ja sooritatud korrektselt ning võtma meetmed ebakorrektsuse või hooletuse tõttu kaotatud summade tagasinõudmiseks.

| 4.14. | Kontrollikoda kontrollis määruse kohaldamist, külastades 11 liikmesriigi ja komisjoni. (3) Auditeeriti perioodi 2002. aasta juulist 2003. aasta juunini, mille aruanded pidid liikmesriigid esitama 2003. aasta lõpuks. Enamikus liikmesriikides hõlmas aruanne 2001. aastal välja makstud toetusi. Vaadati läbi kontrollide planeerimine, teostamine, aruandlus ja järelvalve igas riigis. Kontrollikoda andis hinnangu süsteemidele, mida liikmesriigid hakkavad tulevikus kasutama 2003. aastal makstud toetuste kontrollimiseks ja vajadusel ka korrigeerimiseks. |
| --- | --- |

4.14.

Kontrollikoda kontrollis määruse kohaldamist, külastades 11 liikmesriigi ja komisjoni. (3) Auditeeriti perioodi 2002. aasta juulist 2003. aasta juunini, mille aruanded pidid liikmesriigid esitama 2003. aasta lõpuks. Enamikus liikmesriikides hõlmas aruanne 2001. aastal välja makstud toetusi. Vaadati läbi kontrollide planeerimine, teostamine, aruandlus ja järelvalve igas riigis. Kontrollikoda andis hinnangu süsteemidele, mida liikmesriigid hakkavad tulevikus kasutama 2003. aastal makstud toetuste kontrollimiseks ja vajadusel ka korrigeerimiseks.

| 4.15. | Kontrollikoda leidis, et: |
| --- | --- |

4.15.

Kontrollikoda leidis, et:

| 4.15. | |
| --- | --- |

4.15.

| a) | liikmesriikide koordineerivate asutuste kontrolliplaanid olid üldiselt seadusega kooskõlas, kuid ainult pooled vastavaks perioodiks kavandatud kontrollid teostati 2003. aasta lõpuks. Liikmesriigid aga esitasid komisjonile suuremad arvud; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide koordineerivate asutuste kontrolliplaanid olid üldiselt seadusega kooskõlas, kuid ainult pooled vastavaks perioodiks kavandatud kontrollid teostati 2003. aasta lõpuks. Liikmesriigid aga esitasid komisjonile suuremad arvud;

| (a) | According to the Member States' annual reports the number of scrutinies completed was 2 469 which is 63 % of the 3 907 checks planned for the period. |
| --- | --- |

(a)

According to the Member States' annual reports the number of scrutinies completed was 2 469 which is 63 % of the 3 907 checks planned for the period.

A further 33 % of the planned scrutinies were indicated as ‘ongoing’; the fieldwork for most of these had been already performed, and either the report remained to be finalised or a reply was awaited to a mutual assistance request made to another Member State. A deadline of up to six months is permitted for replies to mutual assistance requests.

| b) | üks viiendik kontrollidest, mis kontrollikoda läbi vaatas, olid täiesti ebausaldusväärsed. Kontrollikoja hinnangul olid täiesti rahuldavad alla kolmandiku kontrollidest; (4) |
| --- | --- |

b)

üks viiendik kontrollidest, mis kontrollikoda läbi vaatas, olid täiesti ebausaldusväärsed. Kontrollikoja hinnangul olid täiesti rahuldavad alla kolmandiku kontrollidest; (4)

| (b) | The Commission is not in a position to confirm the conclusion of the Court. The Commission will take these elements into consideration in its future work in relation to Regulation (EEC) No 4045/89 controls. |
| --- | --- |

(b)

The Commission is not in a position to confirm the conclusion of the Court. The Commission will take these elements into consideration in its future work in relation to Regulation (EEC) No 4045/89 controls.

| c) | koordineerivate asutuste aastaaruannetes ei ole kontrollide tulemused esitatud kujul, mis võimaldaks sisukat analüüsi ja võrdlust, eelkõige seetõttu, et puudub juriidiline nõue esitada aruandes erinevate kuluvaldkondade veamäärade erinevused; |
| --- | --- |

c)

koordineerivate asutuste aastaaruannetes ei ole kontrollide tulemused esitatud kujul, mis võimaldaks sisukat analüüsi ja võrdlust, eelkõige seetõttu, et puudub juriidiline nõue esitada aruandes erinevate kuluvaldkondade veamäärade erinevused;

| (c) | Information received is analysed and treated by the Commission services in order to provide elements of comparison between Member States. |
| --- | --- |

(c)

Information received is analysed and treated by the Commission services in order to provide elements of comparison between Member States.

| d) | komisjon ei olnud kehtestanud inspekteerimisprogrammi, mis tagaks kontrollide tõhususe (viimased inspekteerimised tehti 1999/2000); |
| --- | --- |

d)

komisjon ei olnud kehtestanud inspekteerimisprogrammi, mis tagaks kontrollide tõhususe (viimased inspekteerimised tehti 1999/2000);

| (d) | Such programmes of inspections have taken place in previous years based on risk analysis and another round is currently being carried out. |
| --- | --- |

(d)

Such programmes of inspections have taken place in previous years based on risk analysis and another round is currently being carried out.

Moreover, implementation of Regulation (EEC) No 4045/89 is also evaluated in the field of export refunds, the largest area of expenditure covered by the regulation. The recent audit enquiries on differentiated refunds, prefinancing and origin each included an assessment of the contribution made by Regulation (EEC) No 4045/89 scrutinies to addressing the specific risks involved.

| e) | komisjon ei vastanud kirjalikult liikmesriikide riskianalüüsidele, kontrolliplaanidele ega aastaaruannetele. (5) |
| --- | --- |

e)

komisjon ei vastanud kirjalikult liikmesriikide riskianalüüsidele, kontrolliplaanidele ega aastaaruannetele. (5)

| (e) | For the period under review, the Commission services obtained additional assurance through informal discussions and requests for information. |
| --- | --- |

(e)

For the period under review, the Commission services obtained additional assurance through informal discussions and requests for information.

In the course of 2004 the Commission services implemented significant improvements in the monitoring and control of this aspect through formal letters to several Member States aiming in particular to improve the risk analysis proposed.

| 4.16. | Kui maksejärgne kontroll on teostatud korrektselt, on see väärtuslikuks abivahendiks eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP maksete tuvastamisel (vt
  diagramm 4.3
  ). Praegusel kujul ei aita liikmesriikide aruanded komisjonil tuvastada ega hinnata eeskirjade eiramise põhiriske. |
| --- | --- |

4.16.

Kui maksejärgne kontroll on teostatud korrektselt, on see väärtuslikuks abivahendiks eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP maksete tuvastamisel (vt
  diagramm 4.3
  ). Praegusel kujul ei aita liikmesriikide aruanded komisjonil tuvastada ega hinnata eeskirjade eiramise põhiriske.

| 4.16. | More than 3 000 scrutinies are performed annually. During the period in question 320 irregularities were detected by the end of 2003 and this number will increase when the ongoing scrutinies are completed. During the period 2001 to 2003 860 irregularities were communicated to OLAF as a result of application of Regulation (EEC) No 4045/89. The post-payment scrutinies are not only an important tool for identification of irregularities but also serve as a considerable preventive element. |
| --- | --- |

4.16.

More than 3 000 scrutinies are performed annually. During the period in question 320 irregularities were detected by the end of 2003 and this number will increase when the ongoing scrutinies are completed. During the period 2001 to 2003 860 irregularities were communicated to OLAF as a result of application of Regulation (EEC) No 4045/89. The post-payment scrutinies are not only an important tool for identification of irregularities but also serve as a considerable preventive element.

Image

Kontrollikoja tehinguvalim

| 4.17. | Kontrollikoda testis 203 maksest koosnevat esinduslikku valimit, mis oli valitud 25 makseasutuse kulutuste (mis kokku moodustasid 75 % ÜPP kulutustest) ja komisjoni otsekulutuste hulgast. Testide abil püüdis kontrollikoda leida otsest tõendusmaterjali selle kohta, et toetus oli makstud abikõlblikele tegevustele. Sellised kontrollid sobivad rohkem pindalatoetuste kui loomapidamistoetuste kulutuste tõendusmaterjali kogumiseks, kuna loomapidamistoetuste korral on audiitorile tavaliselt kättesaadav füüsiline tõendusmaterjal. Vastukaaluks saab audiitor sellistes toetusvaldkondades nagu eksporditoetused või toodetud kogustel põhinevad toetused kontrollida ainult dokumente. Dokumentide usaldusväärsust mõjutab nii tehingu iseloom kui ka asjakohane kontrollisüsteem (vt ka punktid 4.36, 4.37 ja 4.46). |
| --- | --- |

4.17.

Kontrollikoda testis 203 maksest koosnevat esinduslikku valimit, mis oli valitud 25 makseasutuse kulutuste (mis kokku moodustasid 75 % ÜPP kulutustest) ja komisjoni otsekulutuste hulgast. Testide abil püüdis kontrollikoda leida otsest tõendusmaterjali selle kohta, et toetus oli makstud abikõlblikele tegevustele. Sellised kontrollid sobivad rohkem pindalatoetuste kui loomapidamistoetuste kulutuste tõendusmaterjali kogumiseks, kuna loomapidamistoetuste korral on audiitorile tavaliselt kättesaadav füüsiline tõendusmaterjal. Vastukaaluks saab audiitor sellistes toetusvaldkondades nagu eksporditoetused või toodetud kogustel põhinevad toetused kontrollida ainult dokumente. Dokumentide usaldusväärsust mõjutab nii tehingu iseloom kui ka asjakohane kontrollisüsteem (vt ka punktid 4.36, 4.37 ja 4.46).

| 4.17. | The control systems for CAP expenditure generally provide for physical checks on a percentage of transactions, 100 % documentary controls, dissuasive sanctions, and either post-payment checks according to Regulation (EEC) No 4045/89 or/and compatibility with IACS. |
| --- | --- |

4.17.

The control systems for CAP expenditure generally provide for physical checks on a percentage of transactions, 100 % documentary controls, dissuasive sanctions, and either post-payment checks according to Regulation (EEC) No 4045/89 or/and compatibility with IACS.

Põllumajanduse peadirektori aasta tegevusaruanne

| 4.18. | Tegevusaruanne kirjeldab põllumajanduse peadirektoraadi tegevust 2003. aastal ja sisaldab põllumajanduse peadirektori avalduse selle kohta, et kontrollimismenetlused kinnitavad alustehingute seaduslikkust ja korrektsust. Selle eesmärk on esitada juhtkonna kinnitus sisekontrolli süsteemi rahuldava toimimise kohta. Avaldus sisaldab viit märkust. Nendest kaks on seotud ÜPP kulutustega: jätkuv mure rahvusvahelise oliiviõlinõukogu juhtimise ja haldamise üle ja Kreeka suutmatus täielikult IACSi rakendada. Aruandes on esitatud nende kahe probleemi osas saavutatud edusammud alates 2002. aastast. Järeldatakse, et vaatamata edule ei ole veel võimalik öelda, kas nendele probleemidele on lahendus leitud või mitte. |
| --- | --- |

4.18.

Tegevusaruanne kirjeldab põllumajanduse peadirektoraadi tegevust 2003. aastal ja sisaldab põllumajanduse peadirektori avalduse selle kohta, et kontrollimismenetlused kinnitavad alustehingute seaduslikkust ja korrektsust. Selle eesmärk on esitada juhtkonna kinnitus sisekontrolli süsteemi rahuldava toimimise kohta. Avaldus sisaldab viit märkust. Nendest kaks on seotud ÜPP kulutustega: jätkuv mure rahvusvahelise oliiviõlinõukogu juhtimise ja haldamise üle ja Kreeka suutmatus täielikult IACSi rakendada. Aruandes on esitatud nende kahe probleemi osas saavutatud edusammud alates 2002. aastast. Järeldatakse, et vaatamata edule ei ole veel võimalik öelda, kas nendele probleemidele on lahendus leitud või mitte.

| 4.19. | ÜPP kulutuste osas, mille haldamist jagatakse liikmesriikidega, on peadirektori avalduse aluseks: |
| --- | --- |

4.19.

ÜPP kulutuste osas, mille haldamist jagatakse liikmesriikidega, on peadirektori avalduse aluseks:

| a) | 2002. (mitte 2003.) aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus; |
| --- | --- |

a)

2002. (mitte 2003.) aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus;

| b) | 2003. aastal tehtud vastavusotsused (vt punkt 4.70), mis ei hõlma 2003. aasta parandusi (vastavusotsused 2003. aasta kulutuste kohta tehakse lähiaastatel). (6) |
| --- | --- |

b)

2003. aastal tehtud vastavusotsused (vt punkt 4.70), mis ei hõlma 2003. aasta parandusi (vastavusotsused 2003. aasta kulutuste kohta tehakse lähiaastatel). (6)

| 4.20. | Teisisõnu hõlmab avaldus enne 2003. aastat sooritatud tehinguid. See ei ole ette nähtud kinnituse esitamiseks, millele kontrollikoda võiks toetuda 2003. aasta kinnitava avalduse tegemisel. |
| --- | --- |

4.20.

Teisisõnu hõlmab avaldus enne 2003. aastat sooritatud tehinguid. See ei ole ette nähtud kinnituse esitamiseks, millele kontrollikoda võiks toetuda 2003. aasta kinnitava avalduse tegemisel.

| 4.19 and 4.20. | The declaration of assurance of the Director-General of DG AGRI is, as far as EAGGF Guarantee is concerned, based on the following elements:
  The existence of an effective clearance of accounts procedure as foreseen by Article 53(5) of the Financial Regulation. Financial corrections imposed are based on the Commission audits carried out in Member States. The fact that clearance of accounts decisions are made some years after the year of the expenditure concerned is an integral part of the procedure, which includes the right of Member States to respond to the findings.
  The assurance which can be gained from the accreditation of paying agencies, the annual certification procedure and the IACS. These elements permit a great deal of reliance to be placed on the control over the expenditure declared.
  A number of other elements contribute to the basis on which the assurance is obtained. These include results of audits made by the Commission's Internal Audit Service and the Internal Audit Capability and possible information received from OLAF. The Directorate-General for Agriculture also takes account of information received from the Court of Auditors.
  As can be seen from the above, the declaration does cover transactions in 2003. |
| --- | --- |

4.19 and 4.20.

The declaration of assurance of the Director-General of DG AGRI is, as far as EAGGF Guarantee is concerned, based on the following elements:

The existence of an effective clearance of accounts procedure as foreseen by Article 53(5) of the Financial Regulation. Financial corrections imposed are based on the Commission audits carried out in Member States. The fact that clearance of accounts decisions are made some years after the year of the expenditure concerned is an integral part of the procedure, which includes the right of Member States to respond to the findings.

The assurance which can be gained from the accreditation of paying agencies, the annual certification procedure and the IACS. These elements permit a great deal of reliance to be placed on the control over the expenditure declared.

A number of other elements contribute to the basis on which the assurance is obtained. These include results of audits made by the Commission's Internal Audit Service and the Internal Audit Capability and possible information received from OLAF. The Directorate-General for Agriculture also takes account of information received from the Court of Auditors.

As can be seen from the above, the declaration does cover transactions in 2003.

| 4.21. | ÜPP järelvalvesüsteemid annavad põllumajanduse peadirektoraadile hulgaliselt andmeid, mis on olulised kõnealuste kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohast. Eelkõige IACS tuvastab palju ebakorrektseid taotlusi, takistab toetuste maksmist ja võib karistada põllumajandustootjaid, kes toetustaotlustes märkimisväärselt liialdavad. |
| --- | --- |

4.21.

ÜPP järelvalvesüsteemid annavad põllumajanduse peadirektoraadile hulgaliselt andmeid, mis on olulised kõnealuste kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohast. Eelkõige IACS tuvastab palju ebakorrektseid taotlusi, takistab toetuste maksmist ja võib karistada põllumajandustootjaid, kes toetustaotlustes märkimisväärselt liialdavad.

| 4.22. | Aasta tegevusaruanne ei viita järelevalvesüsteemide kontrollimistulemustele ega nende süsteemide ilmsetele puudustele. Samuti ei mainita 21 makseasutuse 2001. ja 2002. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise pidevat edasilükkamist komisjoni poolt (vt punkt 4.66) ega kommenteerita 2003. aasta vastavusotsuste iseloomu ja mõju eelarvele. |
| --- | --- |

4.22.

Aasta tegevusaruanne ei viita järelevalvesüsteemide kontrollimistulemustele ega nende süsteemide ilmsetele puudustele. Samuti ei mainita 21 makseasutuse 2001. ja 2002. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise pidevat edasilükkamist komisjoni poolt (vt punkt 4.66) ega kommenteerita 2003. aasta vastavusotsuste iseloomu ja mõju eelarvele.

| 4.22. | The annual activity report shall present the main achievements within the activities carried out by a service and evaluate to what extent they fulfil the programme announced in the annual management plan. The control systems in place shall be described and weaknesses identified and deemed to have a material impact on the statement of assurance of the Director-General shall be subject to a reservation and be duly qualified and quantified. |
| --- | --- |

4.22.

The annual activity report shall present the main achievements within the activities carried out by a service and evaluate to what extent they fulfil the programme announced in the annual management plan. The control systems in place shall be described and weaknesses identified and deemed to have a material impact on the statement of assurance of the Director-General shall be subject to a reservation and be duly qualified and quantified.

Among these control systems, the annual activity report of DG AGRI for 2003 provides information in particular about the clearance of accounts systems in place, the clearance decisions made by the Commission during the year and it quantifies the conformity decisions. There is an explicit effort made to keep the report relatively short and therefore not all items are reported on specifically. As the Court indicates, DG AGRI could consider adopting a broader approach in its future annual activity reports, including a more comprehensive description of the elements on which the assurance of the authorising officer by delegation is based.

| 4.23. | Aruandes tuuakse välja, et 31. detsembriks 2003 oli täielikult rakendatud 14 sisekontrolli standardit. 2004. aasta veebruariks oli osaliselt rakendamata vaid neli standardit. Oktoobris 2003 viis komisjoni siseaudititalitus läbi põllumajanduse peadirektoraadi põhjaliku auditi, tehes mitmeid tähelepanekuid sisekontrolli standardite kohta. Põllumajanduse peadirektoraat aktsepteeris enamikku tähelepanekuid ja rakendas vastavalt tegevusaruandele parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

4.23.

Aruandes tuuakse välja, et 31. detsembriks 2003 oli täielikult rakendatud 14 sisekontrolli standardit. 2004. aasta veebruariks oli osaliselt rakendamata vaid neli standardit. Oktoobris 2003 viis komisjoni siseaudititalitus läbi põllumajanduse peadirektoraadi põhjaliku auditi, tehes mitmeid tähelepanekuid sisekontrolli standardite kohta. Põllumajanduse peadirektoraat aktsepteeris enamikku tähelepanekuid ja rakendas vastavalt tegevusaruandele parandusmeetmeid.

Kontrollikoja hinnang ÜPP kuluvaldkondadele

Pindalatoetuste kavad

| 4.24. | 2003. aastal maksti pindalapõhiseid põllukultuuride toetusi 16 340 miljoni euro ulatuses, mis moodustab 36 % ÜPP kulutustest. Kõik need kulutused on hõlmatud IACSiga. |
| --- | --- |

4.24.

2003. aastal maksti pindalapõhiseid põllukultuuride toetusi 16 340 miljoni euro ulatuses, mis moodustab 36 % ÜPP kulutustest. Kõik need kulutused on hõlmatud IACSiga.

| 4.25. | IACSi 2002. aasta pindaladeklaratsioonide kontrollitulemused (millel põhinevad 2003. aastal makstud toetused) on esitatud
  tabelis 4.1
  . Need tulemused hõlmavad põllukultuure (56 % kogu kontrollitud pindalast) ja samuti söödamaid, (7) mida haritava maa pindala järgi ei toetata. On võimatu vahet teha erinevaid põllukultuure (nisu, valgurikkad taimed, kõva nisu jt) või söödamaid (millele pindalatoetust ei maksta) käsitlevate kontrollitulemuste vahel. Seetõttu ei saa üldarve seostada ainult pindalatoetuste kavadega ja see muudab erinevate toetuskavade piirid ebaselgeks. |
| --- | --- |

4.25.

IACSi 2002. aasta pindaladeklaratsioonide kontrollitulemused (millel põhinevad 2003. aastal makstud toetused) on esitatud
  tabelis 4.1
  . Need tulemused hõlmavad põllukultuure (56 % kogu kontrollitud pindalast) ja samuti söödamaid, (7) mida haritava maa pindala järgi ei toetata. On võimatu vahet teha erinevaid põllukultuure (nisu, valgurikkad taimed, kõva nisu jt) või söödamaid (millele pindalatoetust ei maksta) käsitlevate kontrollitulemuste vahel. Seetõttu ei saa üldarve seostada ainult pindalatoetuste kavadega ja see muudab erinevate toetuskavade piirid ebaselgeks.

| 4.25. | While acknowledging that more detailed statistical information supplied by the Member States could provide a more secure environment, the benefits would be subject to ‘diminishing returns’ and there is a clear need to simplify administrative procedures. |
| --- | --- |

4.25.

While acknowledging that more detailed statistical information supplied by the Member States could provide a more secure environment, the benefits would be subject to ‘diminishing returns’ and there is a clear need to simplify administrative procedures.

| 4.26. | Komisjonile esitatud üldine vigade määr on 1,7 % (võrdluseks 2002. aastal toetuste puhul 1,3 % ja 2001. aastal 2,4 %). See sisaldab nii taotluste juhusliku kui ka riskianalüüsi-põhise valimi kontrollitulemusi. Juhusliku valimiga kontrollide üldine vigade määr on 2,4 % ja riskianalüüsil põhineva valimiga kontrollide üldine vigade määr 1,5 %. (8) |
| --- | --- |

4.26.

Komisjonile esitatud üldine vigade määr on 1,7 % (võrdluseks 2002. aastal toetuste puhul 1,3 % ja 2001. aastal 2,4 %). See sisaldab nii taotluste juhusliku kui ka riskianalüüsi-põhise valimi kontrollitulemusi. Juhusliku valimiga kontrollide üldine vigade määr on 2,4 % ja riskianalüüsil põhineva valimiga kontrollide üldine vigade määr 1,5 %. (8)

| 4.26. | If the comparison is limited to the 14 Member States which had satisfactorily implemented IACS (see point 4.47 a), the overall error rate reported by the Member States to the Commission is as follows: |
| --- | --- |

4.26.

If the comparison is limited to the 14 Member States which had satisfactorily implemented IACS (see point 4.47 a), the overall error rate reported by the Member States to the Commission is as follows:

| Level of errors | Overall error rate | Error rate
  Random selection | Error rate
  Risk evaluation |
| --- | --- | --- | --- |
| > 0 % | 1,5 % | 1,6 % | 1,5 % |
| > 3 % | 1,4 % | 1,4 % | 1,4 % |
| > 20 % | 0,9 % | 0,9 % | 0,9 % |
| > 30 % | 0,5 % | 0,4 % | 0,5 % |

Level of errors

Overall error rate

Error rate

Random selection

Error rate

Risk evaluation

> 0 %

1,5 %

1,6 %

1,5 %

> 3 %

1,4 %

1,4 %

1,4 %

> 20 %

0,9 %

0,9 %

0,9 %

> 30 %

0,5 %

0,4 %

0,5 %

As noted by the Court, the overall figures are influenced by the greater use of remote sensing in risk-based inspection in mainly Finland, France, Ireland and United Kingdom.

The IACS Regulation has been amended as regards risk analysis, especially in introducing an obligation for Member States to review annually the efficiency of the risk factors used.

| 4.27. | On tähelepanuväärne, et juhusliku valimiga testide vigade määr on kõrgem kui riskianalüüsi põhjal läbiviidud testimise vigade määr. Mõnes liikmesriigis on aga kõrgem riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr (Rootsi (riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr 3,3 %, juhusliku valimiga testide vigade määr 1,5 %), Itaalia (riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr 3,3 %, juhusliku valimiga testide vigade määr 1,9 %) ja Austria (riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr 2,5 %, juhusliku valimiga testide vigade määr 0,7 %)). Vastupidiseks näiteks on Kreeka, kus riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr oli 1,9 %, juhusliku valimiga testide vigade määr aga 13,5 %. |
| --- | --- |

4.27.

On tähelepanuväärne, et juhusliku valimiga testide vigade määr on kõrgem kui riskianalüüsi põhjal läbiviidud testimise vigade määr. Mõnes liikmesriigis on aga kõrgem riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr (Rootsi (riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr 3,3 %, juhusliku valimiga testide vigade määr 1,5 %), Itaalia (riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr 3,3 %, juhusliku valimiga testide vigade määr 1,9 %) ja Austria (riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr 2,5 %, juhusliku valimiga testide vigade määr 0,7 %)). Vastupidiseks näiteks on Kreeka, kus riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr oli 1,9 %, juhusliku valimiga testide vigade määr aga 13,5 %.

| 4.27. | If Greece is excluded, the tests performed on a random basis show essentially the same rate of error as those selected on the basis of an analysis of risk. |
| --- | --- |

4.27.

If Greece is excluded, the tests performed on a random basis show essentially the same rate of error as those selected on the basis of an analysis of risk.

Tabel 4.1 — Pindalatoetus, söödamaa ja muud kultuurid — IACSi kohapealsete kontrollide ja kaugseire tulemused 2002 seoses 2003. aastal makstud toetustega

| Liikmesriik | Esitatud taotlused | Kontrollitud taotlused | Vigadega taotlused |
| --- | --- | --- | --- |
| Arv | Pindala (ha) | Keskmine pindala (ha) | Arv | % | Pindala (ha) | % | Keskmine pindala (ha) | Arv | % | Pindala (ha) | % |
| Belgia | 41 927 | 1 015 848 | 24 | 4 265 | 10,2 | 162 331 | 16,0 | 38 | 1 088 | 25,5 | 1 137 | 0,7 |
| Taani | 51 147 | 2 332 595 | 46 | 2 797 | 5,5 | 135 355 | 5,8 | 48 | 812 | 29,0 | 919 | 0,7 |
| Saksamaa | 319 167 | 14 243 441 | 45 | 19 518 | 6,1 | 1 062 945 | 7,5 | 54 | 8 671 | 44,4 | 7 419 | 0,7 |
| Kreeka | 324 667 | 2 162 368 | 7 | 34 465 | 10,6 | 840 636 | 38,9 | 24 | 10 074 | 29,2 | 33 032 | 3,9 |
| Hispaania | 435 039 | 18 028 312 | 41 | 42 490 | 9,8 | 2 228 789 | 12,4 | 52 | 17 561 | 41,3 | 56 162 | 2,5 |
| Prantsusmaa | 420 222 | 23 690 759 | 56 | 29 437 | 7,0 | 1 881 181 | 7,9 | 64 | 9 916 | 33,7 | 13 270 | 0,7 |
| Iirimaa | 127 006 | 4 653 421 | 37 | 10 491 | 8,3 | 499 503 | 10,7 | 48 | 913 | 8,7 | 857 | 0,2 |
| Itaalia | 600 375 | 7 086 654 | 12 | 60 491 | 10,1 | 1 512 492 | 21,3 | 25 | 25 236 | 41,7 | 49 516 | 3,3 |
| Luksemburg | 2 007 | 122 626 | 61 | 187 | 9,3 | 17 243 | 14,1 | 92 | 151 | 80,7 | 485 | 2,8 |
| Madalmaad | 46 898 | 662 488 | 14 | 4 144 | 8,8 | 78 156 | 11,8 | 19 | 1 045 | 25,2 | 1 784 | 2,3 |
| Austria | 129 277 | 2 458 617 | 19 | 8 782 | 6,8 | 202 671 | 8,2 | 23 | 4 889 | 55,7 | 3 924 | 1,9 |
| Portugal | 138 708 | 2 462 707 | 18 | 13 537 | 9,8 | 1 564 683 | 63,5 | 116 | 6 996 | 51,7 | 16 847 | 1,1 |
| Soome | 69 584 | 2 076 462 | 30 | 4 887 | 7,0 | 176 925 | 8,5 | 36 | 2 007 | 41,1 | 1 364 | 0,8 |
| Rootsi | 59 705 | 2 730 135 | 46 | 4 210 | 7,1 | 243 405 | 8,9 | 58 | 2 099 | 49,9 | 6 958 | 2,9 |
| Ühendkuningriik | 129 188 | 14 229 365 | 110 | 8 871 | 6,9 | 1 049 714 | 7,4 | 118 | 3 259 | 36,7 | 4 405 | 0,4 |
| Kokku 2002 | 2 894 917 | 97 955 796 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079 | 1,7 |
| Kokku 2001 (9) | 2 935 273 | 98 275 675 | 33 | 299 716 | 10,2 | 11 638 423 | 11,8 | 39 | 62 968 | 21,0 | 156 928 | 1,3 |
| Kokku 2000 (9) | 2 973 806 | 96 176 722 | 32 | 330 906 | 11,1 | 11 594 185 | 12,1 | 35 | 81 598 | 24,7 | 274 119 | 2,4 |

Liikmesriik

Esitatud taotlused

Kontrollitud taotlused

Vigadega taotlused

Arv

Pindala (ha)

Keskmine pindala (ha)

Arv

%

Pindala (ha)

%

Keskmine pindala (ha)

Arv

%

Pindala (ha)

%

Belgia

41 927

1 015 848

24

4 265

10,2

162 331

16,0

38

1 088

25,5

1 137

0,7

Taani

51 147

2 332 595

46

2 797

5,5

135 355

5,8

48

812

29,0

919

0,7

Saksamaa

319 167

14 243 441

45

19 518

6,1

1 062 945

7,5

54

8 671

44,4

7 419

0,7

Kreeka

324 667

2 162 368

7

34 465

10,6

840 636

38,9

24

10 074

29,2

33 032

3,9

Hispaania

435 039

18 028 312

41

42 490

9,8

2 228 789

12,4

52

17 561

41,3

56 162

2,5

Prantsusmaa

420 222

23 690 759

56

29 437

7,0

1 881 181

7,9

64

9 916

33,7

13 270

0,7

Iirimaa

127 006

4 653 421

37

10 491

8,3

499 503

10,7

48

913

8,7

857

0,2

Itaalia

600 375

7 086 654

12

60 491

10,1

1 512 492

21,3

25

25 236

41,7

49 516

3,3

Luksemburg

2 007

122 626

61

187

9,3

17 243

14,1

92

151

80,7

485

2,8

Madalmaad

46 898

662 488

14

4 144

8,8

78 156

11,8

19

1 045

25,2

1 784

2,3

Austria

129 277

2 458 617

19

8 782

6,8

202 671

8,2

23

4 889

55,7

3 924

1,9

Portugal

138 708

2 462 707

18

13 537

9,8

1 564 683

63,5

116

6 996

51,7

16 847

1,1

Soome

69 584

2 076 462

30

4 887

7,0

176 925

8,5

36

2 007

41,1

1 364

0,8

Rootsi

59 705

2 730 135

46

4 210

7,1

243 405

8,9

58

2 099

49,9

6 958

2,9

Ühendkuningriik

129 188

14 229 365

110

8 871

6,9

1 049 714

7,4

118

3 259

36,7

4 405

0,4

Kokku 2002

2 894 917

97 955 796

34

248 572

8,6

11 656 029

11,9

47

94 717

38,1

198 079

1,7

Kokku 2001 (9)

2 935 273

98 275 675

33

299 716

10,2

11 638 423

11,8

39

62 968

21,0

156 928

1,3

Kokku 2000 (9)

2 973 806

96 176 722

32

330 906

11,1

11 594 185

12,1

35

81 598

24,7

274 119

2,4

| 4.28. | Liikmesriigid viisid 8,6 % taotluste kontrollid läbi kohapeal, mis moodustab 11,9 % kogupindalast, mille kohta taotlused olid esitatud. Liikmesriigid avastasid vigu rohkem kui ühes kolmandikus kontrollitud taotlustest. Kolm viiendikku kontrollidest viidi läbi kaugseire (tavaliselt aerofotode) abil, ülejäänu moodustasid klassikalised kohalpealsed kontrollid. Liikmesriikide tulemused varieerusid märkimisväärselt (vt
  diagramm 4.4
  ). Näiteks: |
| --- | --- |

4.28.

Liikmesriigid viisid 8,6 % taotluste kontrollid läbi kohapeal, mis moodustab 11,9 % kogupindalast, mille kohta taotlused olid esitatud. Liikmesriigid avastasid vigu rohkem kui ühes kolmandikus kontrollitud taotlustest. Kolm viiendikku kontrollidest viidi läbi kaugseire (tavaliselt aerofotode) abil, ülejäänu moodustasid klassikalised kohalpealsed kontrollid. Liikmesriikide tulemused varieerusid märkimisväärselt (vt
  diagramm 4.4
  ). Näiteks:

| a) | Luksemburg avastas, et 80 % kontrollitud taotlustest olid vigadega. Iirimaal, kus enamik kontrolle toimusid söödamaade üle, olid vaid 9 % taotlustest vigadega, mis on madalaim tulemus; |
| --- | --- |

a)

Luksemburg avastas, et 80 % kontrollitud taotlustest olid vigadega. Iirimaal, kus enamik kontrolle toimusid söödamaade üle, olid vaid 9 % taotlustest vigadega, mis on madalaim tulemus;

| b) | kõige rohkem mõjutasid avastatud vead toetuste andmist Kreekas ja Itaalias, kus vigadega taotluste protsent oli vastavalt 3,9 % ja 3,3 %. Neile järgnes Rootsi 2,9 % ja Luksemburg 2.8 %; |
| --- | --- |

b)

kõige rohkem mõjutasid avastatud vead toetuste andmist Kreekas ja Itaalias, kus vigadega taotluste protsent oli vastavalt 3,9 % ja 3,3 %. Neile järgnes Rootsi 2,9 % ja Luksemburg 2.8 %;

| c) | Portugal kasutas kõige rohkem kaugseiret (98 %). Austria ja Luksemburg ei kasutanud üldse aerofotosid. |
| --- | --- |

c)

Portugal kasutas kõige rohkem kaugseiret (98 %). Austria ja Luksemburg ei kasutanud üldse aerofotosid.

Image

| 4.29. | IACSi inspektorite poolt avastatud vead võivad viia märkimisväärsete trahvide määramiseni. Kui viga on 3 % või alla selle, makstakse põllukultuuride toetust taotletud summas, millest lahutatakse veale vastav summa. Kui viga jääb 3 % ja 20 % vahele, vähendatakse toetuste summat vea võrra ja määratakse trahv, mis on võrdne kahekordse veasummaga. Kui viga ületab 20 %, ei maksta vastava põllukultuuri toetust. Kokkuvõttes leidsid liikmesriigid, et peaaegu iga kümnenda kontrollitud taotluse viga oli üle 20 %taotletavast toetusest. Kõige rohkem selliseid vigu tuvastati Hispaanias (iga viies kontrollitud taotlus), Portugalis ja Luksemburgis (iga seitsmes) ja Kreekas (iga kaheksas). |
| --- | --- |

4.29.

IACSi inspektorite poolt avastatud vead võivad viia märkimisväärsete trahvide määramiseni. Kui viga on 3 % või alla selle, makstakse põllukultuuride toetust taotletud summas, millest lahutatakse veale vastav summa. Kui viga jääb 3 % ja 20 % vahele, vähendatakse toetuste summat vea võrra ja määratakse trahv, mis on võrdne kahekordse veasummaga. Kui viga ületab 20 %, ei maksta vastava põllukultuuri toetust. Kokkuvõttes leidsid liikmesriigid, et peaaegu iga kümnenda kontrollitud taotluse viga oli üle 20 %taotletavast toetusest. Kõige rohkem selliseid vigu tuvastati Hispaanias (iga viies kontrollitud taotlus), Portugalis ja Luksemburgis (iga seitsmes) ja Kreekas (iga kaheksas).

| 4.30. | Tervikuna võttes ühtisid kontrollikoja tehingute testimise tulemused (millest 76 tehingut olid seotud pindalatoetustega) suurel määral liikmesriikides sooritatud juhuslikul valimil põhinevate testidega ja jaotumus oli väga sarnane eelmistele aastatele: |
| --- | --- |

4.30.

Tervikuna võttes ühtisid kontrollikoja tehingute testimise tulemused (millest 76 tehingut olid seotud pindalatoetustega) suurel määral liikmesriikides sooritatud juhuslikul valimil põhinevate testidega ja jaotumus oli väga sarnane eelmistele aastatele:

| a) | enamikus maksetes vigu ei leitud; |
| --- | --- |

a)

enamikus maksetes vigu ei leitud;

| b) | umbes iga kolmanda makse juures leiti küllaltki mitteolulisi mõõtmisvigu (mitte rohkem kui kahekordne 3 % viga, mille eest IACSis trahve ei ole ette nähtud (vt punkt 4.29)). Sarnaselt eelmistele aastatele ei mõjuta sellise iseloomu ja mastaabiga vead kogukulusid märkimisväärselt; |
| --- | --- |

b)

umbes iga kolmanda makse juures leiti küllaltki mitteolulisi mõõtmisvigu (mitte rohkem kui kahekordne 3 % viga, mille eest IACSis trahve ei ole ette nähtud (vt punkt 4.29)). Sarnaselt eelmistele aastatele ei mõjuta sellise iseloomu ja mastaabiga vead kogukulusid märkimisväärselt;

| c) | võrreldes väikeste mõõtmisvigadega (10) põhjustavad palju rohkem ebakorrektseid kulutusi need suhteliselt vähesed taotlused, mis on täiesti või suures osas põhjendamatud. |
| --- | --- |

c)

võrreldes väikeste mõõtmisvigadega (10) põhjustavad palju rohkem ebakorrektseid kulutusi need suhteliselt vähesed taotlused, mis on täiesti või suures osas põhjendamatud.

Loomapidamise toetuskavad

| 4.31. | Loomapidamistoetusi maksti 2003. aastal 9 890 miljoni euro ulatuses, mis moodustab 22 % ÜPP kulutustest. IACSi loomapidamistoetuste kontrollitulemused näitavad loomade arvu, kelle eest taotleti toetust, kuid keda inspektorite andmeil tegelikult ei eksisteerinud või polnud nad abikõlblikud. Nagu mainitud punktis 4.12, peab kontrollikoda neid andmeid vähem usaldusväärseks kui pindalatoetuste vastavat statistikat. Kui vaadata 2002. aasta (st 2003. aastal makstud toetused) suurimat toetuskava, ammlehmade eest makstavat lisatasu, siis 14 liikmesriiki kontrollisid 18,7 % taotlustes märgitud loomadest, mille tagajärjel selgus, et nendest 2 % ei eksisteerinud või ei olnud abikõlblikud (2001. aastal ei olnud abikõlblikud 6,4 % loomadest). Loomaliha toetuse puhul oli puuduvate või abikõlbmatute loomade osakaal 2002. aastal 3,8 %, ekstensiivistamistoetuse puhul 1,5 % (11) ja lamba- ning kitsetoetuste puhul 5,6 %. |
| --- | --- |

4.31.

Loomapidamistoetusi maksti 2003. aastal 9 890 miljoni euro ulatuses, mis moodustab 22 % ÜPP kulutustest. IACSi loomapidamistoetuste kontrollitulemused näitavad loomade arvu, kelle eest taotleti toetust, kuid keda inspektorite andmeil tegelikult ei eksisteerinud või polnud nad abikõlblikud. Nagu mainitud punktis 4.12, peab kontrollikoda neid andmeid vähem usaldusväärseks kui pindalatoetuste vastavat statistikat. Kui vaadata 2002. aasta (st 2003. aastal makstud toetused) suurimat toetuskava, ammlehmade eest makstavat lisatasu, siis 14 liikmesriiki kontrollisid 18,7 % taotlustes märgitud loomadest, mille tagajärjel selgus, et nendest 2 % ei eksisteerinud või ei olnud abikõlblikud (2001. aastal ei olnud abikõlblikud 6,4 % loomadest). Loomaliha toetuse puhul oli puuduvate või abikõlbmatute loomade osakaal 2002. aastal 3,8 %, ekstensiivistamistoetuse puhul 1,5 % (11) ja lamba- ning kitsetoetuste puhul 5,6 %.

| 4.32. | Kokkuvõttes annab IACSi loomade kontrollimisel tuvastatud vigade arv tunnistust märkimisväärsetest variatsioonidest aastate ja liikmesriikide kaupa. |
| --- | --- |

4.32.

Kokkuvõttes annab IACSi loomade kontrollimisel tuvastatud vigade arv tunnistust märkimisväärsetest variatsioonidest aastate ja liikmesriikide kaupa.

| 4.31 and 4.32. | As indicated in point 4.11 d) the inspection statistics are under scrutiny and subject to audit as part of the annual work programme. |
| --- | --- |

4.31 and 4.32.

As indicated in point 4.11 d) the inspection statistics are under scrutiny and subject to audit as part of the annual work programme.

Tabel 4.2 — IACSi kontroll ammlehmade eest makstava lisatasu kohta — kohapealsete kontrollide tulemused 2002 seoses 2003. aastal makstud toetustega

| Liikmesriik | Esitatud taotluste koguarv | Kontrollitud taotlused | Osaliselt tagasilükatud kontrollitud taotlused | Täielikult tagasilükatud kontrollitud taotlused | Deklareeritud loomade koguarv | Kontrollitud loomad | Abikõlbmatuks tunnistatud loomad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arv | % | Arv | % | Arv | % | Arv | % | Arv | % |
| Belgia | 15 999 | 1 581 | 9,9 | 21 | 1,3 | 17 | 1,1 | 396 431 | 61 147 | 15,4 | 223 | 0,4 |
| Taani | 9 108 | 831 | 9,1 | 77 | 9,3 | 8 | 1,0 | 109 063 | 25 835 | 23,7 | 205 | 0,8 |
| Saksamaa | 34 576 | 3 877 | 11,2 | 274 | 7,1 | 79 | 2,0 | 639 269 | 85 734 | 13,4 | 2 935 | 3,4 |
| Kreeka | 12 198 | 12 141 | 99,5 | 512 | 4,2 | 95 | 0,8 | 210 899 | 210 062 | 99,6 | 1 981 | 0,9 |
| Hispaania | 66 156 | 10 178 | 15,4 | 779 | 7,7 | 74 | 0,7 | 1 716 545 | 516 390 | 30,1 | 5 973 | 1,2 |
| Prantsusmaa | 127 842 | 15 710 | 12,3 | 2 475 | 15,8 | 293 | 1,9 | 4 305 417 | 618 471 | 14,4 | 3 304 | 0,5 |
| Iirimaa | 64 250 | 5 282 | 8,2 | 272 | 5,1 | 35 | 0,7 | 1 109 795 | 120 051 | 10,8 | 1 101 | 0,9 |
| Itaalia | 58 068 | 12 117 | 20,9 | 503 | 4,2 | 1 987 | 16,4 | 776 506 | 160 728 | 20,7 | 9 871 | 6,1 |
| Luksemburg (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) |
| Madalmaad | 4 498 | 824 | 18,3 | 44 | 5,3 | 49 | 5,9 | 51 996 | 19 926 | 38,3 | 284 | 1,4 |
| Austria | 62 463 | 6 170 | 9,9 | 493 | 8,0 | 117 | 1,9 | 391 117 | 58 753 | 15,0 | 1 165 | 2,0 |
| Portugal | 27 093 | 3 173 | 11,7 | 125 | 3,9 | 120 | 3,8 | 319 540 | 41 581 | 13,0 | 15 823 | 38,1 |
| Soome | 1 469 | 159 | 10,8 | 8 | 5,0 | 2 | 1,3 | 33 494 | 4 348 | 13,0 | 32 | 0,7 |
| Rootsi | 10 116 | 850 | 8,4 | 4 | 0,5 | 0 | 0,0 | 151 709 | 15 011 | 9,9 | 67 | 0,4 |
| Ühendkuningriik | 45 257 | 5 194 | 11,5 | 469 | 9,0 | 57 | 1,1 | 1 722 468 | 292 779 | 17,0 | 2 444 | 0,8 |
| Kokku 2002 | 539 093 | 78 087 | 14,5 | 6 056 | 7,8 | 2 933 | 3,8 | 11 934 249 | 2 230 816 | 18,7 | 45 408 | 2,0 |
| Kokku 2001 | 581 293 | 81 921 | 14,1 | 10 469 | 12,8 | 1 058 | 1,3 | 11 696 270 | 2 115 578 | 18,1 | 136 130 | 6,4 |

Liikmesriik

Esitatud taotluste koguarv

Kontrollitud taotlused

Osaliselt tagasilükatud kontrollitud taotlused

Täielikult tagasilükatud kontrollitud taotlused

Deklareeritud loomade koguarv

Kontrollitud loomad

Abikõlbmatuks tunnistatud loomad

Arv

%

Arv

%

Arv

%

Arv

%

Arv

%

Belgia

15 999

1 581

9,9

21

1,3

17

1,1

396 431

61 147

15,4

223

0,4

Taani

9 108

831

9,1

77

9,3

8

1,0

109 063

25 835

23,7

205

0,8

Saksamaa

34 576

3 877

11,2

274

7,1

79

2,0

639 269

85 734

13,4

2 935

3,4

Kreeka

12 198

12 141

99,5

512

4,2

95

0,8

210 899

210 062

99,6

1 981

0,9

Hispaania

66 156

10 178

15,4

779

7,7

74

0,7

1 716 545

516 390

30,1

5 973

1,2

Prantsusmaa

127 842

15 710

12,3

2 475

15,8

293

1,9

4 305 417

618 471

14,4

3 304

0,5

Iirimaa

64 250

5 282

8,2

272

5,1

35

0,7

1 109 795

120 051

10,8

1 101

0,9

Itaalia

58 068

12 117

20,9

503

4,2

1 987

16,4

776 506

160 728

20,7

9 871

6,1

Luksemburg (12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

Madalmaad

4 498

824

18,3

44

5,3

49

5,9

51 996

19 926

38,3

284

1,4

Austria

62 463

6 170

9,9

493

8,0

117

1,9

391 117

58 753

15,0

1 165

2,0

Portugal

27 093

3 173

11,7

125

3,9

120

3,8

319 540

41 581

13,0

15 823

38,1

Soome

1 469

159

10,8

8

5,0

2

1,3

33 494

4 348

13,0

32

0,7

Rootsi

10 116

850

8,4

4

0,5

0

0,0

151 709

15 011

9,9

67

0,4

Ühendkuningriik

45 257

5 194

11,5

469

9,0

57

1,1

1 722 468

292 779

17,0

2 444

0,8

Kokku 2002

539 093

78 087

14,5

6 056

7,8

2 933

3,8

11 934 249

2 230 816

18,7

45 408

2,0

Kokku 2001

581 293

81 921

14,1

10 469

12,8

1 058

1,3

11 696 270

2 115 578

18,1

136 130

6,4

Image

| 4.33. | Kontrollikoja poolt läbi viidud vahetu testimine tõi esile vigu nii taotletud summades kui ka kontrollisüsteemide töös: |
| --- | --- |

4.33.

Kontrollikoja poolt läbi viidud vahetu testimine tõi esile vigu nii taotletud summades kui ka kontrollisüsteemide töös:

| a) | kariloomade enamdeklareerimine (Itaalia), kusjuures inspektorid ei suutnud tuvastada, et talunikul oli vähem abikõlblikke uttesid, kui oli deklareeritud tema toetustaotluses; |
| --- | --- |

a)

kariloomade enamdeklareerimine (Itaalia), kusjuures inspektorid ei suutnud tuvastada, et talunikul oli vähem abikõlblikke uttesid, kui oli deklareeritud tema toetustaotluses;

| b) | mitterahuldav dokumendihaldus ja kariloomade registreerimine toetuse saajate poolt (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Portugal); |
| --- | --- |

b)

mitterahuldav dokumendihaldus ja kariloomade registreerimine toetuse saajate poolt (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Portugal);

| c) | erinevused tegelikult farmis olevate loomade arvu ja registreeritud loomade arvu vahel (Hispaania, Prantsusmaa, Portugal). |
| --- | --- |

c)

erinevused tegelikult farmis olevate loomade arvu ja registreeritud loomade arvu vahel (Hispaania, Prantsusmaa, Portugal).

| 4.33. | The Commission is aware of these problems and through the clearance of accounts procedure has urged Member States to take the necessary actions to improve the situation. It is anticipated that such improvements will be forthcoming from claim year 2003 onwards. |
| --- | --- |

4.33.

The Commission is aware of these problems and through the clearance of accounts procedure has urged Member States to take the necessary actions to improve the situation. It is anticipated that such improvements will be forthcoming from claim year 2003 onwards.

| 4.34. | Loomade sage liikumine ja loomapidamise toetuskavade keerulised tingimused on kaks põhjust, miks IACSi loomakontrollide tulemused annavad kõrgemad vigade määrad kui põllukultuuride kontrollid. Nii IACSi testide tulemused kui ka kontrollikoja otsekontrollid näitavad, et on olemas loomapidamistoetuste enammaksmise risk. |
| --- | --- |

4.34.

Loomade sage liikumine ja loomapidamise toetuskavade keerulised tingimused on kaks põhjust, miks IACSi loomakontrollide tulemused annavad kõrgemad vigade määrad kui põllukultuuride kontrollid. Nii IACSi testide tulemused kui ka kontrollikoja otsekontrollid näitavad, et on olemas loomapidamistoetuste enammaksmise risk.

| 4.34. | The various bovine premia are directed towards different types of animals and have to comply with different conditions. There is also a wider variety in practices/conditions over Europe in the animal sector compared to the area aids. The risk that some farmers over-declare cannot be eliminated, but it is reduced by a dissuasive control and sanctions system. |
| --- | --- |

4.34.

The various bovine premia are directed towards different types of animals and have to comply with different conditions. There is also a wider variety in practices/conditions over Europe in the animal sector compared to the area aids. The risk that some farmers over-declare cannot be eliminated, but it is reduced by a dissuasive control and sanctions system.

Toodetud kogustel põhinevad toetused

| 4.35. | EL toetab oliiviõli, puuvilla, tubaka ja kuivsööda kasvatamist (5 297 miljonit eurot, 12 % ÜPP 2003. aasta kulutustest) toodetud koguste alusel ja mitte taimekasvatuseks kasutatava pindala alusel. Selliste toetustega on seotud järgmised riskid: |
| --- | --- |

4.35.

EL toetab oliiviõli, puuvilla, tubaka ja kuivsööda kasvatamist (5 297 miljonit eurot, 12 % ÜPP 2003. aasta kulutustest) toodetud koguste alusel ja mitte taimekasvatuseks kasutatava pindala alusel. Selliste toetustega on seotud järgmised riskid:

| a) | toodetud koguste enamdeklareerimine (kui järelevalve tootjate tegevuse üle on ebapiisav ja/või nende raamatupidamisandmed ei ole usaldusväärsed, ei ole muud meetodit deklareeritud andmete kontrollimiseks); |
| --- | --- |

a)

toodetud koguste enamdeklareerimine (kui järelevalve tootjate tegevuse üle on ebapiisav ja/või nende raamatupidamisandmed ei ole usaldusväärsed, ei ole muud meetodit deklareeritud andmete kontrollimiseks);

| b) | tootjate huvides on näidata ülalnimetatud kultuuride kasvatamiseks kasutatavat pindala tegelikust väiksemana ja väita, et nad kasutasid osa maast nende taimede kasvatamiseks, millele kehtivad pindalatoetused. |
| --- | --- |

b)

tootjate huvides on näidata ülalnimetatud kultuuride kasvatamiseks kasutatavat pindala tegelikust väiksemana ja väita, et nad kasutasid osa maast nende taimede kasvatamiseks, millele kehtivad pindalatoetused.

| 4.36. | Nende riskide vähendamiseks on ühenduse seadusandluses sätestatud mitmed kontrollimehhanismid. Nende hulka kuuluvad: |
| --- | --- |

4.36.

Nende riskide vähendamiseks on ühenduse seadusandluses sätestatud mitmed kontrollimehhanismid. Nende hulka kuuluvad:

| a) | taotluste vastavuse nõue IACSi pindaladeklaratsioonidele; |
| --- | --- |

a)

taotluste vastavuse nõue IACSi pindaladeklaratsioonidele;

| b) | mitmed nõuded töötlejatele (nt kaalumisseadmete kvaliteet, standardne raamatupidamine); |
| --- | --- |

b)

mitmed nõuded töötlejatele (nt kaalumisseadmete kvaliteet, standardne raamatupidamine);

| c) | Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Portugalis oliivipuuregistrite ja geoinfosüsteemi (GIS) (14) rakendamise nõue ning (v.a Prantsusmaa) oliiviõli kontrollasutuste loomine pressimistehaste, tootjate ja tootjate ühingute kontrollimiseks. |
| --- | --- |

c)

Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Portugalis oliivipuuregistrite ja geoinfosüsteemi (GIS) (14) rakendamise nõue ning (v.a Prantsusmaa) oliiviõli kontrollasutuste loomine pressimistehaste, tootjate ja tootjate ühingute kontrollimiseks.

Kui need kontrollimehhanismid ei toimi tõhusalt, ei ole võimalik tagada toetuste korrektsust.

| 4.36. | The Commission agrees with the Court's view and has identified the same particular risks as regards production aid. The checking systems for the various COMs take account of these risks. If these systems are not applied correctly, financial corrections are applied as part of the clearance of accounts procedure. |
| --- | --- |

4.36.

The Commission agrees with the Court's view and has identified the same particular risks as regards production aid. The checking systems for the various COMs take account of these risks. If these systems are not applied correctly, financial corrections are applied as part of the clearance of accounts procedure.

| 4.37. | Auditeerides valimit tehingutest, tuvastas kontrollikoda mitmeid vigu ja puudusi: |
| --- | --- |

4.37.

Auditeerides valimit tehingutest, tuvastas kontrollikoda mitmeid vigu ja puudusi:

| 4.37. | |
| --- | --- |

4.37.

| a) | Kreekas puudus piirkondlike ametiasutuste töötajatel kohati ligipääs IACSi andmebaasile, mis takistas tõhusat kohapealset kontrolli (vt punkt 4.35). Tootjate huvides on näidata toodetud koguste põhjal toetatavate kultuuride aluse maa pindala väiksemana ja pindalatoetuste alla kuuluvate kultuuride all oleva maa pindala suuremana; |
| --- | --- |

a)

Kreekas puudus piirkondlike ametiasutuste töötajatel kohati ligipääs IACSi andmebaasile, mis takistas tõhusat kohapealset kontrolli (vt punkt 4.35). Tootjate huvides on näidata toodetud koguste põhjal toetatavate kultuuride aluse maa pindala väiksemana ja pindalatoetuste alla kuuluvate kultuuride all oleva maa pindala suuremana;

| (a) | The Commission is aware of the shortcomings of the IACS in Greece, which have resulted in a large number of financial corrections as regards field crops. The consequences of these shortcomings for checks on the schemes for production aid are taken into account when the accounts for those schemes are cleared. |
| --- | --- |

(a)

The Commission is aware of the shortcomings of the IACS in Greece, which have resulted in a large number of financial corrections as regards field crops. The consequences of these shortcomings for checks on the schemes for production aid are taken into account when the accounts for those schemes are cleared.

| b) | Kreekal ja Hispaanial puudus toimiv geoinfosüsteem oliiviõli kohta 2003. aasta toetuste maksmise perioodiks ja Hispaania ei viinud süsteemi puudumise kompenseerimiseks läbi nõutud arvul kohapealseid kontrolle; |
| --- | --- |

b)

Kreekal ja Hispaanial puudus toimiv geoinfosüsteem oliiviõli kohta 2003. aasta toetuste maksmise perioodiks ja Hispaania ei viinud süsteemi puudumise kompenseerimiseks läbi nõutud arvul kohapealseid kontrolle;

| (b) | Payments in 2003 were for the 2001/02 marketing year. Along with checks on mills, the olive tree register is one element in the system of checking production aid for olive oil. It is compulsory only from the 2003/04 marketing year. In earlier years, the lack of the register could be offset by on-the-spot checks on crop declarations. As far as the Commission is aware, the main Autonomous Communities used an olive tree register for 2001/02, and so carried out no on-the-spot checks. This point, along with the inspection system in Greece, is being considered as part of the clearance of accounts procedure. |
| --- | --- |

(b)

Payments in 2003 were for the 2001/02 marketing year. Along with checks on mills, the olive tree register is one element in the system of checking production aid for olive oil. It is compulsory only from the 2003/04 marketing year. In earlier years, the lack of the register could be offset by on-the-spot checks on crop declarations. As far as the Commission is aware, the main Autonomous Communities used an olive tree register for 2001/02, and so carried out no on-the-spot checks. This point, along with the inspection system in Greece, is being considered as part of the clearance of accounts procedure.

| c) | Kreekas avastas kontrollikoda puuvillakoguse, mida puhastamistehas vastu ei võtnud, aga mille eest maksti sellele vaatamata toetust. |
| --- | --- |

c)

Kreekas avastas kontrollikoda puuvillakoguse, mida puhastamistehas vastu ei võtnud, aga mille eest maksti sellele vaatamata toetust.

| (c) | The Commission will look at the case the Court mentions. |
| --- | --- |

(c)

The Commission will look at the case the Court mentions.

| 4.38. | Oliiviõli kontrollasutuste leiud on esitatud
  tabelites 4.3 ja 4.4
  . |
| --- | --- |

4.38.

Oliiviõli kontrollasutuste leiud on esitatud
  tabelites 4.3 ja 4.4
  .

Tabel 4.3 — Oliiviõli kontrolliasutused: õlipressimistehaste kontrollid (2001–2002) seoses 2003. aastal makstud toetustega

| Liikmesriik | Tehaste arv | Kontrollitud tehased | Ettepanekud tunnustuse tühistamiseks |
| --- | --- | --- | --- |
| Kokku | Põhjalikult kontrollitud | Üldkontroll |
| Arv | % | Arv | % | Arv | % | Arv | % kontrollitud tehastest |
| Kreeka | 2 541 | 1 146 | 45,1 | 805 | 31,7 | 341 | 13,4 | 149 | 13,0 |
| Hispaania | 1 715 | 1 001 | 58,4 | 881 | 51,4 | 120 | 7,0 | 9 | 0,9 |
| Itaalia | 5 737 | 3 144 | 54,8 | 1 881 | 32,8 | 1 263 | 22,0 | 298 | 9,5 |
| Portugal | 710 | 449 | 63,2 | 449 | 63,2 | (15) | (15) | 74 | 16,5 |
| Kokku | 10 703 | 5 740 | 53,6 | 4 016 | 37,5 | 1 724 | 16,1 | 530 | 9,2 |

Liikmesriik

Tehaste arv

Kontrollitud tehased

Ettepanekud tunnustuse tühistamiseks

Kokku

Põhjalikult kontrollitud

Üldkontroll

Arv

%

Arv

%

Arv

%

Arv

% kontrollitud tehastest

Kreeka

2 541

1 146

45,1

805

31,7

341

13,4

149

13,0

Hispaania

1 715

1 001

58,4

881

51,4

120

7,0

9

0,9

Itaalia

5 737

3 144

54,8

1 881

32,8

1 263

22,0

298

9,5

Portugal

710

449

63,2

449

63,2

(15)

(15)

74

16,5

Kokku

10 703

5 740

53,6

4 016

37,5

1 724

16,1

530

9,2

Tabel 4.4 — Oliiviõli kontrolliasutused: tootjate kontrollid (2001–2002) seoses 2003. aastal makstud toetustega

| Liikmesriik | Tootjate arv | Kontrollitud tootjad | Toetusmaksed tühistatud või vähendatud |
| --- | --- | --- | --- |
| Kokku | Kohapeal | Dokumentide alusel |
| Arv | % | Arv | % | Arv | % | Arv | % kontrollitud tootjatest |
| Kreeka | 854 780 | 4 562 | 0,5 | 2 811 | 0,3 | 1 751 | 0,2 | 27 | 0,6 |
| Hispaania | 435 605 | 1 446 | 0,3 | 753 | 0,2 | 693 | 0,2 | 149 | 10,3 |
| Itaalia | 972 499 | 1 879 | 0,2 | 298 | 0,0 | 1 581 | 0,2 | 60 | 3,2 |
| Portugal | 142 464 | 2 519 | 1,8 | 1 621 | 1,1 | 898 | 0,6 | 199 | 7,9 |
| Kokku | 2 405 348 | 10 406 | 0,4 | 5 483 | 0,2 | 4 923 | 0,2 | 435 | 4,2 |
| Allikas:Kreeka, Hispaania, Itaalia and Portugali oliiviõli kontrolliasutuste aastaaruanded 2001–2002. |

Liikmesriik

Tootjate arv

Kontrollitud tootjad

Toetusmaksed tühistatud või vähendatud

Kokku

Kohapeal

Dokumentide alusel

Arv

%

Arv

%

Arv

%

Arv

% kontrollitud tootjatest

Kreeka

854 780

4 562

0,5

2 811

0,3

1 751

0,2

27

0,6

Hispaania

435 605

1 446

0,3

753

0,2

693

0,2

149

10,3

Itaalia

972 499

1 879

0,2

298

0,0

1 581

0,2

60

3,2

Portugal

142 464

2 519

1,8

1 621

1,1

898

0,6

199

7,9

Kokku

2 405 348

10 406

0,4

5 483

0,2

4 923

0,2

435

4,2

Allikas:Kreeka, Hispaania, Itaalia and Portugali oliiviõli kontrolliasutuste aastaaruanded 2001–2002.

| 4.39. | Kontrollasutuste põhiülesanne on oliiviõli pressimistehaste kontroll (tootjatele makstakse toetust tehastes kaalutud ja töödeldud koguste alusel). Kui kontrollasutused avastavad tehastes lahknevusi (nt mittekorrektne raamatupidamine või koguste/saakide suuremana näitamine), võidakse neid karistada. Kõige rangem karistus on tehase heakskiidetud tehaste nimekirjast väljaarvamine. 2002. aastal (kontrollid, mis mõjutasid 2003. aastal toetuste maksmist) tegid kontrollasutused vastava ettepaneku iga kümnenda kontrollitud pressimistehase kohta. Praktikas määravad liikmesriikide põllumajandusministeeriumid tihti leebemad karistused. Näiteks Kreekas järgis põllumajandusministeerium oliiviõli kontrollasutuste soovitusi vaid neljal juhul 241st. (16) Itaalia kontrollasutuse aruandes on esitatud toetustaotlustes deklareeritud oliivikoguste (663 200 tonni) ja tehastes töödeldavate hinnanguliste koguste (573 500) vahelise lahknevuse kalkulatsioon. Kogused, mille eest taotleti toetust, ületasid hinnangulise toodetud koguse 2002. aastal 15,6 % võrra ja keskmiselt 8,1 % võrra perioodil 1984–2002. |
| --- | --- |

4.39.

Kontrollasutuste põhiülesanne on oliiviõli pressimistehaste kontroll (tootjatele makstakse toetust tehastes kaalutud ja töödeldud koguste alusel). Kui kontrollasutused avastavad tehastes lahknevusi (nt mittekorrektne raamatupidamine või koguste/saakide suuremana näitamine), võidakse neid karistada. Kõige rangem karistus on tehase heakskiidetud tehaste nimekirjast väljaarvamine. 2002. aastal (kontrollid, mis mõjutasid 2003. aastal toetuste maksmist) tegid kontrollasutused vastava ettepaneku iga kümnenda kontrollitud pressimistehase kohta. Praktikas määravad liikmesriikide põllumajandusministeeriumid tihti leebemad karistused. Näiteks Kreekas järgis põllumajandusministeerium oliiviõli kontrollasutuste soovitusi vaid neljal juhul 241st. (16) Itaalia kontrollasutuse aruandes on esitatud toetustaotlustes deklareeritud oliivikoguste (663 200 tonni) ja tehastes töödeldavate hinnanguliste koguste (573 500) vahelise lahknevuse kalkulatsioon. Kogused, mille eest taotleti toetust, ületasid hinnangulise toodetud koguse 2002. aastal 15,6 % võrra ja keskmiselt 8,1 % võrra perioodil 1984–2002.

| 4.39. | The Commission monitors the Member States' checks on the work of the inspection agencies. Account is taken of any shortcomings in the procedures for clearing the accounts relating to production aid for olive oil. |
| --- | --- |

4.39.

The Commission monitors the Member States' checks on the work of the inspection agencies. Account is taken of any shortcomings in the procedures for clearing the accounts relating to production aid for olive oil.

Maaelu arendamine

| 4.40. | Maaelu arendamise toetused 2003. aastal olid 4 719 miljonit eurot, mis moodustab 11 % ÜPP kulutustest. See hõlmab põllumajanduse keskkonnatoetuste kavasid, metsandust, investeeringuid ning noorte ja pensionile jäävate talunike toetust. |
| --- | --- |

4.40.

Maaelu arendamise toetused 2003. aastal olid 4 719 miljonit eurot, mis moodustab 11 % ÜPP kulutustest. See hõlmab põllumajanduse keskkonnatoetuste kavasid, metsandust, investeeringuid ning noorte ja pensionile jäävate talunike toetust.

| 4.41. | Sellistel toetuskavadel on tihti küllaltki keerulised abikõlblikkuse tingimused, mida tuleb mõnikord kontrollida mitme aasta vältel. |
| --- | --- |

4.41.

Sellistel toetuskavadel on tihti küllaltki keerulised abikõlblikkuse tingimused, mida tuleb mõnikord kontrollida mitme aasta vältel.

| 4.42. | Akrediteerimisasutused on teinud märkustega järeldusotsused kolme maaelu arendamise meetmetele spetsialiseerunud asutuse raamatupidamisarvestuse kohta (Bayern Umwelt (Saksamaa), CNASEA (Prantsusmaa) ja IFADAP (Portugal)). Maaelu arendamise toetusi mõjutavate vigadega on auditi märkustega järeldusotsus seotud veel viie asutuse puhul (Bayern Landwirtschaft (Saksamaa), INGA (Portugal), NRW Westfalen (Saksamaa), Region Wallone (Belgia), Saarland (Saksamaa)). |
| --- | --- |

4.42.

Akrediteerimisasutused on teinud märkustega järeldusotsused kolme maaelu arendamise meetmetele spetsialiseerunud asutuse raamatupidamisarvestuse kohta (Bayern Umwelt (Saksamaa), CNASEA (Prantsusmaa) ja IFADAP (Portugal)). Maaelu arendamise toetusi mõjutavate vigadega on auditi märkustega järeldusotsus seotud veel viie asutuse puhul (Bayern Landwirtschaft (Saksamaa), INGA (Portugal), NRW Westfalen (Saksamaa), Region Wallone (Belgia), Saarland (Saksamaa)).

| 4.42. | The errors highlighted by the Certifying Bodies in respect of rural development expenditure will be followed up in the framework of the clearance of accounts procedure (financial and compliance audit) and financial corrections will be proposed if they are found to imply a risk for the Fund. |
| --- | --- |

4.42.

The errors highlighted by the Certifying Bodies in respect of rural development expenditure will be followed up in the framework of the clearance of accounts procedure (financial and compliance audit) and financial corrections will be proposed if they are found to imply a risk for the Fund.

| 4.43. | Kontrollikoja poolt avastatud vigade hulka kuuluvad: |
| --- | --- |

4.43.

Kontrollikoja poolt avastatud vigade hulka kuuluvad:

| a) | abikõlbmatute kulutuste hüvitamine (Saksamaa ja Prantsusmaa); |
| --- | --- |

a)

abikõlbmatute kulutuste hüvitamine (Saksamaa ja Prantsusmaa);

| b) | suhteliselt väikesed pindalade enamdeklareerimised keskkonnatoetuste osas (Soome, Prantsusmaa, Austria). |
| --- | --- |

b)

suhteliselt väikesed pindalade enamdeklareerimised keskkonnatoetuste osas (Soome, Prantsusmaa, Austria).

Muud kulud

| 4.44. | Ülaltoodud toetusliikide alt välja jäävate kulutuste suurus on 8 132 miljonit eurot. Sinna hulka kuuluvad eksporditoetused, mida makstakse ELi ja maailmaturu hinnaerinevuste kompenseerimiseks ja üleliigse ELi toodangu realiseerimiseks maailmaturul ning üleliigse toodangu kõrvaldamise ja säilitamise toetused, samuti mitmed väikesed toetuskavad ja veterinaarkulud. |
| --- | --- |

4.44.

Ülaltoodud toetusliikide alt välja jäävate kulutuste suurus on 8 132 miljonit eurot. Sinna hulka kuuluvad eksporditoetused, mida makstakse ELi ja maailmaturu hinnaerinevuste kompenseerimiseks ja üleliigse ELi toodangu realiseerimiseks maailmaturul ning üleliigse toodangu kõrvaldamise ja säilitamise toetused, samuti mitmed väikesed toetuskavad ja veterinaarkulud.

| 4.45. | Kontrollikoda leiab nendes kuluvaldkondades jätkuvalt tõsiseid vigu, nt kuivatatud viinamarjade toetuste osas (Kreeka), mis kajastus 2002. a aastaaruandes, ja veterinaarmeetmete otsekulude käsitlemises (Prantsusmaa). |
| --- | --- |

4.45.

Kontrollikoda leiab nendes kuluvaldkondades jätkuvalt tõsiseid vigu, nt kuivatatud viinamarjade toetuste osas (Kreeka), mis kajastus 2002. a aastaaruandes, ja veterinaarmeetmete otsekulude käsitlemises (Prantsusmaa).

| 4.45. | The Commission has and will continue to propose financial corrections for deficiencies found in subsidies for dried grapes, the aid for which is mainly concentrated in Greece. |
| --- | --- |

4.45.

The Commission has and will continue to propose financial corrections for deficiencies found in subsidies for dried grapes, the aid for which is mainly concentrated in Greece.

As for the veterinary measures in France, the problem highlighted by the Court concerned the late submission of the request for the financial contribution. The late request was exceptionally accepted as priority was given to the eradication of TSE. The late submission was acknowledged and regularized in the corresponding Commission Decision concerning the financing of the TSE programs submitted by all the Member States, and therefore in the Commission's view does not constitute an error.

| 4.46. | Kontrollikoda auditeeris kahte kontrollisüsteemi, mis on seotud kulutustega, mida ei kontrolli IACS ja mida käesolevas dokumendis käsitletakse valdavalt muude kulutustena: |
| --- | --- |

4.46.

Kontrollikoda auditeeris kahte kontrollisüsteemi, mis on seotud kulutustega, mida ei kontrolli IACS ja mida käesolevas dokumendis käsitletakse valdavalt muude kulutustena:

| 4.46. | |
| --- | --- |

4.46.

| a) | maksejärgsed kontrollid (vt punktid 4.13–4.16) osutusid madalatasemelisteks nii läbiviimise (iga viies osutus täiesti ebausaldusväärseks) kui ka vigade aruandluse osas (komisjonil ei ole teavet, milline on kõige suurema riskiga toetusliik); |
| --- | --- |

a)

maksejärgsed kontrollid (vt punktid 4.13–4.16) osutusid madalatasemelisteks nii läbiviimise (iga viies osutus täiesti ebausaldusväärseks) kui ka vigade aruandluse osas (komisjonil ei ole teavet, milline on kõige suurema riskiga toetusliik);

| (a) | Scrutinies of commercial documents under Regulation (EEC) No 4045/89 are an ideal complement to front-line controls and offer increased assurance of the sound execution of the budget. These controls are separate from and additional to the pre-payment control and sanctions systems applying to all expenditure. |
| --- | --- |

(a)

Scrutinies of commercial documents under Regulation (EEC) No 4045/89 are an ideal complement to front-line controls and offer increased assurance of the sound execution of the budget. These controls are separate from and additional to the pre-payment control and sanctions systems applying to all expenditure.

| b) | kaupade füüsilised ja dokumendikontrollid nende eksportimisel hõlmavad vähemalt 5 % doteeritavast ekspordist. (17) Kõik liikmesriigid andsid komisjonile ülevaate kontrollide arvust, kuid mitmed riigid ei esitanud avastatud vigade arvu. Tulemustes ei ole näidatud tagasilükatud toetustaotluste arvu ega kõige rohkem mõjutatud eksporditoetuse liike. |
| --- | --- |

b)

kaupade füüsilised ja dokumendikontrollid nende eksportimisel hõlmavad vähemalt 5 % doteeritavast ekspordist. (17) Kõik liikmesriigid andsid komisjonile ülevaate kontrollide arvust, kuid mitmed riigid ei esitanud avastatud vigade arvu. Tulemustes ei ole näidatud tagasilükatud toetustaotluste arvu ega kõige rohkem mõjutatud eksporditoetuse liike.

| (b) | The Court raised this matter in its 2002 annual report. The Commission, which was already aware of this necessity, has already taken steps to start collecting data on the financial volume of the exports subject to physical checks. |
| --- | --- |

(b)

The Court raised this matter in its 2002 annual report. The Commission, which was already aware of this necessity, has already taken steps to start collecting data on the financial volume of the exports subject to physical checks.

Järeldus

| 4.47. | Nagu eelmistel aastatel, leidis kontrollikoda kogu kättesaadavale tõendusmaterjalile toetudes, et ÜPP kulutused tervikuna olid oluliselt vigadest mõjutatud. Kontrollikoda juhib aga tähelepanu sellele, et ÜPP kulutuste peamiste kategooriatega on seotud erineva suurusega riskid: |
| --- | --- |

4.47.

Nagu eelmistel aastatel, leidis kontrollikoda kogu kättesaadavale tõendusmaterjalile toetudes, et ÜPP kulutused tervikuna olid oluliselt vigadest mõjutatud. Kontrollikoda juhib aga tähelepanu sellele, et ÜPP kulutuste peamiste kategooriatega on seotud erineva suurusega riskid:

| 4.47. | |
| --- | --- |

4.47.

| a) | 14 liikmesriigis, kes olid 2003. aastal rahuldavalt rakendanud IACSi, kuulusid kõige madalamasse riskikategooriasse ÜPP põllukultuuride toetused, mille maksmise kontrollisüsteem oli kõige tõhusam; |
| --- | --- |

a)

14 liikmesriigis, kes olid 2003. aastal rahuldavalt rakendanud IACSi, kuulusid kõige madalamasse riskikategooriasse ÜPP põllukultuuride toetused, mille maksmise kontrollisüsteem oli kõige tõhusam;

| b) | loomapidamistoetuste maksmise kontrollisüsteem on üldiselt rahuldav, mille tulemusena paljud põllumajandustootjate taotlused lükatakse tagasi või korrigeeritakse. Kuid eelkõige loomade sagedase liikumise tõttu kuuluvad lõppkulutused kõrgemasse riskikategooriasse kui põllukultuuride toetused; |
| --- | --- |

b)

loomapidamistoetuste maksmise kontrollisüsteem on üldiselt rahuldav, mille tulemusena paljud põllumajandustootjate taotlused lükatakse tagasi või korrigeeritakse. Kuid eelkõige loomade sagedase liikumise tõttu kuuluvad lõppkulutused kõrgemasse riskikategooriasse kui põllukultuuride toetused;

| c) | toetuskategooriad, mida ei ole võimalik IACSi kaudu kontrollida, on seotud suurema riskiga, sest nende kontrollisüsteemid ei ole piisavalt tõhusad. |
| --- | --- |

c)

toetuskategooriad, mida ei ole võimalik IACSi kaudu kontrollida, on seotud suurema riskiga, sest nende kontrollisüsteemid ei ole piisavalt tõhusad.

| (c) | The Commission has sought to switch support to direct payments to farmers as, inter alia, such a change in policy limits the risk to the Fund and helps to protect EU tax-payers' interests. The 2003 CAP Reform, followed by the second wave of the Reform in 2004 on Mediterranean products, will further enhance this positive evolution. In addition, many of the schemes referred to by the Court became compulsorily IACS compatible from 1 January 2003. Regarding export refunds and some intervention measures, the Commission agrees that those schemes are exposed to greater risk. Nevertheless, the continuing reduction in the incidence of irregularities communicated by Member States seems to suggest that the effort made over the years to strengthen controls and sanctions has not been without effect. |
| --- | --- |

(c)

The Commission has sought to switch support to direct payments to farmers as, inter alia, such a change in policy limits the risk to the Fund and helps to protect EU tax-payers' interests. The 2003 CAP Reform, followed by the second wave of the Reform in 2004 on Mediterranean products, will further enhance this positive evolution. In addition, many of the schemes referred to by the Court became compulsorily IACS compatible from 1 January 2003. Regarding export refunds and some intervention measures, the Commission agrees that those schemes are exposed to greater risk. Nevertheless, the continuing reduction in the incidence of irregularities communicated by Member States seems to suggest that the effort made over the years to strengthen controls and sanctions has not been without effect.

| 4.48. | Kontrollikoda tegi mitmeid soovitusi, kuidas järelvalvesüsteemide tööd on võimalik ja vajalik tõhustada (vt punkt 4.49). |
| --- | --- |

4.48.

Kontrollikoda tegi mitmeid soovitusi, kuidas järelvalvesüsteemide tööd on võimalik ja vajalik tõhustada (vt punkt 4.49).

Soovitused

| 4.49. | Soovitused komisjonile: |
| --- | --- |

4.49.

Soovitused komisjonile:

| 4.49. | |
| --- | --- |

4.49.

| a) | selgitada välja ÜPP kulutuste kontrollimise (eriti maksejärgsete kontrollide) madala kvaliteedi põhjus ja viisid, kuidas seda parandada; |
| --- | --- |

a)

selgitada välja ÜPP kulutuste kontrollimise (eriti maksejärgsete kontrollide) madala kvaliteedi põhjus ja viisid, kuidas seda parandada;

| (a) | The Commission agrees that, in cases where controls have been poorly executed, improvements should be sought. |
| --- | --- |

(a)

The Commission agrees that, in cases where controls have been poorly executed, improvements should be sought.

| b) | täiustada kõigi järelvalvesüsteemide aruandluses tulemuste esitamise vormi, esitades kontrollitud maksete arvu ja suuruse kohta kättesaadava teabe ja vead eelarve kululiikide kaupa (nt eristades tähelepanekuid pindalatoetuste ja söödamaade kohta ning pindalatoetuste korral teravilja põhitoetuse ja kõva nisu lisatasu kohta); |
| --- | --- |

b)

täiustada kõigi järelvalvesüsteemide aruandluses tulemuste esitamise vormi, esitades kontrollitud maksete arvu ja suuruse kohta kättesaadava teabe ja vead eelarve kululiikide kaupa (nt eristades tähelepanekuid pindalatoetuste ja söödamaade kohta ning pindalatoetuste korral teravilja põhitoetuse ja kõva nisu lisatasu kohta);

| (b) | The Commission services consider the current system of statistical reporting to be an efficient tool. When information supplied by Member States appears not to be fully correct, the Commission services ensure prompt follow-up and revision in the framework of the clearance of accounts. |
| --- | --- |

(b)

The Commission services consider the current system of statistical reporting to be an efficient tool. When information supplied by Member States appears not to be fully correct, the Commission services ensure prompt follow-up and revision in the framework of the clearance of accounts.

| c) | kasutada ülalmainitud kujul esitatud teavet tulemuste võrdlemiseks teiste liikmesriikide tulemustega, et: |
| --- | --- |

c)

kasutada ülalmainitud kujul esitatud teavet tulemuste võrdlemiseks teiste liikmesriikide tulemustega, et:

| (c) | The Commission is in fact already implementing this recommendation in performing detailed analyses each year, when establishing the annual work plan. |
| --- | --- |

(c)

The Commission is in fact already implementing this recommendation in performing detailed analyses each year, when establishing the annual work plan.

| i) | teha kindlaks, milliste toetuste korral on pettuste ja vigade risk eriti suur; |
| --- | --- |

i)

teha kindlaks, milliste toetuste korral on pettuste ja vigade risk eriti suur;

| ii) | hinnata erinevate makseasutuste tegevust vigade ärahoidmisel ja avastamisel; |
| --- | --- |

ii)

hinnata erinevate makseasutuste tegevust vigade ärahoidmisel ja avastamisel;

| iii) | teha ettepanekuid seaduste ja süsteemide muutmiseks, et maandada riski ja vähendada vigade määra. |
| --- | --- |

iii)

teha ettepanekuid seaduste ja süsteemide muutmiseks, et maandada riski ja vähendada vigade määra.

| 4.50. | Võttes arvesse kontrollikoja 2002. ja 2003. aasta leide ning komisjoni vastuseid eelmise aasta aruandele, soovitab kontrollikoda komisjonil välja selgitada, miks IACSi kontrollivaldkondades läbi viidud juhuslikul valimil põhinevate testide tulemused näitavad suuremat vigade määra kui riskianalüüsi põhimõttel tehtud testide tulemused. |
| --- | --- |

4.50.

Võttes arvesse kontrollikoja 2002. ja 2003. aasta leide ning komisjoni vastuseid eelmise aasta aruandele, soovitab kontrollikoda komisjonil välja selgitada, miks IACSi kontrollivaldkondades läbi viidud juhuslikul valimil põhinevate testide tulemused näitavad suuremat vigade määra kui riskianalüüsi põhimõttel tehtud testide tulemused.

| 4.50. | See reply to point 4.26. |
| --- | --- |

4.50.

See reply to point 4.26.

In its efforts to improve the IACS, the Commission has amended the IACS Commission Regulation in January 2004 as regards risk analysis, especially in introducing an obligation for Member States to review annually the efficiency of the risk factors used.

| 4.51. | Kontrollikoda leiab, et järelevalvena teostatud kontrollide tulemuste kokkuvõte tuleks lisada põllumajanduse peadirektori aasta tegevusaruandele (vt ka punkt 4.22) |
| --- | --- |

4.51.

Kontrollikoda leiab, et järelevalvena teostatud kontrollide tulemuste kokkuvõte tuleks lisada põllumajanduse peadirektori aasta tegevusaruandele (vt ka punkt 4.22)

| 4.51. | DG AGRI will take account of the Court's recommendation for future annual activity reports. |
| --- | --- |

4.51.

DG AGRI will take account of the Court's recommendation for future annual activity reports.

RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMINE JA HEAKSKIITMINE

Sissejuhatus

| 4.52. | Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise eesmärk on kindlustada ÜPP maksete seaduslikkus ja korrektsus ning asjakohaste summade lõplik kirjendamine ühenduse eelarvesse. (18) Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine hõlmab: |
| --- | --- |

4.52.

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise eesmärk on kindlustada ÜPP maksete seaduslikkus ja korrektsus ning asjakohaste summade lõplik kirjendamine ühenduse eelarvesse. (18) Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine hõlmab:

| a) | iga-aastast “raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsust”, milles komisjon otsustab ÜPP makseasutusi auditeerinud akrediteerimisasutuste aruannete põhjal, kas kiita heaks makseasutuste eelmise eelarveaasta raamatupidamisaruanded; |
| --- | --- |

a)

iga-aastast “raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsust”, milles komisjon otsustab ÜPP makseasutusi auditeerinud akrediteerimisasutuste aruannete põhjal, kas kiita heaks makseasutuste eelmise eelarveaasta raamatupidamisaruanded;

| b) | “vastavusotsuseid”, milles komisjon otsustab, kas tunnistada kulutused lubamatuks (st kas keelduda lõplikult nende rahastamisest ühenduse eelarvest) või teha korrektsioone (st vähendada vastavalt makseid liikmesriikidele). Sellised otsused on seotud mitme aasta EAGGF kulutustega. Enamasti keeldutakse rahastamisest ühenduse eelarvest seetõttu, et komisjon on tuvastanud liikmesriigi kontrollisüsteemis puudusi ja rakendab kindlasummalist korrektsiooni sõltuvalt puuduste raskusastmest. Protsess on valikulise, mitte üldise iseloomuga. Komisjon kontrollib teatud liikmesriikide teatud toetusvaldkondi ja langetab sellest lähtuvalt vastavusotsused. |
| --- | --- |

b)

“vastavusotsuseid”, milles komisjon otsustab, kas tunnistada kulutused lubamatuks (st kas keelduda lõplikult nende rahastamisest ühenduse eelarvest) või teha korrektsioone (st vähendada vastavalt makseid liikmesriikidele). Sellised otsused on seotud mitme aasta EAGGF kulutustega. Enamasti keeldutakse rahastamisest ühenduse eelarvest seetõttu, et komisjon on tuvastanud liikmesriigi kontrollisüsteemis puudusi ja rakendab kindlasummalist korrektsiooni sõltuvalt puuduste raskusastmest. Protsess on valikulise, mitte üldise iseloomuga. Komisjon kontrollib teatud liikmesriikide teatud toetusvaldkondi ja langetab sellest lähtuvalt vastavusotsused.

Kontrollikoda uuris, kuidas ülalmainitud menetlused toimisid 2003. aastal.

2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus

| 4.53. | Kontrollikoda vaatas üksikasjalikult läbi 25 makseasutust auditeerinud akrediteerimisasutuste aruanded (vt
  tabel 4.5
  ), millest kontrollikoda valis välja tehingud vahetuks testimiseks kinnitava avalduse raames. Aruanded väljendavad akrediteerimisasutuste arvamusi selle kohta, kas makseasutuste raamatupidamisaruanded on tõesed, täielikud ja täpsed (19) ning kas makseasutuste kontrollisüsteemid on rahuldavad. Lisaks vaatas kontrollikoda läbi ka kõik teised aruanded akrediteeritud makseasutuste kohta. Kontrollikoda püüdis välja selgitada, kas: |
| --- | --- |

4.53.

Kontrollikoda vaatas üksikasjalikult läbi 25 makseasutust auditeerinud akrediteerimisasutuste aruanded (vt
  tabel 4.5
  ), millest kontrollikoda valis välja tehingud vahetuks testimiseks kinnitava avalduse raames. Aruanded väljendavad akrediteerimisasutuste arvamusi selle kohta, kas makseasutuste raamatupidamisaruanded on tõesed, täielikud ja täpsed (19) ning kas makseasutuste kontrollisüsteemid on rahuldavad. Lisaks vaatas kontrollikoda läbi ka kõik teised aruanded akrediteeritud makseasutuste kohta. Kontrollikoda püüdis välja selgitada, kas:

| a) | akrediteerimisasutuste töö oli usaldusväärne; |
| --- | --- |

a)

akrediteerimisasutuste töö oli usaldusväärne;

| b) | komisjon otsus raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta võtab piisavalt arvesse akrediteerimisasutuste tööd ja on ka muus osas rahuldaval tasemel. |
| --- | --- |

b)

komisjon otsus raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta võtab piisavalt arvesse akrediteerimisasutuste tööd ja on ka muus osas rahuldaval tasemel.

Akrediteerimisasutuste auditite järeldusotsused

| 4.54. | 64 makseasutusele, mis haldasid kokku 32,9 miljardit eurot, esitati 2003. aasta 15. oktoobril lõppeva majandusaasta auditis märkusteta järeldusotsus (vt
  tabel 4.5
  ). Ülejäänud 21 makseasutuse kohta (mis haldasid kokku 11,3 miljardit eurot) anti märkustega järeldusotsus või eitav arvamus järgmistel põhjustel: |
| --- | --- |

4.54.

64 makseasutusele, mis haldasid kokku 32,9 miljardit eurot, esitati 2003. aasta 15. oktoobril lõppeva majandusaasta auditis märkusteta järeldusotsus (vt
  tabel 4.5
  ). Ülejäänud 21 makseasutuse kohta (mis haldasid kokku 11,3 miljardit eurot) anti märkustega järeldusotsus või eitav arvamus järgmistel põhjustel:

| a) | olulised vigade määrad IFADAPi (Portugal), Baden-Württembergi, Bayern Umwelti (Saksamaa) ja Catalunya (Hispaania) kulutustes; (20) |
| --- | --- |

a)

olulised vigade määrad IFADAPi (Portugal), Baden-Württembergi, Bayern Umwelti (Saksamaa) ja Catalunya (Hispaania) kulutustes; (20)

| b) | mõne akrediteerimisasutuse suutmatus teatud kuluvaldkondade kohta kinnitust anda (ulatuse piiratus) kontrollisüsteemide teatud puuduste tõttu (Saarland ja NRW-Westfalen-Lippe, OFIVAL, ONIFLHOR, CNASEA), raskused teatud makseasutustest teabe või täpsustava teabe saamisega (Hamburg, Berlin ja Bayern StMiLF) või otsused auditeerida 2004. aasta akrediteerimistöö raames 2003. aastal tehtud ettemakseid (OFIVAL); (21) |
| --- | --- |

b)

mõne akrediteerimisasutuse suutmatus teatud kuluvaldkondade kohta kinnitust anda (ulatuse piiratus) kontrollisüsteemide teatud puuduste tõttu (Saarland ja NRW-Westfalen-Lippe, OFIVAL, ONIFLHOR, CNASEA), raskused teatud makseasutustest teabe või täpsustava teabe saamisega (Hamburg, Berlin ja Bayern StMiLF) või otsused auditeerida 2004. aasta akrediteerimistöö raames 2003. aastal tehtud ettemakseid (OFIVAL); (21)

Tabel 4.5 — Makseasutused 2003. aastal deklareeritud kulude kaupa

| Nr | Liikmesriik | Makseasutus | Deklareeritud summa, miljonit eurot | % kogu-kuludest | Märkustega järeldus-otsus | Väljajäetud raamatu-pidamis-aruanded (22) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Itaalia | AGEA | 4 891,34 | 11,06 | | |
| 2 | Prantsusmaa | ONIC | 4 594,60 | 10,39 | | × |
| 3 | Kreeka | OPEKEPE | 2 765,73 | 6,26 | × | |
| 4 | Ühendkuningriik | RPA | 2 758,04 | 6,24 | | × |
| 5 | Prantsusmaa | OFIVAL | 2 380,50 | 5,38 | × | × |
| 6 | Iirimaa | DAF | 1 893,02 | 4,28 | | |
| 7 | Hispaania | Andalucia | 1 741,57 | 3,94 | | |
| 8 | Taani | EU-direktoratet | 1 219,66 | 2,76 | | |
| 9 | Saksamaa | Bayern, Landwirtschaft | 1 074,78 | 2,43 | × | × |
| 10 | Austria | AMA | 1 074,97 | 2,43 | | |
| 11 | Prantsusmaa | ONIOL | 936,40 | 2,12 | | × |
| 12 | Hispaania | Castilla — La Mancha | 932,60 | 2,11 | | |
| 13 | Hispaania | Castilla — Léon | 915,23 | 2,07 | | |
| 14 | Soome | MMM | 874,40 | 1,98 | | |
| 15 | Prantsusmaa | CNASEA | 797,76 | 1,80 | × | × |
| 16 | Portugal | INGA | 744,13 | 1,68 | × | × |
| 17 | Saksamaa | Niedersachsen | 652,57 | 1,48 | × | × |
| 18 | Prantsusmaa | ONILAIT | 631,07 | 1,43 | | |
| 19 | Hispaania | Extremadura | 607,96 | 1,38 | | |
| 20 | Hispaania | FEGA | 473,35 | 1,07 | | |
| 21 | Saksamaa | Baden-Württemberg | 446,75 | 1,01 | × | × |
| 22 | Saksamaa | Mecklenburg-Vorpommern | 309,15 | 0,70 | | |
| 23 | Prantsusmaa | ONIFLHOR | 263,92 | 0,60 | × | × |
| 24 | Saksamaa | Sachsen-Anhalt | 254,70 | 0,58 | | |
| 25 | Saksamaa | Bayern, Umwelt | 22,32 | 0,05 | × | × |
| | | Vahesumma
   (23) | 33 256,52 | 75,22 | | |
| 26 | Rootsi | SJV | 864,38 | 1,96 | | × |
| 27 | Saksamaa | Hamburg-Jonas | 586,24 | 1,33 | | |
| 28 | Ühendkuningriik | SERAD | 569,01 | 1,29 | × | × |
| 29 | Belgia | BIRB | 559,35 | 1,27 | | × |
| 30 | Hispaania | Aragón | 527,45 | 1,19 | | |
| 31 | Madalmaad | PZ | 518,11 | 1,17 | | |
| 32 | Saksamaa | BLE | 432,82 | 0,98 | | |
| 33 | Madalmaad | LASER | 402,24 | 0,91 | | × |
| 34 | Prantsusmaa | FIRS | 375,11 | 0,85 | | × |
| 35 | Hispaania | Cataluña | 371,92 | 0,84 | × | |
| 36 | Saksamaa | Nordrhein-Westfalen Westfalen-Lippe | 352,50 | 0,80 | × | |
| 37 | Saksamaa | Schleswig-Holstein | 335,72 | 0,76 | | |
| 38 | Saksamaa | Brandenburg | 312,32 | 0,71 | | |
| 39 | Itaalia | SAISA (ex DCCC) | 300,30 | 0,68 | | |
| 40 | Madalmaad | HPA | 290,18 | 0,66 | | × |
| 41 | Ühendkuningriik | DARD | 283,85 | 0,64 | | × |
| 42 | Prantsusmaa | ONIVINS | 283,75 | 0,64 | | × |
| 43 | Saksamaa | Thüringen | 272,08 | 0,62 | | |
| 44 | Ühendkuningriik | NAWAD | 246,02 | 0,56 | × | × |
| 45 | Belgia | Région Wallonne | 237,53 | 0,54 | × | |
| 46 | Saksamaa | Hessen | 228,83 | 0,52 | | |
| 47 | Belgia | Vlaamse Gemeenschap ALP | 204,06 | 0,46 | | × |
| 48 | Saksamaa | Sachsen | 199,81 | 0,45 | | |
| 49 | Saksamaa | Rheinland-Pfalz | 187,08 | 0,42 | | |
| 50 | Hispaania | Canarias | 161,30 | 0,36 | | |
| 51 | Hispaania | Valencia | 150,68 | 0,34 | | |
| 52 | Prantsusmaa | ODEADOM | 142,56 | 0,32 | × | |
| 53 | Hispaania | Navarra | 137,29 | 0,31 | | × |
| 54 | Hispaania | Galicia | 133,71 | 0,30 | | |
| 55 | Saksamaa | Nordrhein-Westfalen Rheinland | 124,31 | 0,28 | | |
| 56 | Itaalia | ENR | 109,38 | 0,25 | | |
| 57 | Portugal | IFADAP | 104,75 | 0,24 | × | |
| 58 | Hispaania | Murcia | 90,06 | 0,20 | | |
| 59 | Itaalia | AGREA | 68,07 | 0,15 | | |
| 60 | Hispaania | Asturias | 63,73 | 0,14 | | |
| 61 | Hispaania | País Vasco | 59,50 | 0,13 | | |
| 62 | Madalmaad | DLG | 58,73 | 0,13 | | |
| 63 | Iirimaa | DCMNR | 52,76 | 0,12 | | |
| 64 | Hispaania | Madrid | 52,46 | 0,12 | | |
| 65 | Itaalia | Region Lombardie | 50,71 | 0,11 | | |
| 66 | Austria | ZA Salzburg | 49,48 | 0,11 | | |
| 67 | Madalmaad | PT | 47,15 | 0,11 | | |
| 68 | It | ARTEA (Toscana) | 45,23 | 0,10 | | |
| 69 | Luxembourg | Ministère de l'Agriculture | 44,21 | 0,10 | × | × |
| 70 | Hispaania | La Rioja | 41,33 | 0,09 | | |
| 71 | Itaalia | AVEPA (Veneto) | 40,13 | 0,09 | | |
| 72 | Hispaania | Cantabria | 35,31 | 0,08 | | |
| 73 | Madalmaad | PVVE | 34,04 | 0,08 | | |
| 74 | Hispaania | Baleares | 24,62 | 0,06 | | |
| 75 | Prantsusmaa | ACCT/SDE | 21,15 | 0,05 | × | × |
| 76 | Saksamaa | Saarland | 19,82 | 0,04 | × | |
| 77 | Ühendkuningriik | FC | 15,87 | 0,04 | | × |
| 78 | Belgia | Vlaamse Gemeenschap ALT | 7,92 | 0,02 | | × |
| 79 | Prantsusmaa | OFIMER | 7,82 | 0,02 | | |
| 80 | Saksamaa | Hamburg | 7,28 | 0,02 | × | × |
| 81 | Saksamaa | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 4,57 | 0,01 | | |
| 82 | Ühendkuningriik | CCW | 4,53 | 0,01 | | × |
| 83 | Saksamaa | Bremen | 2,34 | 0,01 | | |
| 84 | Saksamaa | Berlin | 1,36 | 0,00 | × | × |
| 85 | Hispaania | FROM | 0,90 | 0,00 | | |
| | | Vahesumma | 10 955,73 | 24,78 | | |
| | | Kokku | 44 212,25 | 100,00 | 11 266,58 | 19 042,73 |

Nr

Liikmesriik

Makseasutus

Deklareeritud summa, miljonit eurot

% kogu-kuludest

Märkustega järeldus-otsus

Väljajäetud raamatu-pidamis-aruanded (22)

1

Itaalia

AGEA

4 891,34

11,06

2

Prantsusmaa

ONIC

4 594,60

10,39

×

3

Kreeka

OPEKEPE

2 765,73

6,26

×

4

Ühendkuningriik

RPA

2 758,04

6,24

×

5

Prantsusmaa

OFIVAL

2 380,50

5,38

×

×

6

Iirimaa

DAF

1 893,02

4,28

7

Hispaania

Andalucia

1 741,57

3,94

8

Taani

EU-direktoratet

1 219,66

2,76

9

Saksamaa

Bayern, Landwirtschaft

1 074,78

2,43

×

×

10

Austria

AMA

1 074,97

2,43

11

Prantsusmaa

ONIOL

936,40

2,12

×

12

Hispaania

Castilla — La Mancha

932,60

2,11

13

Hispaania

Castilla — Léon

915,23

2,07

14

Soome

MMM

874,40

1,98

15

Prantsusmaa

CNASEA

797,76

1,80

×

×

16

Portugal

INGA

744,13

1,68

×

×

17

Saksamaa

Niedersachsen

652,57

1,48

×

×

18

Prantsusmaa

ONILAIT

631,07

1,43

19

Hispaania

Extremadura

607,96

1,38

20

Hispaania

FEGA

473,35

1,07

21

Saksamaa

Baden-Württemberg

446,75

1,01

×

×

22

Saksamaa

Mecklenburg-Vorpommern

309,15

0,70

23

Prantsusmaa

ONIFLHOR

263,92

0,60

×

×

24

Saksamaa

Sachsen-Anhalt

254,70

0,58

25

Saksamaa

Bayern, Umwelt

22,32

0,05

×

×

Vahesumma
   (23)

33 256,52

75,22

26

Rootsi

SJV

864,38

1,96

×

27

Saksamaa

Hamburg-Jonas

586,24

1,33

28

Ühendkuningriik

SERAD

569,01

1,29

×

×

29

Belgia

BIRB

559,35

1,27

×

30

Hispaania

Aragón

527,45

1,19

31

Madalmaad

PZ

518,11

1,17

32

Saksamaa

BLE

432,82

0,98

33

Madalmaad

LASER

402,24

0,91

×

34

Prantsusmaa

FIRS

375,11

0,85

×

35

Hispaania

Cataluña

371,92

0,84

×

36

Saksamaa

Nordrhein-Westfalen Westfalen-Lippe

352,50

0,80

×

37

Saksamaa

Schleswig-Holstein

335,72

0,76

38

Saksamaa

Brandenburg

312,32

0,71

39

Itaalia

SAISA (ex DCCC)

300,30

0,68

40

Madalmaad

HPA

290,18

0,66

×

41

Ühendkuningriik

DARD

283,85

0,64

×

42

Prantsusmaa

ONIVINS

283,75

0,64

×

43

Saksamaa

Thüringen

272,08

0,62

44

Ühendkuningriik

NAWAD

246,02

0,56

×

×

45

Belgia

Région Wallonne

237,53

0,54

×

46

Saksamaa

Hessen

228,83

0,52

47

Belgia

Vlaamse Gemeenschap ALP

204,06

0,46

×

48

Saksamaa

Sachsen

199,81

0,45

49

Saksamaa

Rheinland-Pfalz

187,08

0,42

50

Hispaania

Canarias

161,30

0,36

51

Hispaania

Valencia

150,68

0,34

52

Prantsusmaa

ODEADOM

142,56

0,32

×

53

Hispaania

Navarra

137,29

0,31

×

54

Hispaania

Galicia

133,71

0,30

55

Saksamaa

Nordrhein-Westfalen Rheinland

124,31

0,28

56

Itaalia

ENR

109,38

0,25

57

Portugal

IFADAP

104,75

0,24

×

58

Hispaania

Murcia

90,06

0,20

59

Itaalia

AGREA

68,07

0,15

60

Hispaania

Asturias

63,73

0,14

61

Hispaania

País Vasco

59,50

0,13

62

Madalmaad

DLG

58,73

0,13

63

Iirimaa

DCMNR

52,76

0,12

64

Hispaania

Madrid

52,46

0,12

65

Itaalia

Region Lombardie

50,71

0,11

66

Austria

ZA Salzburg

49,48

0,11

67

Madalmaad

PT

47,15

0,11

68

It

ARTEA (Toscana)

45,23

0,10

69

Luxembourg

Ministère de l'Agriculture

44,21

0,10

×

×

70

Hispaania

La Rioja

41,33

0,09

71

Itaalia

AVEPA (Veneto)

40,13

0,09

72

Hispaania

Cantabria

35,31

0,08

73

Madalmaad

PVVE

34,04

0,08

74

Hispaania

Baleares

24,62

0,06

75

Prantsusmaa

ACCT/SDE

21,15

0,05

×

×

76

Saksamaa

Saarland

19,82

0,04

×

77

Ühendkuningriik

FC

15,87

0,04

×

78

Belgia

Vlaamse Gemeenschap ALT

7,92

0,02

×

79

Prantsusmaa

OFIMER

7,82

0,02

80

Saksamaa

Hamburg

7,28

0,02

×

×

81

Saksamaa

Nordrhein-Westfalen LfEJ

4,57

0,01

82

Ühendkuningriik

CCW

4,53

0,01

×

83

Saksamaa

Bremen

2,34

0,01

84

Saksamaa

Berlin

1,36

0,00

×

×

85

Hispaania

FROM

0,90

0,00

Vahesumma

10 955,73

24,78

Kokku

44 212,25

100,00

11 266,58

19 042,73

| c) | makseasutuste akrediteerimiskriteeriumite eiramine ja muud kontrollimisega seotud puudused, mis ei avalda otsest finantsmõju (24) — OPEKEPE (Kreeka), Vlaamse Gemeenschap (Belgia), SDE (Prantsusmaa), põllumajandusministeerium (Luksemburg); |
| --- | --- |

c)

makseasutuste akrediteerimiskriteeriumite eiramine ja muud kontrollimisega seotud puudused, mis ei avalda otsest finantsmõju (24) — OPEKEPE (Kreeka), Vlaamse Gemeenschap (Belgia), SDE (Prantsusmaa), põllumajandusministeerium (Luksemburg);

| d) | mõne akrediteerimisasutuse suutmatus esitada arvamus võlaaruande täielikkuse kohta (SERAD, Niedersachsen, IFADAP ja OPEKEPE). |
| --- | --- |

d)

mõne akrediteerimisasutuse suutmatus esitada arvamus võlaaruande täielikkuse kohta (SERAD, Niedersachsen, IFADAP ja OPEKEPE).

Akrediteerimisasutuste tegevuse analüüs

| 4.55. | Komisjon püüab tagada, et akrediteerimisasutused auditeeriksid makseasutuste kulutusi nõuetekohaselt. Selleks on komisjon kehtestanud juhised (ka tehingute valimite moodustamise kohta, et selgitada välja, kas vigade määr on oluline (25)) ja kontrollib akrediteerimisasutuste aruandeid tagamaks, et juhiseid on järgitud. |
| --- | --- |

4.55.

Komisjon püüab tagada, et akrediteerimisasutused auditeeriksid makseasutuste kulutusi nõuetekohaselt. Selleks on komisjon kehtestanud juhised (ka tehingute valimite moodustamise kohta, et selgitada välja, kas vigade määr on oluline (25)) ja kontrollib akrediteerimisasutuste aruandeid tagamaks, et juhiseid on järgitud.

Kulude auditeerimine

| 4.56. | Akrediteerimisasutused vaatasid läbi makseasutuste ÜPP kulutuste haldamise menetlused. Testiti ka 69 makseasutuse (mis haldasid kokku 40 miljardit eurot) ÜPP maksetega seotud dokumentide statistilist valimit. Niiviisi testiti umbes 24 000 tehingut. |
| --- | --- |

4.56.

Akrediteerimisasutused vaatasid läbi makseasutuste ÜPP kulutuste haldamise menetlused. Testiti ka 69 makseasutuse (mis haldasid kokku 40 miljardit eurot) ÜPP maksetega seotud dokumentide statistilist valimit. Niiviisi testiti umbes 24 000 tehingut.

| 4.57. | Lisaks punktis 4.54 toodud märkustele leidis komisjon, et: |
| --- | --- |

4.57.

Lisaks punktis 4.54 toodud märkustele leidis komisjon, et:

| a) | veel kolme makseasutuse kulutustes esines oluline vigade määr (Madrid, Cantabria ja Mecklenburg-Vorpommern); |
| --- | --- |

a)

veel kolme makseasutuse kulutustes esines oluline vigade määr (Madrid, Cantabria ja Mecklenburg-Vorpommern);

| b) | Prantsuse akrediteerimisasutus ei kasutanud valimi moodustamisel nõuetekohast meetodit; |
| --- | --- |

b)

Prantsuse akrediteerimisasutus ei kasutanud valimi moodustamisel nõuetekohast meetodit;

| c) | Ühendkuningriigi akrediteerimisasutus ei testinud piisavalt suurel arvul tehinguid; |
| --- | --- |

c)

Ühendkuningriigi akrediteerimisasutus ei testinud piisavalt suurel arvul tehinguid;

| d) | HPA ja LASERi (Madalmaad) aruanded ei sisaldanud nõuetekohast teavet valimite moodustamise ja vigade käsitlemise kohta. |
| --- | --- |

d)

HPA ja LASERi (Madalmaad) aruanded ei sisaldanud nõuetekohast teavet valimite moodustamise ja vigade käsitlemise kohta.

| 4.58. | Kontrollikoda leidis, et: |
| --- | --- |

4.58.

Kontrollikoda leidis, et:

| 4.58. | |
| --- | --- |

4.58.

| a) | Luksemburgi aruandes esinesid samad puudused mis HPA ja LASERI omades; |
| --- | --- |

a)

Luksemburgi aruandes esinesid samad puudused mis HPA ja LASERI omades;

| (a) | The accounts for Luxembourg have been disjoined — due to lack of reporting on the measures taken in response to previous year's recommendations. The issues mentioned by the Court will also be taken into consideration before the final clearance decision for this Member State. |
| --- | --- |

(a)

The accounts for Luxembourg have been disjoined — due to lack of reporting on the measures taken in response to previous year's recommendations. The issues mentioned by the Court will also be taken into consideration before the final clearance decision for this Member State.

| b) | Hispaania makseasutuste kohta oli ebapiisav teave esitatud üheksas aruandes. Siiski oli komisjonil peale lisateabe saamist võimalik raamatupidamisaruanded heaks kiita. Kontrollikoda auditeeris kahe akrediteerimisasutuse tööd kohapeal. Neist üks oli läbi viinud põhjaliku raamatupidamisaruannete auditi ja esitas kogu tehtud töö dokumenteeritud kujul (Castilla-La Mancha). Teises asutuses oli olukord mitterahuldav (Andalucía, suurim Hispaanias). Akrediteerimisasutus sõlmis auditi tegemiseks 2003. aasta novembris alltöövõtulepingu, jättes alltöövõtjale väga lühikese aja auditi läbiviimiseks. Auditi raames tehtud töö kohta oli väga vähe tõendeid ja järelevalve oli ebapiisav. Vastavuse kontroll toimus liiga hilja ja mitterahuldaval tasemel. |
| --- | --- |

b)

Hispaania makseasutuste kohta oli ebapiisav teave esitatud üheksas aruandes. Siiski oli komisjonil peale lisateabe saamist võimalik raamatupidamisaruanded heaks kiita. Kontrollikoda auditeeris kahe akrediteerimisasutuse tööd kohapeal. Neist üks oli läbi viinud põhjaliku raamatupidamisaruannete auditi ja esitas kogu tehtud töö dokumenteeritud kujul (Castilla-La Mancha). Teises asutuses oli olukord mitterahuldav (Andalucía, suurim Hispaanias). Akrediteerimisasutus sõlmis auditi tegemiseks 2003. aasta novembris alltöövõtulepingu, jättes alltöövõtjale väga lühikese aja auditi läbiviimiseks. Auditi raames tehtud töö kohta oli väga vähe tõendeid ja järelevalve oli ebapiisav. Vastavuse kontroll toimus liiga hilja ja mitterahuldaval tasemel.

| (b) | Regarding the late appointment of the auditor by the certifying body in Andalucía, the Commission agrees that such decisions should be made in good time. It will insist (as has already been done in the past for other paying agencies) on the importance of early appointment of audit firms. |
| --- | --- |

(b)

Regarding the late appointment of the auditor by the certifying body in Andalucía, the Commission agrees that such decisions should be made in good time. It will insist (as has already been done in the past for other paying agencies) on the importance of early appointment of audit firms.

As far as the limited level of compliance testing is concerned, the Commission makes its clearance proposal taking into consideration the whole work performed by the certifying body.

Finally, with regard to the questions of the limited audit evidence and supervision, the Commission will insist on the need to ensure that both aspects receive sufficient attention by certifying bodies (in particular when audit firms are appointed to perform all or part of the audit work).

Võlgnikud

| 4.59. | Punktides 4.113–4.121 on kokkuvõte kontrollikoja eriaruandest ÜPP eeskirjadevastaste maksete ja võlgade kohta. |
| --- | --- |

4.59.

Punktides 4.113–4.121 on kokkuvõte kontrollikoja eriaruandest ÜPP eeskirjadevastaste maksete ja võlgade kohta.

| 4.60. | Võlgade koguväärtus 2003. aasta 15. oktoobri seisuga oli 2,3 miljardit eurot (sarnaselt eelnenud aastale). Neli akrediteerimisasutust andis aruandele võlgnike kohta märkustega järeldusotsuse (vt punkt 4.54) ja paljud teised täheldasid võlgade haldamises, dokumenteerimises ja sissenõudmises märkimisväärseid puudusi (17 makseasutust). |
| --- | --- |

4.60.

Võlgade koguväärtus 2003. aasta 15. oktoobri seisuga oli 2,3 miljardit eurot (sarnaselt eelnenud aastale). Neli akrediteerimisasutust andis aruandele võlgnike kohta märkustega järeldusotsuse (vt punkt 4.54) ja paljud teised täheldasid võlgade haldamises, dokumenteerimises ja sissenõudmises märkimisväärseid puudusi (17 makseasutust).

| 4.61. | Mitme makseasutuse kohta koostatud aruannetest selgub, et akrediteerimisasutuste töö ei ole piisav võlgade nõuetekohase dokumenteerimise tagamiseks. Lisaks peavad akrediteerimisasutused esitama komisjoni juhiste (26) kohaselt hinnangu võlasumma kohta, mille sissenõudmine makseasutuste poolt on tõenäone. Neli akrediteerimisasustust seda ei teinud. |
| --- | --- |

4.61.

Mitme makseasutuse kohta koostatud aruannetest selgub, et akrediteerimisasutuste töö ei ole piisav võlgade nõuetekohase dokumenteerimise tagamiseks. Lisaks peavad akrediteerimisasutused esitama komisjoni juhiste (26) kohaselt hinnangu võlasumma kohta, mille sissenõudmine makseasutuste poolt on tõenäone. Neli akrediteerimisasustust seda ei teinud.

| 4.60 and 4.61. | The Commission shares the view of the Court as regards the importance of this issue. It is aware of the difficulties of debt management in a number of paying agencies and also of the improvements introduced. This question has received particular attention since 1999 and will continue to be the subject of further review and action. Nevertheless, having taken all the available information into consideration, the Commission was able to propose clearance of the paying agencies' accounts, despite the existence of some difficulties. The Commission has always taken note of problems identified and will futher insist on the necessity of clear opinions from certifying bodies on this subject. |
| --- | --- |

4.60 and 4.61.

The Commission shares the view of the Court as regards the importance of this issue. It is aware of the difficulties of debt management in a number of paying agencies and also of the improvements introduced. This question has received particular attention since 1999 and will continue to be the subject of further review and action. Nevertheless, having taken all the available information into consideration, the Commission was able to propose clearance of the paying agencies' accounts, despite the existence of some difficulties. The Commission has always taken note of problems identified and will futher insist on the necessity of clear opinions from certifying bodies on this subject.

The Commission continues to closely supervise this issue, and four visits to Member States have been organised for the second half of 2004.

Komisjoni otsus

| 4.62. | Komisjon analüüsis ja hindas kõigi makseasutuste raamatupidamisarvestust, tõendeid ja aruandeid, välja arvatud kuus aruannet, (27) mis esitati peale tähtaega või mis olid ebatäielikud. Komisjon viis läbi mitu üksikmaksete kontrolli, et tuvastada võimalikke topeltmakseid. (28) |
| --- | --- |

4.62.

Komisjon analüüsis ja hindas kõigi makseasutuste raamatupidamisarvestust, tõendeid ja aruandeid, välja arvatud kuus aruannet, (27) mis esitati peale tähtaega või mis olid ebatäielikud. Komisjon viis läbi mitu üksikmaksete kontrolli, et tuvastada võimalikke topeltmakseid. (28)

| 4.63. | Komisjon langetas raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse 29. aprillil 2004 (29) määrusega kehtestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

4.63.

Komisjon langetas raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse 29. aprillil 2004 (29) määrusega kehtestatud tähtaja jooksul.

| 4.64. | Komisjon kiitis heaks 56 makseasutuse raamatupidamisarvestuse, mis haldasid kokku 25,2 miljardit eurot (57 % deklareeritud kogusummast). Nende makseasutuste raamatupidamisarvestuses, kus esinevad suuremahulised vead, teeb komisjon vajalikud finantskorrektsioonid. |
| --- | --- |

4.64.

Komisjon kiitis heaks 56 makseasutuse raamatupidamisarvestuse, mis haldasid kokku 25,2 miljardit eurot (57 % deklareeritud kogusummast). Nende makseasutuste raamatupidamisarvestuses, kus esinevad suuremahulised vead, teeb komisjon vajalikud finantskorrektsioonid.

| 4.65. | Komisjon lükkas edasi otsuse langetamise 29 makseasutuse raamatupidamisaruande kohta, mis haldasid kokku 19 miljardit eurot (43 % deklareeritud kogusummast). Komisjoni põhjendused otsuse tegemise edasilükkamiseks, mis kehtisid rohkem kui ühe makseasutuse kohta, olid järgmised: |
| --- | --- |

4.65.

Komisjon lükkas edasi otsuse langetamise 29 makseasutuse raamatupidamisaruande kohta, mis haldasid kokku 19 miljardit eurot (43 % deklareeritud kogusummast). Komisjoni põhjendused otsuse tegemise edasilükkamiseks, mis kehtisid rohkem kui ühe makseasutuse kohta, olid järgmised:

| a) | valimi moodustamise reeglite eiramine akrediteerimisasutuste poolt (liiga väike usaldustase/valimi suurus) (15 raamatupidamisaruannet) või |
| --- | --- |

a)

valimi moodustamise reeglite eiramine akrediteerimisasutuste poolt (liiga väike usaldustase/valimi suurus) (15 raamatupidamisaruannet) või

| b) | ebapiisav valimi moodustamise meetodi kirjeldus akrediteerimisasutuste poolt (2 raamatupidamisaruannet). (30) |
| --- | --- |

b)

ebapiisav valimi moodustamise meetodi kirjeldus akrediteerimisasutuste poolt (2 raamatupidamisaruannet). (30)

| 4.66. | Akrediteerimisasutuste aruannete heakskiitmise edasilükkamine nende töö asjakohasuses kahtlemise korral on komisjoni tavapraktika. Nelja makseasutuse raamatupidamisaruanded jäeti välja 2001. aasta finantsotsusest ja 17 makseasutuse raamatupidamisaruanded jäeti välja 2002. aasta finantsotsusest. |
| --- | --- |

4.66.

Akrediteerimisasutuste aruannete heakskiitmise edasilükkamine nende töö asjakohasuses kahtlemise korral on komisjoni tavapraktika. Nelja makseasutuse raamatupidamisaruanded jäeti välja 2001. aasta finantsotsusest ja 17 makseasutuse raamatupidamisaruanded jäeti välja 2002. aasta finantsotsusest.

| 4.67. | Mitte kunagi varem ei ole komisjon aga otsuse langetamist edasi lükanud nii suure arvu makseasutuste kohta, mis hõlmavad nii suurt kulutuste määra. |
| --- | --- |

4.67.

Mitte kunagi varem ei ole komisjon aga otsuse langetamist edasi lükanud nii suure arvu makseasutuste kohta, mis hõlmavad nii suurt kulutuste määra.

| 4.68. | Ei ole teada, millal komisjon saab heaks kiita 2004. aasta 29. aprillil tehtud otsusest välja jäetud makseasutuste raamatupidamisaruanded. Kogemuste põhjal võib öelda, et viivitus võib olla märkimisväärne. Näiteks Kreeka 2000. aasta raamatupidamisaruanded kiideti heaks alles 2003. aastal, kui asutus enam ei tegutsenud. 2004. aasta aprilliks ei olnud heaks kiidetud ühtegi 2001. ja 2002. aasta finantsotsustest välja jäänud raamatupidamisaruannet. Kümne makseasutuse (31) raamatupidamisaruandeid ei kiidetud heaks viimasest kolmest aastast kahe jooksul. |
| --- | --- |

4.68.

Ei ole teada, millal komisjon saab heaks kiita 2004. aasta 29. aprillil tehtud otsusest välja jäetud makseasutuste raamatupidamisaruanded. Kogemuste põhjal võib öelda, et viivitus võib olla märkimisväärne. Näiteks Kreeka 2000. aasta raamatupidamisaruanded kiideti heaks alles 2003. aastal, kui asutus enam ei tegutsenud. 2004. aasta aprilliks ei olnud heaks kiidetud ühtegi 2001. ja 2002. aasta finantsotsustest välja jäänud raamatupidamisaruannet. Kümne makseasutuse (31) raamatupidamisaruandeid ei kiidetud heaks viimasest kolmest aastast kahe jooksul.

| 4.68. | By the end of this year the Commission expects to clear the accounts for the four paying agencies disjoined for 2001, plus more than half of the paying agencies disjoined for 2002 (for which all necessary information has been provided). |
| --- | --- |

4.68.

By the end of this year the Commission expects to clear the accounts for the four paying agencies disjoined for 2001, plus more than half of the paying agencies disjoined for 2002 (for which all necessary information has been provided).

| 4.69. | Raamatupidamisarvestuse heakskiitmise otsuse edasilükkamisel ei ole liikmesriikidele finantstagajärgi, samuti ei mõjuta see tulevasi otsuseid nende kulutuste abikõlblikkuse kohta rahastamiseks ühenduse eelarvest. Siiski ei langetanud komisjon õigeaegset otsust makseasutuste kohta, mille 2003. aasta tähtaegselt deklareeritud kulutused moodustasid kogukulutustest 43 %. |
| --- | --- |

4.69.

Raamatupidamisarvestuse heakskiitmise otsuse edasilükkamisel ei ole liikmesriikidele finantstagajärgi, samuti ei mõjuta see tulevasi otsuseid nende kulutuste abikõlblikkuse kohta rahastamiseks ühenduse eelarvest. Siiski ei langetanud komisjon õigeaegset otsust makseasutuste kohta, mille 2003. aasta tähtaegselt deklareeritud kulutused moodustasid kogukulutustest 43 %.

2003. aasta vastavusotsused

| 4.70. | 2003. aastal tegi komisjon kolm vastavusotsust 1996–2002. aastal deklareeritud kulutuste kohta, (32) keeldudes rahastamast 377 miljoni euro suurust summat, millest kontrollikoda auditeeris 366 miljoni euro suurust osa ja püüdis välja selgitada, kas korrektsioonid olid: |
| --- | --- |

4.70.

2003. aastal tegi komisjon kolm vastavusotsust 1996–2002. aastal deklareeritud kulutuste kohta, (32) keeldudes rahastamast 377 miljoni euro suurust summat, millest kontrollikoda auditeeris 366 miljoni euro suurust osa ja püüdis välja selgitada, kas korrektsioonid olid:

| a) | asjakohased ja hästi põhjendatud; |
| --- | --- |

a)

asjakohased ja hästi põhjendatud;

| b) | tehtud õigeaegselt. |
| --- | --- |

b)

tehtud õigeaegselt.

Korrektsioonide asjakohasus

| 4.71. | Kontrollikoda leidis, et 308 miljoni euro osas oli komisjoni rahastamisest keeldumine hästi põhjendatud ja aktsepteerimatu summa oli vastavuses tavapärase kindlasummalise korrektsiooniga. (33) |
| --- | --- |

4.71.

Kontrollikoda leidis, et 308 miljoni euro osas oli komisjoni rahastamisest keeldumine hästi põhjendatud ja aktsepteerimatu summa oli vastavuses tavapärase kindlasummalise korrektsiooniga. (33)

| 4.72. | Järgmistel juhtudel leidis kontrollikoda, et õigustatud oleks olnud komisjoni enda reeglite rangem kohaldamine (mis oleks suurendanud aktsepteerimatut summat 65 miljoni euro võrra): |
| --- | --- |

4.72.

Järgmistel juhtudel leidis kontrollikoda, et õigustatud oleks olnud komisjoni enda reeglite rangem kohaldamine (mis oleks suurendanud aktsepteerimatut summat 65 miljoni euro võrra):

| 4.72. | In assessing the financial corrections the Commission has to consider what alternative forms of check would reduce the risk to the EAGGF. Its decision must therefore be deemed to be in line with the rules and protocols. |
| --- | --- |

4.72.

In assessing the financial corrections the Commission has to consider what alternative forms of check would reduce the risk to the EAGGF. Its decision must therefore be deemed to be in line with the rules and protocols.

The Commission considers that it has fully and correctly applied its guidelines on fixing the levels of financial corrections, and must stress also its legal obligation to accurately assess the real risk to the Fund. The Commission maintains that the rates of financial correction imposed in the concerned cases were justified.

| a) | oliiviõli Itaalias — korrektsioon 13 miljonit eurot. Komisjon rakendas 2000. aasta kulutustele, mis pärinesid peamiselt 1998/99 majandusaastast, kindlasummalise korrektsiooni 2 %. Selle peamine põhjus oli pressimistehastes läbi viidud kontrollide käigus leitud märkimisväärsed puudused ja toodetud oliiviõli koguste vastavuskontrollide ja järelkontrollide liigne leebus. Lisaks ei rakendatud 1998/1999. majandusaastal täielikult geoinfosüsteemi ega sooritatud nõutud arvul alternatiivseid kontrollimisi. (34) Komisjoni klassifikatsiooni järgi on need kontrollimised määrava tähtsusega. Korrektsiooni määr 5 % oleks olnud vastavuses komisjoni kindlasummalise korrektsiooni skaalaga; |
| --- | --- |

a)

oliiviõli Itaalias — korrektsioon 13 miljonit eurot. Komisjon rakendas 2000. aasta kulutustele, mis pärinesid peamiselt 1998/99 majandusaastast, kindlasummalise korrektsiooni 2 %. Selle peamine põhjus oli pressimistehastes läbi viidud kontrollide käigus leitud märkimisväärsed puudused ja toodetud oliiviõli koguste vastavuskontrollide ja järelkontrollide liigne leebus. Lisaks ei rakendatud 1998/1999. majandusaastal täielikult geoinfosüsteemi ega sooritatud nõutud arvul alternatiivseid kontrollimisi. (34) Komisjoni klassifikatsiooni järgi on need kontrollimised määrava tähtsusega. Korrektsiooni määr 5 % oleks olnud vastavuses komisjoni kindlasummalise korrektsiooni skaalaga;

| (a) | In the 1998/99 marketing year Italy introduced alternative forms of check that reduced the risk to the EAGGF. This led the Commission to propose a correction rate of 2 % despite the existence of failings in key controls. In particular Italy had an olive cultivation register and in 1998/99 made many on-the-spot checks in connection with creation of the olive cultivation GIS. These checks resulted in significant penalties on growers whose crop declarations showed discrepancies. |
| --- | --- |

(a)

In the 1998/99 marketing year Italy introduced alternative forms of check that reduced the risk to the EAGGF. This led the Commission to propose a correction rate of 2 % despite the existence of failings in key controls. In particular Italy had an olive cultivation register and in 1998/99 made many on-the-spot checks in connection with creation of the olive cultivation GIS. These checks resulted in significant penalties on growers whose crop declarations showed discrepancies.

| b) | oliiviõli Kreekas — korrektsioon 45,1 miljonit eurot. Alates 1994. aastast on komisjon rakendanud 5 % korrektsiooni oliiviõli registrite mitterakendamise ja elektroonilise andmebaasi puuduste tõttu. Liikmesriikidel oli alates 1998/1999. aastast 5 aastat aega geoinfosüsteemi rakendamiseks. Komisjon leiab, et puudus on ka see, et pole tehtud jõupingutusi geoinfosüsteemi väljatöötamiseks ning selle kompenseerimiseks tehtavad muud täiustused ei ole piisavad. Seetõttu kehtib 2000. aasta kulutustele, mis seostuvad peamiselt 1998/1999. turundusaastaga, jätkuvalt 5 % korrektsioonimäär. Need kontrollid on määrava tähtsusega ja nende mitterakendamise tõttu oleks 10 % korrektsioon kooskõlas komisjoni tavapärase kindlasummalise korrektsiooni skaalaga. |
| --- | --- |

b)

oliiviõli Kreekas — korrektsioon 45,1 miljonit eurot. Alates 1994. aastast on komisjon rakendanud 5 % korrektsiooni oliiviõli registrite mitterakendamise ja elektroonilise andmebaasi puuduste tõttu. Liikmesriikidel oli alates 1998/1999. aastast 5 aastat aega geoinfosüsteemi rakendamiseks. Komisjon leiab, et puudus on ka see, et pole tehtud jõupingutusi geoinfosüsteemi väljatöötamiseks ning selle kompenseerimiseks tehtavad muud täiustused ei ole piisavad. Seetõttu kehtib 2000. aasta kulutustele, mis seostuvad peamiselt 1998/1999. turundusaastaga, jätkuvalt 5 % korrektsioonimäär. Need kontrollid on määrava tähtsusega ja nende mitterakendamise tõttu oleks 10 % korrektsioon kooskõlas komisjoni tavapärase kindlasummalise korrektsiooni skaalaga.

| (b) | Under the olive oil production aid scheme there are two key interdependent controls, on mills and on trees. |
| --- | --- |

(b)

Under the olive oil production aid scheme there are two key interdependent controls, on mills and on trees.

It is true that Greece had neither an olive cultivation register, operational computerised files or an olive cultivation GIS (compulsory from 1998/99), but she did make the alternative checks specified in the rules for cases where there was no GIS and imposed penalties when incorrect declarations were found. There were also checks on mills and on abnormally high yields.

These factors led the Commission to maintain a 5 % correction rate for the marketing years in question.

24 kuu reegel

| 4.73. | Komisjon võib keelduda deklareeritud kulutuste rahastamisest, kui need on tehtud 24 kuu jooksul, mis eelnevad kuupäevale, mil komisjoni teavitas liikmesriiki oma leidudest. (35) Seega, kui kontrolli käigus avastatakse puudus, mis hõlmab kolme aastat, on võimalik ainult kahe aasta deklareeritud kulutuste korrektsioon. Nõukogu lükkas tagasi komisjoni 2002. aastal tehtud ettepaneku (mille oli heaks kiitnud kontrollikoda) pikendada seda perioodi 36 kuule. (36) |
| --- | --- |

4.73.

Komisjon võib keelduda deklareeritud kulutuste rahastamisest, kui need on tehtud 24 kuu jooksul, mis eelnevad kuupäevale, mil komisjoni teavitas liikmesriiki oma leidudest. (35) Seega, kui kontrolli käigus avastatakse puudus, mis hõlmab kolme aastat, on võimalik ainult kahe aasta deklareeritud kulutuste korrektsioon. Nõukogu lükkas tagasi komisjoni 2002. aastal tehtud ettepaneku (mille oli heaks kiitnud kontrollikoda) pikendada seda perioodi 36 kuule. (36)

Korrektsioonidele kuluv aeg

| 4.74. | Keskmiselt kulus raamatupidamisarvestuse heakskiitmise menetluses 2003. aasta kolmes otsuses tehtud korrektsioonidele, alates kontrolli alustamisega liikmesriikides kuni korrektsiooni lisamiseni otsustesse, üle kahe ja poole aasta (900 päeva). See on lühem aeg kui 2002. aastal, mil see võttis keskmiselt aega kolm aastat (1 100 päeva). Siiski ületab korrektsioonidele kuluv aeg märkimisväärselt komisjoni poolt kehtestatud sisestandardeid. |
| --- | --- |

4.74.

Keskmiselt kulus raamatupidamisarvestuse heakskiitmise menetluses 2003. aasta kolmes otsuses tehtud korrektsioonidele, alates kontrolli alustamisega liikmesriikides kuni korrektsiooni lisamiseni otsustesse, üle kahe ja poole aasta (900 päeva). See on lühem aeg kui 2002. aastal, mil see võttis keskmiselt aega kolm aastat (1 100 päeva). Siiski ületab korrektsioonidele kuluv aeg märkimisväärselt komisjoni poolt kehtestatud sisestandardeid.

| 4.74. | The Commission acknowledges that in some cases delays in the progress of accounts clearance persist. But, as the Court finds from year to year, major efforts have been made to reduce the average duration of the procedure. These will be continued. |
| --- | --- |

4.74.

The Commission acknowledges that in some cases delays in the progress of accounts clearance persist. But, as the Court finds from year to year, major efforts have been made to reduce the average duration of the procedure. These will be continued.

Viimaste aastate raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsused

| 4.75. | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine toimub mitmeaastase perioodi jooksul (vt punktid 4.52 ja 4.70).
  Tabelis 4.6
  on näidatud komisjoni otsused raamatupidamisarvestuse kohta 1991. aastast alates. Mitte ühegi aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine pärast 1997. aastat ei ole veel lõpule jõudnud. Korrektsioonide kogusumma näitab, millises ulatuses tegi komisjon vastavalt kontrollitud eelarvekuludele ja liikmesriikidele otsuse ühenduse eelarvest rahastamisest keeldumiseks liikmesriikide kulutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemide puuduste tõttu. |
| --- | --- |

4.75.

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine toimub mitmeaastase perioodi jooksul (vt punktid 4.52 ja 4.70).
  Tabelis 4.6
  on näidatud komisjoni otsused raamatupidamisarvestuse kohta 1991. aastast alates. Mitte ühegi aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine pärast 1997. aastat ei ole veel lõpule jõudnud. Korrektsioonide kogusumma näitab, millises ulatuses tegi komisjon vastavalt kontrollitud eelarvekuludele ja liikmesriikidele otsuse ühenduse eelarvest rahastamisest keeldumiseks liikmesriikide kulutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemide puuduste tõttu.

| 4.75. | In June 2004 only nine procedures remain open (three predating 1 January 2000) out of a total of 482 initiated between 1997 and the end of 2000. |
| --- | --- |

4.75.

In June 2004 only nine procedures remain open (three predating 1 January 2000) out of a total of 482 initiated between 1997 and the end of 2000.

The Commission has applied itself to reducing the backlog and the oldest cases still open were given particular attention when the 2004 work programme for auditing agricultural expenditure was drawn up.

| 4.76. | Diagrammides 4.6
  ja
  4.7
  on esitatud komisjoni korrektsiooniotsused 1999–2003 (37) liikmesriigiti ja turusektorite kaupa. Otsused on seotud kulutustega aastate 1996–2002 ühenduse eelarvetest. |
| --- | --- |

4.76.

Diagrammides 4.6
  ja
  4.7
  on esitatud komisjoni korrektsiooniotsused 1999–2003 (37) liikmesriigiti ja turusektorite kaupa. Otsused on seotud kulutustega aastate 1996–2002 ühenduse eelarvetest.

Tabel 4.6 — 1991–2003. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustes tehtud korrektsioonid

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| Deklareeritud kulud | 31 255,9 | 30 480,2 | 34 008,0 | 33 592,8 | 35 654,4 | 39 062,5 | 40 884,3 | 38 857,4 | 40 726,2 | 40 410,6 | 41 593,8 | 42 710,8 | 43 988,4 |
| Korrektsioonid kokku | –1 504,1 | – 788,2 | – 737,0 | – 307,8 | – 572,9 | – 790,1 | – 481,4 | – 328,3 | – 248,4 | – 305,0 | – 132,7 | –0,2 | 0,0 |
| millest: | | | | | | | | | | | | | |
| a) lisamaksud piimalt | – 979,2 | – 419,7 | – 248 | 0,0 | –15,1 | – 215 | – 110,2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| b) korrektsioonid | – 524,9 | – 368,5 | – 489,0 | – 307,8 | – 557,8 | – 575,1 | – 371,2 | – 328,3 | – 248,4 | – 305,0 | – 132,7 | –0,2 | 0,0 |
| Korrektsioonid deklareeritud kuludest, % | 1,7 % | 1,2 % | 1,4 % | 0,9 % | 1,6 % | 1,5 % | 0,9 % | 0,8 % | 0,6 % | 0,8 % | 0,3 % | 0,0 % | 0,0 % |
| NB:Mitte ühegi aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine pärast 1997. aastat ei ole veel lõpetatud.

  Allikas:Komisjoni vastavusotsused, mida on kohandatud pärast korrektsioonide tühistamist Euroopa Kohtu otsusega. |

(miljonit eurot)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Deklareeritud kulud

31 255,9

30 480,2

34 008,0

33 592,8

35 654,4

39 062,5

40 884,3

38 857,4

40 726,2

40 410,6

41 593,8

42 710,8

43 988,4

Korrektsioonid kokku

–1 504,1

– 788,2

– 737,0

– 307,8

– 572,9

– 790,1

– 481,4

– 328,3

– 248,4

– 305,0

– 132,7

–0,2

0,0

millest:

a) lisamaksud piimalt

– 979,2

– 419,7

– 248

0,0

–15,1

– 215

– 110,2

0

0

0

0

0

0

b) korrektsioonid

– 524,9

– 368,5

– 489,0

– 307,8

– 557,8

– 575,1

– 371,2

– 328,3

– 248,4

– 305,0

– 132,7

–0,2

0,0

Korrektsioonid deklareeritud kuludest, %

1,7 %

1,2 %

1,4 %

0,9 %

1,6 %

1,5 %

0,9 %

0,8 %

0,6 %

0,8 %

0,3 %

0,0 %

0,0 %

NB:Mitte ühegi aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine pärast 1997. aastat ei ole veel lõpetatud.

Allikas:Komisjoni vastavusotsused, mida on kohandatud pärast korrektsioonide tühistamist Euroopa Kohtu otsusega.

Image

Image

Kontrollikoja järeldused

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus

| 4.77. | Vaatamata punktides 4.54–4.57 esitatud üksikprobleemidele toimis makseasutuste raamatupidamisarvestuse akrediteerimine rahuldavalt. |
| --- | --- |

4.77.

Vaatamata punktides 4.54–4.57 esitatud üksikprobleemidele toimis makseasutuste raamatupidamisarvestuse akrediteerimine rahuldavalt.

| 4.78. | Siiski on veel arenemisruumi: |
| --- | --- |

4.78.

Siiski on veel arenemisruumi:

| 4.78. | |
| --- | --- |

4.78.

| a) | akrediteerimisasutuste töö kohapealseks perioodiliseks kontrollimiseks komisjoni poolt (vt punkt 4.58); |
| --- | --- |

a)

akrediteerimisasutuste töö kohapealseks perioodiliseks kontrollimiseks komisjoni poolt (vt punkt 4.58);

| (a) | Specific on the spot reviews of the certifying bodies' activity will be considered, after examining all the priorities for the auditors of the Commission. |
| --- | --- |

(a)

Specific on the spot reviews of the certifying bodies' activity will be considered, after examining all the priorities for the auditors of the Commission.

| b) | komisjoni juhiste täpsemaks järgimiseks akrediteerimisasutuste poolt seoses ÜPP võlgade käsitlemisega (vt punktid 4.59–4.61). |
| --- | --- |

b)

komisjoni juhiste täpsemaks järgimiseks akrediteerimisasutuste poolt seoses ÜPP võlgade käsitlemisega (vt punktid 4.59–4.61).

| (b) | The Commission will insist on the importance of proper reporting on debtors and increase the attention paid to this subject for the next accounts clearance decision. |
| --- | --- |

(b)

The Commission will insist on the importance of proper reporting on debtors and increase the attention paid to this subject for the next accounts clearance decision.

| 4.79. | Asjaolu, et 43 % 2003. aastal deklareeritud kulutuste kohta ja 21 makseasutuse 2001–2002. aasta raamatupidamisarvestuse kohta ei ole tehtud otsust, on murettekitav (vt punktid 4.65 ja 4.68). |
| --- | --- |

4.79.

Asjaolu, et 43 % 2003. aastal deklareeritud kulutuste kohta ja 21 makseasutuse 2001–2002. aasta raamatupidamisarvestuse kohta ei ole tehtud otsust, on murettekitav (vt punktid 4.65 ja 4.68).

| 4.79. | It should be emphasised that the disjunction of accounts does not cause any financial consequences for the Member States concerned, nor does it prejudice any exclusion of expenditure of Community financing. |
| --- | --- |

4.79.

It should be emphasised that the disjunction of accounts does not cause any financial consequences for the Member States concerned, nor does it prejudice any exclusion of expenditure of Community financing.

The postponement of the clearance allows the Member States to provide additional information and in some cases to perform certain tasks requested by the guidelines which were not finalised by the regulatory deadline of 30 April. Once these matters are addressed by the Member States the Commission should be in a position to clear the disjoined accounts.

The Commission continues to make efforts to clear the backlog of cases from the 2001 and 2002 exercises. It expects to clear the accounts for the four paying agencies disjoined for 2001, plus more than half of the paying agencies disjoined for 2002.

Vastavusotsused

| 4.80. | Enamik 2003. aastal tehtud korrektsioone arvutati komisjoni tavapärase kindlasummalise korrektsiooniskaala alusel (vt punkt 4.71). Kahel juhul oleks võinud kohaldada kõrgema määraga korrektsiooni (vt punkt 4.72). |
| --- | --- |

4.80.

Enamik 2003. aastal tehtud korrektsioone arvutati komisjoni tavapärase kindlasummalise korrektsiooniskaala alusel (vt punkt 4.71). Kahel juhul oleks võinud kohaldada kõrgema määraga korrektsiooni (vt punkt 4.72).

| 4.80. | The Commission maintains that the rates of financial correction imposed in the following cases were justified. |
| --- | --- |

4.80.

The Commission maintains that the rates of financial correction imposed in the following cases were justified.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELAUDIT

Eksporditoetused — sihtkohad ja turuletoomine

| 4.81. | Eksporditoetusi makstakse eksporditud põllumajandustoodangu ELi hindade ja maailmaturu madalamate hindade vahe kompenseerimiseks. Ühe toote toetusmäär võib varieeruda sõltuvalt sihtturust. |
| --- | --- |

4.81.

Eksporditoetusi makstakse eksporditud põllumajandustoodangu ELi hindade ja maailmaturu madalamate hindade vahe kompenseerimiseks. Ühe toote toetusmäär võib varieeruda sõltuvalt sihtturust.

| 4.81. | The significance of export refunds as a policy instrument has steadily decreased due to the successive reforms of the Common Agricultural Policy designed to make Community produce more competitive by bringing EU prices closer to world market prices. 10 years ago expenditure on export refunds exceeded 10 billion euro; in 2003 it was down to 3,7 billion euro. This trend is expected to continue with the latest CAP reforms of 2003 and 2004. |
| --- | --- |

4.81.

The significance of export refunds as a policy instrument has steadily decreased due to the successive reforms of the Common Agricultural Policy designed to make Community produce more competitive by bringing EU prices closer to world market prices. 10 years ago expenditure on export refunds exceeded 10 billion euro; in 2003 it was down to 3,7 billion euro. This trend is expected to continue with the latest CAP reforms of 2003 and 2004.

| 4.82. | Kontrollikoda leidis eriaruandes nr 7/2001, (38) et eelistatud on ühele tootele iga sihtkoha korral ühe ja sama toetusmäära kohaldamine, kuigi seda ei olnud kohe võimalik rakendada. Seetõttu andis kontrollikoda järgmised soovitused ülalnimetatud tehingute finantskontrolli lihtsustamiseks ja tõhustamiseks: |
| --- | --- |

4.82.

Kontrollikoda leidis eriaruandes nr 7/2001, (38) et eelistatud on ühele tootele iga sihtkoha korral ühe ja sama toetusmäära kohaldamine, kuigi seda ei olnud kohe võimalik rakendada. Seetõttu andis kontrollikoda järgmised soovitused ülalnimetatud tehingute finantskontrolli lihtsustamiseks ja tõhustamiseks:

| 4.82 and 4.85. | The Commission has reacted appropriately to remedy the weaknesses identified in the special report. An action plan was defined and has been implemented. The Commission believes that with the measures taken, the management of the risks involved has significantly improved. |
| --- | --- |

4.82 and 4.85.

The Commission has reacted appropriately to remedy the weaknesses identified in the special report. An action plan was defined and has been implemented. The Commission believes that with the measures taken, the management of the risks involved has significantly improved.

| a) | tõendeid kauba kohalesaabumise kohta ei ole vaja nõuda iga kord, vaid ainult kahtluse või kõrgendatud riskiga sihtkohtade korral; |
| --- | --- |

a)

tõendeid kauba kohalesaabumise kohta ei ole vaja nõuda iga kord, vaid ainult kahtluse või kõrgendatud riskiga sihtkohtade korral;

| (a) | Relaxing the requirements for proof of arrival could generate a potential risk for the Community budget through a loss of control over exports to countries for which an export refund is not fixed. It would also expose the Commission to fundamental criticism of the way the EU monitors and controls its subsidised trade with third countries, particularly taking into consideration its international undertakings to refrain from granting export refunds for specific markets. |
| --- | --- |

(a)

Relaxing the requirements for proof of arrival could generate a potential risk for the Community budget through a loss of control over exports to countries for which an export refund is not fixed. It would also expose the Commission to fundamental criticism of the way the EU monitors and controls its subsidised trade with third countries, particularly taking into consideration its international undertakings to refrain from granting export refunds for specific markets.

| b) | kõigi de minimis limiiti ületavate taotluste korral tuleks ÜPP makseasutustele esitada transpordidokumendid ja kaubaarved; (39) |
| --- | --- |

b)

kõigi de minimis limiiti ületavate taotluste korral tuleks ÜPP makseasutustele esitada transpordidokumendid ja kaubaarved; (39)

| (b) | The Commission considers that generally speaking customs import declarations issued by official state authorities give greater assurance that goods have been imported in the third country for which the refund is paid than transport documents and commercial invoices issued by private operators. However, the Commission has decided to double the de minimis limit by which payment claims involving small amounts of refunds can be exempted from production of proof of import, but to maintain this requirement for differentiated export refunds above this limit. |
| --- | --- |

(b)

The Commission considers that generally speaking customs import declarations issued by official state authorities give greater assurance that goods have been imported in the third country for which the refund is paid than transport documents and commercial invoices issued by private operators. However, the Commission has decided to double the de minimis limit by which payment claims involving small amounts of refunds can be exempted from production of proof of import, but to maintain this requirement for differentiated export refunds above this limit.

| c) | intensiivistada tuleb a posteriori kontrolle selle üle, et tooted toodaks turule kavatsetud sihtkohas (ega eksporditaks mujale); valitud tehinguid tuleks a posteriori kontrollida mereveo ja konteinerite liikumise andmebaasidest. (40) |
| --- | --- |

c)

intensiivistada tuleb a posteriori kontrolle selle üle, et tooted toodaks turule kavatsetud sihtkohas (ega eksporditaks mujale); valitud tehinguid tuleks a posteriori kontrollida mereveo ja konteinerite liikumise andmebaasidest. (40)

| (c) | Given the decision to continue to require proof of import for differentiated export refunds, there is no need for a posteriori checks that products had been placed on the market intended to be intensified. Nevertheless, the Commission has encouraged Member State authorities to use the data held by transport companies as an additional element of check on the arrival of goods at their destination. |
| --- | --- |

(c)

Given the decision to continue to require proof of import for differentiated export refunds, there is no need for a posteriori checks that products had been placed on the market intended to be intensified. Nevertheless, the Commission has encouraged Member State authorities to use the data held by transport companies as an additional element of check on the arrival of goods at their destination.

| 4.83. | Kontrollikoda tegi ka mitmeid üksikasjalikke soovitusi finantskontrolli süsteemide tõhustamiseks, mida tuleks kohaldada kauba kohalejõudmise kohta süstemaatilise tõendusmaterjalide esitamise nõude säilimise korral. |
| --- | --- |

4.83.

Kontrollikoda tegi ka mitmeid üksikasjalikke soovitusi finantskontrolli süsteemide tõhustamiseks, mida tuleks kohaldada kauba kohalejõudmise kohta süstemaatilise tõendusmaterjalide esitamise nõude säilimise korral.

| 4.84. | Nõukogu ja parlament toetasid kontrollikoja soovitusi. (41) Eelkõige kutsus parlament komisjoni üles enne eksporditoetuste kava järkjärgulist kaotamist tegema radikaalseid muudatusi seadusandluse ja menetluste lihtsustamiseks, eesmärgiga suurendada läbipaistvust. |
| --- | --- |

4.84.

Nõukogu ja parlament toetasid kontrollikoja soovitusi. (41) Eelkõige kutsus parlament komisjoni üles enne eksporditoetuste kava järkjärgulist kaotamist tegema radikaalseid muudatusi seadusandluse ja menetluste lihtsustamiseks, eesmärgiga suurendada läbipaistvust.

| 4.85. | Komisjon ei ole võtnud meetmeid punktis 4.83 tehtud soovituse täitmiseks ja kava lihtsustamiseks. |
| --- | --- |

4.85.

Komisjon ei ole võtnud meetmeid punktis 4.83 tehtud soovituse täitmiseks ja kava lihtsustamiseks.

| 4.85. | See reply to paragraph 4.82. |
| --- | --- |

4.85.

See reply to paragraph 4.82.

| 4.86. | Samas on komisjon reageerinud positiivselt paljudele kontrollikoja üksikasjalikumatele tähelepanekutele ja soovitustele: |
| --- | --- |

4.86.

Samas on komisjon reageerinud positiivselt paljudele kontrollikoja üksikasjalikumatele tähelepanekutele ja soovitustele:

| a) | tõhustati järelevalveasutuste tunnustamise menetlust; |
| --- | --- |

a)

tõhustati järelevalveasutuste tunnustamise menetlust;

| b) | sätestati järelvalveasutustele sanktsioonid väära tõendi väljaandmise eest; |
| --- | --- |

b)

sätestati järelvalveasutustele sanktsioonid väära tõendi väljaandmise eest;

| c) | sätestati reeglid kauba mahalaadimistõendite väljaandmise kohta liikmesriikide saatkondade poolt; |
| --- | --- |

c)

sätestati reeglid kauba mahalaadimistõendite väljaandmise kohta liikmesriikide saatkondade poolt;

| d) | de minimis limiiti, mida kasutatakse kaubasaadetiste kontrollimiseks millele on eksporditoetust taotletud, kahekordistati; |
| --- | --- |

d)

de minimis limiiti, mida kasutatakse kaubasaadetiste kontrollimiseks millele on eksporditoetust taotletud, kahekordistati;

| e) | et takistada piimatoodete edasi-tagasi liikumist EL ja Balti riikide vahel, võeti vastu sätted piimatoodete eksporditoetuse kaotamiseks kõnealustele riikidele; |
| --- | --- |

e)

et takistada piimatoodete edasi-tagasi liikumist EL ja Balti riikide vahel, võeti vastu sätted piimatoodete eksporditoetuse kaotamiseks kõnealustele riikidele;

| f) | 2001. aastal kehtestati menetlus teabe vahetamiseks Venemaa tolliga online-süsteemis (42) võltsitud impordideklaratsioonide osas (ehkki kõik liikmesriigid seda ei kasuta); |
| --- | --- |

f)

2001. aastal kehtestati menetlus teabe vahetamiseks Venemaa tolliga online-süsteemis (42) võltsitud impordideklaratsioonide osas (ehkki kõik liikmesriigid seda ei kasuta);

| g) | mõned täiendused tehti kariloomade ekspordi osas: kõrgema määraga eksporditoetus kehtib nüüd ainult nendele puhtatõulistele aretusloomadele, kes on alla 30 kuu vanad; (43)
   (44) |
| --- | --- |

g)

mõned täiendused tehti kariloomade ekspordi osas: kõrgema määraga eksporditoetus kehtib nüüd ainult nendele puhtatõulistele aretusloomadele, kes on alla 30 kuu vanad; (43)
   (44)

| h) | Komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise osakond vaatas läbi kauba kohalejõudmise tõendusmaterjali süsteemi 2000–2002. aastal ja algatas selle tulemusena teatud liikmesriikide osas finantskorrektsiooni. |
| --- | --- |

h)

Komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise osakond vaatas läbi kauba kohalejõudmise tõendusmaterjali süsteemi 2000–2002. aastal ja algatas selle tulemusena teatud liikmesriikide osas finantskorrektsiooni.

| 4.87. | Mis puutub teistesse kontrollikoja poolt tehtud üksikasjalikesse tähelepanekutesse, siis komisjon: |
| --- | --- |

4.87.

Mis puutub teistesse kontrollikoja poolt tehtud üksikasjalikesse tähelepanekutesse, siis komisjon:

| 4.87. | Having examined the recommendations of the Court the Commission decided not to follow the recommendation suggested by the Court in point (a) whereas actions have been taken in relation to points (b) and (c). |
| --- | --- |

4.87.

Having examined the recommendations of the Court the Commission decided not to follow the recommendation suggested by the Court in point (a) whereas actions have been taken in relation to points (b) and (c).

| a) | ei ole võtnud üle vastutust järelvalveasutuste tunnustamise eest; |
| --- | --- |

a)

ei ole võtnud üle vastutust järelvalveasutuste tunnustamise eest;

| (a) | Within the framework of shared management the responsibility for approval of supervisory companies lies within the Member States and the Commission has no intention to take it over. Member States are closer to events on the ground and are in a better position for managing the conditions for the approval and control of supervisory companies. |
| --- | --- |

(a)

Within the framework of shared management the responsibility for approval of supervisory companies lies within the Member States and the Commission has no intention to take it over. Member States are closer to events on the ground and are in a better position for managing the conditions for the approval and control of supervisory companies.

However, following the Court recommendation, procedures for approval of supervisory companies have been reinforced (see Commission Regulation (EC) No 1253/2002 OJ L 183, 12.7.2002, p. 12)).

| b) | ei ole esitanud liikmesriikidele näidiseid aktsepteeritavatest dokumentidest, millega tõendada kauba kohalejõudmist (erinevates ELi mittekuuluvates riikides kasutatavad tollidokumendid ja -templid); |
| --- | --- |

b)

ei ole esitanud liikmesriikidele näidiseid aktsepteeritavatest dokumentidest, millega tõendada kauba kohalejõudmist (erinevates ELi mittekuuluvates riikides kasutatavad tollidokumendid ja -templid);

| (b) | The verification of the validity of proofs which are furnished by exporters in the payment application for differentiated refunds is the responsibility of Member States' paying agencies. However, the Commission launched a tendering procedure, but this proved to be unsuccessful and had to be relaunched. Bearing in mind the time needed for the tender's procedure and completion of the study, the results will not be available until the end of 2005. Meanwhile, in order to ensure a better coordination between paying agencies, Member States have been asked to exchange copies of the customs import documents, customs stamps and customs codes (entry for home use, entry for warehousing, entry for inward processing, etc.) that are available in their paying agencies concerning various third countries included in the study. |
| --- | --- |

(b)

The verification of the validity of proofs which are furnished by exporters in the payment application for differentiated refunds is the responsibility of Member States' paying agencies. However, the Commission launched a tendering procedure, but this proved to be unsuccessful and had to be relaunched. Bearing in mind the time needed for the tender's procedure and completion of the study, the results will not be available until the end of 2005. Meanwhile, in order to ensure a better coordination between paying agencies, Member States have been asked to exchange copies of the customs import documents, customs stamps and customs codes (entry for home use, entry for warehousing, entry for inward processing, etc.) that are available in their paying agencies concerning various third countries included in the study.

| c) | oleks võinud diferentseeritud eksporditoetuste süsteemi kontrollimisel kasutada rohkem välisaudiitorettevõtteid. |
| --- | --- |

c)

oleks võinud diferentseeritud eksporditoetuste süsteemi kontrollimisel kasutada rohkem välisaudiitorettevõtteid.

| (c) | The Commission contracted for the first time external audit firms for this task in 2001. With hindsight some aspects might have been perfectible and experience has already been, and will continue to be, taken into account in possible future engagements of external auditors. |
| --- | --- |

(c)

The Commission contracted for the first time external audit firms for this task in 2001. With hindsight some aspects might have been perfectible and experience has already been, and will continue to be, taken into account in possible future engagements of external auditors.

| 4.88. | OLAF on võtnud meetmeid mõne juhtumi osas, mille üle kontrollikoda on muret väljendanud, kuid ei ole algatanud või lõpetanud paljude teiste juhtumite menetlust, nt illegaalne eksport Iraaki, puudujäägid kariloomade tarnimisel Liibanoni, piimatoodete re-eksport Balti riikidesse, juustu ümbersuunamine USAst Kanadasse ja realiseerimisaja ületanud fetajuustu tarnimine Põhja-Koreasse. |
| --- | --- |

4.88.

OLAF on võtnud meetmeid mõne juhtumi osas, mille üle kontrollikoda on muret väljendanud, kuid ei ole algatanud või lõpetanud paljude teiste juhtumite menetlust, nt illegaalne eksport Iraaki, puudujäägid kariloomade tarnimisel Liibanoni, piimatoodete re-eksport Balti riikidesse, juustu ümbersuunamine USAst Kanadasse ja realiseerimisaja ületanud fetajuustu tarnimine Põhja-Koreasse.

| 4.88. | The case ‘diversion of cheese from USA to Canada’ will be finalised shortly. Follow-up actions for all mentioned cases are still ongoing. |
| --- | --- |

4.88.

The case ‘diversion of cheese from USA to Canada’ will be finalised shortly. Follow-up actions for all mentioned cases are still ongoing.

| 4.89. | Seega on kontrollikoja soovitusi (ja nõukogu ning parlamendi järeldusi) vaid osaliselt järgitud. Sihtkohaspetsiifilised eksporditoetused moodustavad jätkuvalt olulise osa (45 %) eksporditoetuste kogusummast (st 1 882 miljonit eurot 2003. aastal). |
| --- | --- |

4.89.

Seega on kontrollikoja soovitusi (ja nõukogu ning parlamendi järeldusi) vaid osaliselt järgitud. Sihtkohaspetsiifilised eksporditoetused moodustavad jätkuvalt olulise osa (45 %) eksporditoetuste kogusummast (st 1 882 miljonit eurot 2003. aastal).

| 4.89. | As the Court recognises in paragraph 4.87, the Commission has responded positively to many of the Court's more detailed observations and recommendations. For the recommendations not accepted, due explanation is given in the reply to paragraphs 4.83, 4.86 and 4.88. |
| --- | --- |

4.89.

As the Court recognises in paragraph 4.87, the Commission has responded positively to many of the Court's more detailed observations and recommendations. For the recommendations not accepted, due explanation is given in the reply to paragraphs 4.83, 4.86 and 4.88.

The Commission has reacted where appropriate to remedy the weaknesses identified in the Court's special report. An action plan was defined and has been implemented. The Commission believes that with the measures taken, the management of the risks involved has significantly improved.

Oliiviõlitoetuste kava

| 4.90. | 2000. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande (45) oliiviõlitoetuste kava auditi tulemuste kohta. Audit keskendus kava komisjonipoolsele juhtimisele ja liikmesriikides läbiviidud kontrollidele, et hinnata nende panust kava põhieesmärkide saavutamisel. Nõukogu võttis 29. aprillil 2004 vastu oliiviõli ühise turukorralduse reformi, mis jõustub 1. novembril 2005. (46) |
| --- | --- |

4.90.

2000. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande (45) oliiviõlitoetuste kava auditi tulemuste kohta. Audit keskendus kava komisjonipoolsele juhtimisele ja liikmesriikides läbiviidud kontrollidele, et hinnata nende panust kava põhieesmärkide saavutamisel. Nõukogu võttis 29. aprillil 2004 vastu oliiviõli ühise turukorralduse reformi, mis jõustub 1. novembril 2005. (46)

| 4.91. | Eriaruandes tõi kontrollikoda välja järgmised asjaolud: |
| --- | --- |

4.91.

Eriaruandes tõi kontrollikoda välja järgmised asjaolud:

| a) | komisjoni juhtimis- ja kontrollisüsteem ei olnud piisavalt tõhus ja usaldusväärne; |
| --- | --- |

a)

komisjoni juhtimis- ja kontrollisüsteem ei olnud piisavalt tõhus ja usaldusväärne;

| b) | ühise turukorralduse eesmärgid ei olnud piisavalt selgepiirilised; |
| --- | --- |

b)

ühise turukorralduse eesmärgid ei olnud piisavalt selgepiirilised;

| c) | oliivikasvatuse geoinfosüsteemi (47) loomisel ja rakendamisel liikmesriikides ei tohiks komisjon lubada samasuguse viivituse kordumist, nagu toimus esialgse oliivikasvatuse registri loomisel; |
| --- | --- |

c)

oliivikasvatuse geoinfosüsteemi (47) loomisel ja rakendamisel liikmesriikides ei tohiks komisjon lubada samasuguse viivituse kordumist, nagu toimus esialgse oliivikasvatuse registri loomisel;

| d) | iga reform peaks lähtuma finantsmääruses kehtestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest ja ühise turukorralduse eesmärke tuleks täpsustada nii, et oleks võimalik mõõta liikumist eesmärkide täitmise poole; |
| --- | --- |

d)

iga reform peaks lähtuma finantsmääruses kehtestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest ja ühise turukorralduse eesmärke tuleks täpsustada nii, et oleks võimalik mõõta liikumist eesmärkide täitmise poole;

| e) | toetuste maksmine oliivipuude arvu, mitte toodetud koguste alusel tähendaks vähem kontrollimisega seotud probleeme, kuid suurendaks vajadust oliivikasvatuse geoinfosüsteemi järele. |
| --- | --- |

e)

toetuste maksmine oliivipuude arvu, mitte toodetud koguste alusel tähendaks vähem kontrollimisega seotud probleeme, kuid suurendaks vajadust oliivikasvatuse geoinfosüsteemi järele.

| 4.92. | Nõukogu ja parlament (48) toetasid kontrollikoja soovitust tõsta juhtimise ja kontrolli tõhusust ja usaldusväärsust toimiva oliivikasvatuse geoinfosüsteemi ja oliivikasvatusandmete IACSi süsteemi integreerimise läbi. Kuna tarbimistoetus kaotati 1998. aasta reformiga ja eksporditoetuste osakaal on väike, keskendub kontrollikoja järelaudit oliiviõli tootjatele mõeldud toetustele. |
| --- | --- |

4.92.

Nõukogu ja parlament (48) toetasid kontrollikoja soovitust tõsta juhtimise ja kontrolli tõhusust ja usaldusväärsust toimiva oliivikasvatuse geoinfosüsteemi ja oliivikasvatusandmete IACSi süsteemi integreerimise läbi. Kuna tarbimistoetus kaotati 1998. aasta reformiga ja eksporditoetuste osakaal on väike, keskendub kontrollikoja järelaudit oliiviõli tootjatele mõeldud toetustele.

| 4.93. | Kontrollikoda juhib tähelepanu sellele, et enne 2004. aasta reformi käsitles komisjon juba mitmeid ületootmisega ja oliiviõli tootmise konkurentsivõimega seotud probleeme. Vaatamata sellele, et komisjon on igal aastal kutsunud liikmesriike üles menetlusi kiirendama, ei rakenda liikmesriigid kõiki oliiviõli kontrollasutuste poolt soovitatud karistusi. |
| --- | --- |

4.93.

Kontrollikoda juhib tähelepanu sellele, et enne 2004. aasta reformi käsitles komisjon juba mitmeid ületootmisega ja oliiviõli tootmise konkurentsivõimega seotud probleeme. Vaatamata sellele, et komisjon on igal aastal kutsunud liikmesriike üles menetlusi kiirendama, ei rakenda liikmesriigid kõiki oliiviõli kontrollasutuste poolt soovitatud karistusi.

| 4.93. | The Commission closely monitors the quality of the Member States' monitoring of the work of the inspection bodies. Any inadequacies found are taken into account in the accounts clearance procedures for the olive oil production aid. |
| --- | --- |

4.93.

The Commission closely monitors the quality of the Member States' monitoring of the work of the inspection bodies. Any inadequacies found are taken into account in the accounts clearance procedures for the olive oil production aid.

| 4.94. | 2004. aasta reform, millega määratleti täpsemalt eesmärgid ja asendati toodetud koguse alusel makstav toetus pindalatoetusega, tühistas mitmed meetmed, milles kontrollikoda oli avastanud puudusi, eelkõige selles osas, mis puudutas liikmesriikides läbiviidavaid kontrolle, tootmiskoguste hindamise kohustust ja toetuste lahutamist toodangust. Komisjon aga ei kvantifitseerinud reformi tulemusi finantsmäärusele vastavalt. See takistab eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude mõõtmist. |
| --- | --- |

4.94.

2004. aasta reform, millega määratleti täpsemalt eesmärgid ja asendati toodetud koguse alusel makstav toetus pindalatoetusega, tühistas mitmed meetmed, milles kontrollikoda oli avastanud puudusi, eelkõige selles osas, mis puudutas liikmesriikides läbiviidavaid kontrolle, tootmiskoguste hindamise kohustust ja toetuste lahutamist toodangust. Komisjon aga ei kvantifitseerinud reformi tulemusi finantsmäärusele vastavalt. See takistab eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude mõõtmist.

| 4.94. | The reform of the olive oil sector is part of the reform of the common agricultural policy started in 2003 and aims at achieving the same objectives, which were presented in the explanatory memorandum of the proposal for a long term policy perspective for sustainable agriculture (COM(2003) 23 final, 21 January 2003), namely: |
| --- | --- |

4.94.

The reform of the olive oil sector is part of the reform of the common agricultural policy started in 2003 and aims at achieving the same objectives, which were presented in the explanatory memorandum of the proposal for a long term policy perspective for sustainable agriculture (COM(2003) 23 final, 21 January 2003), namely:

| — | to enhance the competitiveness of the EU agriculture, |
| --- | --- |

—

to enhance the competitiveness of the EU agriculture,

| — | to promote a more market oriented, sustainable agriculture, |
| --- | --- |

—

to promote a more market oriented, sustainable agriculture,

| — | to provide a better balance of support and strengthen rural development. |
| --- | --- |

—

to provide a better balance of support and strengthen rural development.

The achievement of the objectives is assessed by the Commission as part of the ongoing management and monitoring of the implementation of the CMO. Council Regulation (EC) No 864/2004 foresees that the Commission shall, before 31 December 2009, provide the Council with a report on the situation among others of this sector, accompanied, if appropriate, by proposals for amendments.

| 4.95. | Nõukogu uue määruse kohaselt makstakse toetust oliivipuude all oleva pindala alusel. Vähemalt 60 % toetuste summast eraldatakse ühekordsete maksete kavale. See summa ei ole seotud ei oliiviõli tootmisega ega oliivipuude arvuga. Ülejäänud 40 % seostatakse oliivipuude arvuga. Kuni oliivikasvatuse geoinfosüsteemi ei ole rakendatud, sõltub selle 40 % juhtimine ja kontrollimine ikkagi piisava usaldusväärsuseta statistilistest andmetest. Komisjoni statistika puudulikkust ja ebausaldusväärsust kinnitas ka välishinnang, mille komisjon tellis turukorralduse põhimeetmete mõju hindamiseks oliiviõli sektorile. (49) |
| --- | --- |

4.95.

Nõukogu uue määruse kohaselt makstakse toetust oliivipuude all oleva pindala alusel. Vähemalt 60 % toetuste summast eraldatakse ühekordsete maksete kavale. See summa ei ole seotud ei oliiviõli tootmisega ega oliivipuude arvuga. Ülejäänud 40 % seostatakse oliivipuude arvuga. Kuni oliivikasvatuse geoinfosüsteemi ei ole rakendatud, sõltub selle 40 % juhtimine ja kontrollimine ikkagi piisava usaldusväärsuseta statistilistest andmetest. Komisjoni statistika puudulikkust ja ebausaldusväärsust kinnitas ka välishinnang, mille komisjon tellis turukorralduse põhimeetmete mõju hindamiseks oliiviõli sektorile. (49)

| 4.95. | The remaining funds (up to a maximum of 40 %) would be retained by Member States for the granting of aid confined to olive groves already registered in a GIS. Producer Member States have informed the Commission as regards completion at various stages of the GIS. According to legislation in force, the GIS shall be fully operational for the payment of the aid from the marketing year 2003/04 onwards (advance payment fixed in September 2004, final payment to be fixed in June 2005) — see also reply to 4.97. |
| --- | --- |

4.95.

The remaining funds (up to a maximum of 40 %) would be retained by Member States for the granting of aid confined to olive groves already registered in a GIS. Producer Member States have informed the Commission as regards completion at various stages of the GIS. According to legislation in force, the GIS shall be fully operational for the payment of the aid from the marketing year 2003/04 onwards (advance payment fixed in September 2004, final payment to be fixed in June 2005) — see also reply to 4.97.

The purpose of this aid is to contribute to the maintenance of olive groves of environmental or social value. It will be granted per hectare of olive grove, whether or not in production. For the granting of this aid variations in the number of trees registered on 1 January 2005 in the olive groves should not exceed 10 %.

| 4.96. | Vastupidiselt kontrollikoja soovitusele tegi komisjon nõukogule ettepaneku (50) lükata oliivikasvatuse geoinfosüsteemi valmimise tähtaeg 2 aastat edasi, määrates uueks tähtajaks 31. oktoobri 2003. Sellel, et süsteem ei ole antud tähtajaks täielikult valminud, on reformi läbiviimisele negatiivne mõju. |
| --- | --- |

4.96.

Vastupidiselt kontrollikoja soovitusele tegi komisjon nõukogule ettepaneku (50) lükata oliivikasvatuse geoinfosüsteemi valmimise tähtaeg 2 aastat edasi, määrates uueks tähtajaks 31. oktoobri 2003. Sellel, et süsteem ei ole antud tähtajaks täielikult valminud, on reformi läbiviimisele negatiivne mõju.

| 4.96. | The proposal to delay in the completion of the olive cultivation GIS was motivated by the limited progress achieved in 2001 by the Member States in the execution of the GIS and the aim of obtaining a reliable and trustworthy tool for the management of the sector. In cases where the GIS had not been completed, Member States were required to carry out reinforced on the spot controls (Regulation (CE) No 2366/98). |
| --- | --- |

4.96.

The proposal to delay in the completion of the olive cultivation GIS was motivated by the limited progress achieved in 2001 by the Member States in the execution of the GIS and the aim of obtaining a reliable and trustworthy tool for the management of the sector. In cases where the GIS had not been completed, Member States were required to carry out reinforced on the spot controls (Regulation (CE) No 2366/98).

The proposal was accompanied by additional provisions stipulating that from November 1st 2003, olive trees and corresponding areas not attested by a GIS or olive oil produced therefrom are not eligible for aid to be paid to olive producers. According to the information provided by the producer Member States to the Commission, the GIS is largely operational to check the aid payments for the marketing year 2003/04, and its role in the practical implementation of the reform will be verified in due course in the framework of the clearance of accounts procedure.

| 4.97. | Komisjon on raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel arvesse võtnud liikmesriikide meetmete mittevastavust ühise turukorralduse sätetele oliiviõli registri ja elektroonilise dokumentatsiooni osas. 2002. aasta aruandes (51) ja ka käesolevas aruandes kutsub kontrollikoda komisjoni üles olema rangem oliiviõli kulutuste korrektsioonide kehtestamisel omaenda juhiste rakendamisel (vt punkt 4.72 ja aastaaruanne 2002, punkt 4.61). |
| --- | --- |

4.97.

Komisjon on raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel arvesse võtnud liikmesriikide meetmete mittevastavust ühise turukorralduse sätetele oliiviõli registri ja elektroonilise dokumentatsiooni osas. 2002. aasta aruandes (51) ja ka käesolevas aruandes kutsub kontrollikoda komisjoni üles olema rangem oliiviõli kulutuste korrektsioonide kehtestamisel omaenda juhiste rakendamisel (vt punkt 4.72 ja aastaaruanne 2002, punkt 4.61).

| 4.97. | The Commission maintains that the rates of financial correction imposed in the concerned cases were justified. See the reply to point 4.72. and the 2002 Annual Report. |
| --- | --- |

4.97.

The Commission maintains that the rates of financial correction imposed in the concerned cases were justified. See the reply to point 4.72. and the 2002 Annual Report.

| 4.98. | Eelnevat arvesse võttes peaks komisjon otsekohe võtma meetmeid järgmiste probleemide lahendamiseks: |
| --- | --- |

4.98.

Eelnevat arvesse võttes peaks komisjon otsekohe võtma meetmeid järgmiste probleemide lahendamiseks:

| 4.98. | |
| --- | --- |

4.98.

| a) | võtma kasutusele asjakohased ja mõõdetavad indikaatorid reformi eesmärgi saavutamisel tehtavate edusammude mõõtmiseks ja sel viisil järgima finantsmäärust usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte osas; tõhustama ühise turukorralduse juhtimist; |
| --- | --- |

a)

võtma kasutusele asjakohased ja mõõdetavad indikaatorid reformi eesmärgi saavutamisel tehtavate edusammude mõõtmiseks ja sel viisil järgima finantsmäärust usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte osas; tõhustama ühise turukorralduse juhtimist;

| (a) | The reform of the olive oil sector is part of the reform of the Common Agricultural Policy started in 2003 and therefore aims at achieving the same objectives. The Commission will monitor the achievement of these objectives. |
| --- | --- |

(a)

The reform of the olive oil sector is part of the reform of the Common Agricultural Policy started in 2003 and therefore aims at achieving the same objectives. The Commission will monitor the achievement of these objectives.

| b) | nõudma liikmesriikidelt töökindla ja usaldusväärse oliivikasvatuse geoinfosüsteemi rakendamist ja kui seda ei saavutata, vajalike finantskorrektsioonide tegemist vastavalt kehtivatele eeskirjadele. |
| --- | --- |

b)

nõudma liikmesriikidelt töökindla ja usaldusväärse oliivikasvatuse geoinfosüsteemi rakendamist ja kui seda ei saavutata, vajalike finantskorrektsioonide tegemist vastavalt kehtivatele eeskirjadele.

| (b) | As of November 1 2003, olive trees and corresponding areas not attested by a GIS or olive oil produced therefrom are not eligible for an aid to be paid to olive producers. |
| --- | --- |

(b)

As of November 1 2003, olive trees and corresponding areas not attested by a GIS or olive oil produced therefrom are not eligible for an aid to be paid to olive producers.

The Commission accepts the Court's recommendation and as in the past will continue to verify that checks are made correctly and uniformly.

PEAMISED TÄHELEPANEKUD ERIARUANNETES

Talumajapidamiste tulu mõõtmine komisjoni poolt

| 4.99. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 33 lõikele 1 on üks ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) viiest eesmärgist kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, eelkõige põllumajanduses töötavate inimeste isikutulu suurendamise teel. See eesmärk on osutunud ÜPP peamiseks juhtmõtteks. |
| --- | --- |

4.99.

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 33 lõikele 1 on üks ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) viiest eesmärgist kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, eelkõige põllumajanduses töötavate inimeste isikutulu suurendamise teel. See eesmärk on osutunud ÜPP peamiseks juhtmõtteks.

| 4.100. | Komisjonil on talumajapidamiste tulu hindamiseks kolm süsteemi: põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN), mis mõõdab põllumajanduslike ettevõtete tulusid ühtlustatud raamatupidamisaruannete alusel, kuid mis on ebapiisav nii tulemuste kvaliteedi kui võrreldavuse osas; põllumajanduse majandusaruanded (EAA), mille andmete kvaliteet erineb liikmesriigiti; põllumajanduslike leibkondade sektori tulu (IAHS), mis sisaldab mittehomogeenset ja vananenud statistikat. |
| --- | --- |

4.100.

Komisjonil on talumajapidamiste tulu hindamiseks kolm süsteemi: põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN), mis mõõdab põllumajanduslike ettevõtete tulusid ühtlustatud raamatupidamisaruannete alusel, kuid mis on ebapiisav nii tulemuste kvaliteedi kui võrreldavuse osas; põllumajanduse majandusaruanded (EAA), mille andmete kvaliteet erineb liikmesriigiti; põllumajanduslike leibkondade sektori tulu (IAHS), mis sisaldab mittehomogeenset ja vananenud statistikat.

| 4.100. | Improving the quality and especially the comparability of the statistical data from the FADN is a major concern of the departments responsible for these statistics and has been the subject of constant attention on the part of the Commission, the FADN Committee and the Member States. The latter have introduced a basic methodology designed to improve quality and harmonise the results from the FADN. It is true that the regional diversity of agriculture, in both socio-economic and structural terms, has meant the adoption of rules specific to some Member States. However, the impact of the methodological differences referred to by the Court is reduced as much as possible by the efforts made regarding sampling and weighting. |
| --- | --- |

4.100.

Improving the quality and especially the comparability of the statistical data from the FADN is a major concern of the departments responsible for these statistics and has been the subject of constant attention on the part of the Commission, the FADN Committee and the Member States. The latter have introduced a basic methodology designed to improve quality and harmonise the results from the FADN. It is true that the regional diversity of agriculture, in both socio-economic and structural terms, has meant the adoption of rules specific to some Member States. However, the impact of the methodological differences referred to by the Court is reduced as much as possible by the efforts made regarding sampling and weighting.

The economic accounts for agriculture are continuously and closely monitored for accuracy and comparability by the Working Party ‘Agricultural accounts and prices’ and more specific controls such as the inventories. This is why the quality of the income statistics produced under the EAA has always been considered satisfactory. In addition, although the choice of sources of data is left to the Member States depending on the specific structure of their agricultural sector and their statistical system, this has little impact on the quality of the EAA data.

It is in fact not the harmonisation of data sources but the harmonisation of definitions and principles of data extraction which guarantees the harmonisation of the EAA data among Member States and contributes to their quality. Finally, studies have shown that the multiplicity of data sources makes accuracy indicators very difficult to establish and complex to interpret for such statistics as national accounts and accounts for agriculture.

The statistics on incomes of agricultural households do not benefit from the same degree of quality, homogeneity and updating as the FADN and the EAA. A taskforce to develop and improve these statistics was set up in 2003 in collaboration with the FAO, the OECD and UN/EEC.

| 4.101. | Euroopa Ühendus ei ole määratlenud EÜ asutamislepingu artiklis 33 esinevaid mõisteid nagu “põllumajandusega tegelev rahvastikuosa”, “rahuldav elatustase” ja “isikutulu”. Selle tulemusel puuduvad siiani selged mõisted ja kriteeriumid, mida antud näitajaid mõõtva statistika osas rakendada. |
| --- | --- |

4.101.

Euroopa Ühendus ei ole määratlenud EÜ asutamislepingu artiklis 33 esinevaid mõisteid nagu “põllumajandusega tegelev rahvastikuosa”, “rahuldav elatustase” ja “isikutulu”. Selle tulemusel puuduvad siiani selged mõisted ja kriteeriumid, mida antud näitajaid mõõtva statistika osas rakendada.

| 4.102. | Kontrollikoda tuvastas, et talupidajate finantsolukorra hindamiseks vajalik teave on aastatega paranenud. Kui 1992. aasta Mac Sharry reformi eesmärk oli vaid tulude vähenemise hüvitamine otsetoetuste teel, siis nüüd on komisjon huvitatud ka väljaspool talumajapidamist saadava tulu allikatest ja sissetulekute jagunemisest põllumajandussektori siseselt. Nende küsimuste käsitlemiseks tuleb koguda teavet põllumajanduslike leibkondade tulude kohta tervikuna. |
| --- | --- |

4.102.

Kontrollikoda tuvastas, et talupidajate finantsolukorra hindamiseks vajalik teave on aastatega paranenud. Kui 1992. aasta Mac Sharry reformi eesmärk oli vaid tulude vähenemise hüvitamine otsetoetuste teel, siis nüüd on komisjon huvitatud ka väljaspool talumajapidamist saadava tulu allikatest ja sissetulekute jagunemisest põllumajandussektori siseselt. Nende küsimuste käsitlemiseks tuleb koguda teavet põllumajanduslike leibkondade tulude kohta tervikuna.

| 4.101 and 4.102. | There are various different measures of income (inter alia, income by branch of activity and income of households at macroeconomic level, and income of holdings at microeconomic level). These have been extensively used and published by the Commission for the purposes of monitoring and analysing the levels of and changes in incomes in agriculture, as well as contributing to generating agricultural policy. |
| --- | --- |

4.101 and 4.102.

There are various different measures of income (inter alia, income by branch of activity and income of households at macroeconomic level, and income of holdings at microeconomic level). These have been extensively used and published by the Commission for the purposes of monitoring and analysing the levels of and changes in incomes in agriculture, as well as contributing to generating agricultural policy.

| 4.103. | Spetsialisti abiga püüdis kontrollikoda selgitada EÜ asutamislepingu artiklis 33 esinevaid mõisteid. Jõuti järeldusele, et juhul, kui puuduvad muud andmed, võib elatustaset ligikaudselt määrata leibkonna kõigi liikmete kasutada jääva tuluosa alusel. Leiti, et põllumajandusliku leibkonna elatustaset ei saa pidada rahuldavaks, kui leibkonna kõigi liikmete kasutada jääv tuluosa langeb alla teatava künnise võrreldes teiste ettevõtlusest tulu saavate leibkondadega. |
| --- | --- |

4.103.

Spetsialisti abiga püüdis kontrollikoda selgitada EÜ asutamislepingu artiklis 33 esinevaid mõisteid. Jõuti järeldusele, et juhul, kui puuduvad muud andmed, võib elatustaset ligikaudselt määrata leibkonna kõigi liikmete kasutada jääva tuluosa alusel. Leiti, et põllumajandusliku leibkonna elatustaset ei saa pidada rahuldavaks, kui leibkonna kõigi liikmete kasutada jääv tuluosa langeb alla teatava künnise võrreldes teiste ettevõtlusest tulu saavate leibkondadega.

| 4.104. | Kontrollikoda kontrollis komisjoni kolme põllumajandusstatistika süsteemi, käsitledes nende “asjakohasust” seoses ÜPP nõuetega. Kõigi nende süsteemide eesmärk on mõõta põllumajandussektori tulu. Siiski annab FADN üksnes niinimetatud professionaalsete talumajapidamiste kasuminumbrid, arvestamata väljaspool talumajapidamist saadud tulu ja leibkonna teiste liikmete tulu. Mis puudutab EAAd, siis peamiselt väljendab see ülejäägi suurust pärast kõigi põllumajandustoodete kulude katmist. Seetõttu ei anna need kaks süsteemi põllumajanduslike leibkondade elatustaseme kohta mingisugust otsest teavet. IAHSi projekt kavandati selleks otstarbeks, kuid see ei ole andnud usaldusväärseid ega võrreldavaid tulemusi. |
| --- | --- |

4.104.

Kontrollikoda kontrollis komisjoni kolme põllumajandusstatistika süsteemi, käsitledes nende “asjakohasust” seoses ÜPP nõuetega. Kõigi nende süsteemide eesmärk on mõõta põllumajandussektori tulu. Siiski annab FADN üksnes niinimetatud professionaalsete talumajapidamiste kasuminumbrid, arvestamata väljaspool talumajapidamist saadud tulu ja leibkonna teiste liikmete tulu. Mis puudutab EAAd, siis peamiselt väljendab see ülejäägi suurust pärast kõigi põllumajandustoodete kulude katmist. Seetõttu ei anna need kaks süsteemi põllumajanduslike leibkondade elatustaseme kohta mingisugust otsest teavet. IAHSi projekt kavandati selleks otstarbeks, kuid see ei ole andnud usaldusväärseid ega võrreldavaid tulemusi.

| 4.104. | The statistical instruments represented by FADN and EAA have made it possible from their inception to monitor, evaluate and analyse changes in the income generated by agricultural activity, both across the agricultural sector as a whole and by farm specialisation. Moreover, since the most significant part of farm households' income comes from agricultural activity (and mainly commercial holdings), these statistics also make it possible to monitor and analyse changes in farm households' income in a relatively reliable way. In fact, this is in line with of Article 33 (a) and (b), which explicitly link the goal of ensuring a fair standard of living for the farming community to increases in income generated by agricultural activity. |
| --- | --- |

4.104.

The statistical instruments represented by FADN and EAA have made it possible from their inception to monitor, evaluate and analyse changes in the income generated by agricultural activity, both across the agricultural sector as a whole and by farm specialisation. Moreover, since the most significant part of farm households' income comes from agricultural activity (and mainly commercial holdings), these statistics also make it possible to monitor and analyse changes in farm households' income in a relatively reliable way. In fact, this is in line with of Article 33 (a) and (b), which explicitly link the goal of ensuring a fair standard of living for the farming community to increases in income generated by agricultural activity.

| 4.105. | Kokkuvõttes ei anna komisjoni statistikasüsteemid praegu piisavalt teavet põllumajanduslike leibkondade netotulude kohta ega võimalda hinnata põllumajandusliku elanikkonna elatustaset. Seetõttu peaks komisjon uuesti täpsustama ühenduse vajadused selles valdkonnas ja olemasolevad statistikasüsteemid vastavalt ümber orienteerima. |
| --- | --- |

4.105.

Kokkuvõttes ei anna komisjoni statistikasüsteemid praegu piisavalt teavet põllumajanduslike leibkondade netotulude kohta ega võimalda hinnata põllumajandusliku elanikkonna elatustaset. Seetõttu peaks komisjon uuesti täpsustama ühenduse vajadused selles valdkonnas ja olemasolevad statistikasüsteemid vastavalt ümber orienteerima.

| 4.105. | Each of the statistical tools provides additional information in the decision-making process. Therefore, they should be seen as complementary parts in a very complex policy field. |
| --- | --- |

4.105.

Each of the statistical tools provides additional information in the decision-making process. Therefore, they should be seen as complementary parts in a very complex policy field.

The statistics of the EAA and of the FADN have for many years provided very useful, reliable and relevant information on the incomes generated by agricultural activity. This information has proved very important for the monitoring, evaluation and design of the common agricultural policy. So far these figures on income from agriculture could be regarded as relatively reliable estimates of farm households' income to the extent that the latter draw the major part of their income from farming.

The socio-economic developments in the agricultural sector and recent changes in agricultural policy (in particular as regards rural development) may well require more detailed figures on farm income. Although reliable statistics on the income of agricultural households already exist in a considerable number of Member States, it would be worth making a study of the feasibility and cost of statistics that measure the standard of living of the farming population across all the Member States of the Union.

The financial situation and income levels of farming undertakings and in the agricultural sector generally will continue to be the subject of regular monitoring on the basis of FADN and EAA data, the harmonisation and consistency of which will need to be strengthened through increased collaboration among the various services concerned.

Suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete ning nendega seonduvate kulutuste komisjonipoolne juhtimine ja järelevalve (52)

| 4.106. | Ühisturu väljakujundamise ja üldise elusloomadega kauplemise hoogustamise vajadusest tingituna töötas ühendus välja suu- ja sõrataudi ennetamise ja tõrje ühtsed põhimõtted. Alates 1992. aastast laiendas ühendus kõigile liikmesriikidele elusloomade suu- ja sõrataudi vastase profülaktilise vaktsineerimise keeldu ning töötas välja ennetamise ja tõrje keeruka süsteemi eesmärgiga tõkestada viiruse sissetoomist ja ennetada selle levikut kogu ühenduse territooriumil. Episootia korral tuli kontaktsed loomad tappa, nende korjused hävitada ning ruumid ja vahendid desinfitseerida. Kõik sellega seonduvad liikmesriikide kantud kulud kuulusid osalisele hüvitamisele erakorralise veterinaariafondi poolt, mis moodustati EAGGF tagatisrahastu raames. |
| --- | --- |

4.106.

Ühisturu väljakujundamise ja üldise elusloomadega kauplemise hoogustamise vajadusest tingituna töötas ühendus välja suu- ja sõrataudi ennetamise ja tõrje ühtsed põhimõtted. Alates 1992. aastast laiendas ühendus kõigile liikmesriikidele elusloomade suu- ja sõrataudi vastase profülaktilise vaktsineerimise keeldu ning töötas välja ennetamise ja tõrje keeruka süsteemi eesmärgiga tõkestada viiruse sissetoomist ja ennetada selle levikut kogu ühenduse territooriumil. Episootia korral tuli kontaktsed loomad tappa, nende korjused hävitada ning ruumid ja vahendid desinfitseerida. Kõik sellega seonduvad liikmesriikide kantud kulud kuulusid osalisele hüvitamisele erakorralise veterinaariafondi poolt, mis moodustati EAGGF tagatisrahastu raames.

| 4.106. | Directive 90/423/EEC, amending Directive 85/511/EEC on control measures for FMD, sets up a comprehensive system for the prevention, control and eradication of the disease. |
| --- | --- |

4.106.

Directive 90/423/EEC, amending Directive 85/511/EEC on control measures for FMD, sets up a comprehensive system for the prevention, control and eradication of the disease.

While banning prophylactic vaccination for technical and economic reasons, the Directive introduced contingency planning for FMD and a system of antigen reserves to cater for the possibility of emergency vaccination, and modified other animal health legislation in order to prevent the spread of the disease.

| 4.107. | Seoses 2001. aasta kriisiga taotlesid liikmesriigid erakorralise veterinaariafondilt hüvitisi 1 616 miljonit euro väärtuses. See summa koos puhangute laiaulatuslikkusega ajendas kontrollikoda auditit läbi viima. Auditil oli kolm eesmärki: kontrollida, kas haigustõrjestrateegia aluseks olnud komisjoni analüüsimeetod oli ajakohane, kas strateegiat viidi tõhusalt ellu ja kas süsteem, mille aluselhüvitati liikmesriikidele nende kulutused talupidajatele kompensatsiooni maksmise ning loomade tapmise osas, oli asjakohane, kiire ja mittediskrimineeriv. Et varasematest episootiadest saadud kogemused võivad kaasa aidata suu- ja sõrataudi ennetamis- ja tõrjestrateegia väljatöötamisele, uuris kontrollikoda komisjoni tegevust enne kriisi, selle vältel ning pärast selle lõppu. |
| --- | --- |

4.107.

Seoses 2001. aasta kriisiga taotlesid liikmesriigid erakorralise veterinaariafondilt hüvitisi 1 616 miljonit euro väärtuses. See summa koos puhangute laiaulatuslikkusega ajendas kontrollikoda auditit läbi viima. Auditil oli kolm eesmärki: kontrollida, kas haigustõrjestrateegia aluseks olnud komisjoni analüüsimeetod oli ajakohane, kas strateegiat viidi tõhusalt ellu ja kas süsteem, mille aluselhüvitati liikmesriikidele nende kulutused talupidajatele kompensatsiooni maksmise ning loomade tapmise osas, oli asjakohane, kiire ja mittediskrimineeriv. Et varasematest episootiadest saadud kogemused võivad kaasa aidata suu- ja sõrataudi ennetamis- ja tõrjestrateegia väljatöötamisele, uuris kontrollikoda komisjoni tegevust enne kriisi, selle vältel ning pärast selle lõppu.

| 4.108. | Aruandes rõhutatakse, et enne 2001. aasta kriisi ei olnud komisjon korrigeerinud oma strateegiat, võttes arvesse riskifaktorite muutumist. |
| --- | --- |

4.108.

Aruandes rõhutatakse, et enne 2001. aasta kriisi ei olnud komisjon korrigeerinud oma strateegiat, võttes arvesse riskifaktorite muutumist.

| 4.108. | In 1990 the Commission defined the overall strategy of the Community as follows: ‘Maintain the FMD- and infection-free status of the Community without practising prophylactic vaccination’. |
| --- | --- |

4.108.

In 1990 the Commission defined the overall strategy of the Community as follows: ‘Maintain the FMD- and infection-free status of the Community without practising prophylactic vaccination’.

This strategy has since been supported by Member States, the European Parliament and the relevant industries. It is science-based, operates on established international standards and balances the risk of virus introduction with the technical and economical possibilities to react to the occurrence of the disease.

Furthermore, the Commission feels that, although this strategy is not formally updated, it incorporates enough regular scientific information to be operational. (53)

As far as an assessment of the Commission's action before the crisis is concerned, the report of the British National Audit Office on FMD notes under 9c: ‘if contingency plans were not sufficient to deal with an outbreak on this scale, it is unrealistic to expect that any could have coped with all the problems and difficulties that arose or that the authorities could have forecast the unprecedented nature of the 2001 outbreak’.

Whilst at the time of FMD crisis in 2001 not all measures in preparation were ready for implementation, due credit or acknowledgement as regards the progress which has been achieved by the Commission since the establishment of the single market in 1993 is not given in the present report.

| 4.109. | Samuti selgub aruandest, et komisjoni põhjaliku hindamise ja kontrolli puudumisel enne 2001. aastat ei kõrvaldatud mõningaid puudusi ennetus- ja tõrjeabinõudes õigeaegselt, eriti mis puudutub ennetusmeetmeid piiridel, loomatoitu, situatsioonplaane, lammaste märgistamist ning teavitussüsteemi loomade liikumise kohta liikmesriikide vahel (ANIMO). Parlament kritiseeris komisjoni suutmatust vaadata liikmesriikide situatsioonplaanid läbi enne kriisi, kuid tunnistas, et kriisi vältel tegutses komisjon väga positiivselt (54). Kriisi ajal tegi komisjon väga kiiresti kindlaks abinõude ja nende liikmesriikides rakendamise nõrgad kohad seoses veterinaararstide arvu, haigusest teatamise ja loomade kiiret tapmisega, kuid olukorra parandamiseks oli liiga hilja. Täpsemalt, kontrollikoja tähelepaneku kohaselt sõltus rakendatud abinõude tõhusus suuresti sellest, kas talupidajad teatasid haigusest koheselt ning järgisid liikumispiiranguid. |
| --- | --- |

4.109.

Samuti selgub aruandest, et komisjoni põhjaliku hindamise ja kontrolli puudumisel enne 2001. aastat ei kõrvaldatud mõningaid puudusi ennetus- ja tõrjeabinõudes õigeaegselt, eriti mis puudutub ennetusmeetmeid piiridel, loomatoitu, situatsioonplaane, lammaste märgistamist ning teavitussüsteemi loomade liikumise kohta liikmesriikide vahel (ANIMO). Parlament kritiseeris komisjoni suutmatust vaadata liikmesriikide situatsioonplaanid läbi enne kriisi, kuid tunnistas, et kriisi vältel tegutses komisjon väga positiivselt (54). Kriisi ajal tegi komisjon väga kiiresti kindlaks abinõude ja nende liikmesriikides rakendamise nõrgad kohad seoses veterinaararstide arvu, haigusest teatamise ja loomade kiiret tapmisega, kuid olukorra parandamiseks oli liiga hilja. Täpsemalt, kontrollikoja tähelepaneku kohaselt sõltus rakendatud abinõude tõhusus suuresti sellest, kas talupidajad teatasid haigusest koheselt ning järgisid liikumispiiranguid.

| 4.109. | The Commission is constantly analysing the animal health situation in Member States and third countries and in particular has taken measures addressing the points raised by the Court as follows: |
| --- | --- |

4.109.

The Commission is constantly analysing the animal health situation in Member States and third countries and in particular has taken measures addressing the points raised by the Court as follows:

| (a) | The controls by the Commission in Member States |
| --- | --- |

(a)

The controls by the Commission in Member States

The Commission's veterinary inspection services carried out missions in Member States in relation to the implementation of Community legislation with regard to control measures for major epidemic diseases.

| (b) | Provisions for the prevention and control of FMD |
| --- | --- |

(b)

Provisions for the prevention and control of FMD

FMD is an exotic disease as regards the Community. In order to prevent the introduction of the virus, the Commission has established a system of import conditions and controls. In addition, the Commission in cooperation with international organisations supports neighbouring countries in their efforts to control and eradicate the disease.

The provisions of Directive 85/511/EEC together with specific measures adopted by Comitology facilitated the eradication of FMD in 2001.

| (c) | Protection of borders |
| --- | --- |

(c)

Protection of borders

There were strict rules in place before the 2001 outbreak. Some of these provisions were reinforced during or shortly after the 2001 crisis.

| (d) | Swill feeding |
| --- | --- |

(d)

Swill feeding

In 1980 feeding of swill to pigs was prohibited, unless such swill was collected, processed and provided under specific conditions authorised and controlled by the competent authorities.

| (e) | Contingency planning |
| --- | --- |

(e)

Contingency planning

The inspection of the implementation of the approved contingency plans had started before the crisis.

| (f) | Identification of small ruminants |
| --- | --- |

(f)

Identification of small ruminants

Identification of small ruminants allowing the tracing of the holding of origin was already regulated by Directive 92/102/EEC.

| (g) | ANIMO system |
| --- | --- |

(g)

ANIMO system

The ANIMO system was very useful for the initial tracing of animals that had been dispatched from the UK to other Member States during a period of three weeks preceding the detection of the first outbreak. The problems encountered relate to primarily to the rapid movement and re-certification of fattening sheep.

| (h) | Compliance with movement restrictions |
| --- | --- |

(h)

Compliance with movement restrictions

Movement restrictions imposed in accordance with Community and national legislation on disease control measures must be enforced by the Member State concerned.

The Commission's response and the decisions taken during the crisis were deemed to be prompt and appropriate.

The Commission invites the Court to consider the declarations of the Council during the crisis, as well as the conclusions of the International Conference on the prevention and control of FMD held on 12 and 13 December 2001 in Brussels.

Furthermore, the European Parliament's Resolution of 17 December 2002, which endorses the modified report mentioned in footnote (55), acknowledges in paragraph 53: ‘The Commission responded to the crisis immediately and took the necessary decisions. In the course of the crisis, it promptly adapted and documented its decisions on the basis of the opinions of the standing committee in the light of the events. No shortcomings have been identified in the Commission's management of the crisis. The high quality of the Commission's work in controlling the crisis has also been expressly stressed by the national veterinary authorities of Member States concerned’.

| 4.110. | Audit näitas, et ühenduse rahastamissüsteemi võiks parandada. Liikmesriikide poolt talupidajatele makstud hüvitis ei olnud alati ühenduse tasemel piisavalt määratletud, kuigi komisjoni hüvitamisele kuulus 60 % abikõlblikuks tunnistatud summadest. Paremini sõnastatud ühenduse raamistiku puudumisel said liikmesriigid rakendada eri süsteeme, mis põhjustas ühenduse talupidajate erinevat kohtlemist. |
| --- | --- |

4.110.

Audit näitas, et ühenduse rahastamissüsteemi võiks parandada. Liikmesriikide poolt talupidajatele makstud hüvitis ei olnud alati ühenduse tasemel piisavalt määratletud, kuigi komisjoni hüvitamisele kuulus 60 % abikõlblikuks tunnistatud summadest. Paremini sõnastatud ühenduse raamistiku puudumisel said liikmesriigid rakendada eri süsteeme, mis põhjustas ühenduse talupidajate erinevat kohtlemist.

| 4.110. | The Commission does not have legal authority to harmonise at Community level the indemnification paid by Member States to their livestock farmers in the event of an epidemic. |
| --- | --- |

4.110.

The Commission does not have legal authority to harmonise at Community level the indemnification paid by Member States to their livestock farmers in the event of an epidemic.

However, the Commission took care to harmonise the conditions for Community reimbursement of Member States, under which the amounts presented by the Member States were reduced by EUR 583 million (of a total of 1 051 million).

| 4.111. | Ühenduse määruste hiljutine korrigeerimine on täitnud mitmed lüngad. Finantsraamistikku aga ei korrigeeritud ja ühenduse meetmed on endiselt minimaalsed, mis puudutab haigusest teavitamist, talude järelevalvet ja tapmise kiirust. Seega jääb risk, et nende meetmete rakendamine liikmesriikide poolt võib olla ebapiisav uue epideemia pidurdamiseks, andes samas aga aluse ühenduse hüvitise saamiseks. |
| --- | --- |

4.111.

Ühenduse määruste hiljutine korrigeerimine on täitnud mitmed lüngad. Finantsraamistikku aga ei korrigeeritud ja ühenduse meetmed on endiselt minimaalsed, mis puudutab haigusest teavitamist, talude järelevalvet ja tapmise kiirust. Seega jääb risk, et nende meetmete rakendamine liikmesriikide poolt võib olla ebapiisav uue epideemia pidurdamiseks, andes samas aga aluse ühenduse hüvitise saamiseks.

| 4.111. | Financial framework: since 2002, the Commission has been working on reviewing the arrangements for Community cofunding so that, inter alia, improper overstatement of the value of animals, to which farmers in the United Kingdom were particularly prone during the crisis, could be curbed and the burgeoning costs of eradicating diseases reined in. A proposal to this effect will be made soon. |
| --- | --- |

4.111.

Financial framework: since 2002, the Commission has been working on reviewing the arrangements for Community cofunding so that, inter alia, improper overstatement of the value of animals, to which farmers in the United Kingdom were particularly prone during the crisis, could be curbed and the burgeoning costs of eradicating diseases reined in. A proposal to this effect will be made soon.

From the veterinary point of view, it is important to note that:

First of all, there is no alternative to the system of notification of diseases. The EU standards comply with international standards.

Secondly, livestock holdings are under veterinary supervision and this supervision is being increased by stricter requirements for animal welfare, on-farm investigations to ensure compliance with public health requirements (food-chain approach) and in the context of disease eradication or control programmes.

Finally, the Commission has taken a number of measures to strengthen further controls on the movement of animals.

Community legislation on animal health in general and disease control measures in particular allows the Member States to implement the most appropriate measures for rapid eradication of the disease concerned. The measures laid down are minimum measures that may be or in other cases must be supplemented according to the epidemiological situation.

The Commission wishes to point out that a large part of the overall costs of an epidemic, including all indirect costs, is borne by the affected Member State.

| 4.112. | Kontrollikoda soovitab komisjonil kaasajastada strateegiat puudutavaid hinnanguid ja analüüse kriisivälisel ajal. Kontrollikoda pooldab mooduste otsimist talupidajate tõrjesüsteemi lülitamiseks, soodustamaks kiiret haigusest teatamist ning liikumispiirangutest kinnipidamist. Lõpetuseks kutsub kontrollikoda komisjoni üles muutma episootia suhtes kohaldatav finantsraamistik selgemaks ja võimaluste piires vähendama finantsriski ühenduse eelarvele. |
| --- | --- |

4.112.

Kontrollikoda soovitab komisjonil kaasajastada strateegiat puudutavaid hinnanguid ja analüüse kriisivälisel ajal. Kontrollikoda pooldab mooduste otsimist talupidajate tõrjesüsteemi lülitamiseks, soodustamaks kiiret haigusest teatamist ning liikumispiirangutest kinnipidamist. Lõpetuseks kutsub kontrollikoda komisjoni üles muutma episootia suhtes kohaldatav finantsraamistik selgemaks ja võimaluste piires vähendama finantsriski ühenduse eelarvele.

| 4.112. | With regard to the general control strategy for major infectious diseases there are no alternative strategies to the measures currently provided for in Community legislation. These measures aim at disease eradication while providing sufficient flexibility with regard to the instruments employed. The control measures for CSF in wild boar and for bluetongue are examples of this flexible approach. |
| --- | --- |

4.112.

With regard to the general control strategy for major infectious diseases there are no alternative strategies to the measures currently provided for in Community legislation. These measures aim at disease eradication while providing sufficient flexibility with regard to the instruments employed. The control measures for CSF in wild boar and for bluetongue are examples of this flexible approach.

By placing more emphasis on emergency vaccination in the event of major epidemic diseases (CSF, bluetongue, AHS, FMD) Community legislation provides for the instruments to limit the direct costs of disease control measures.

Decision 90/424/EEC provides a sensible incentive for producers to notify animals showing suspicious clinical signs at the earliest opportunity (see also 92). In addition, there are penal measures to be taken by Member States in cases of non-compliance with control measures.

In agreement with the request of the European Parliament, the Commission launched a study on existing compensation schemes in Member States and received the final report in October 2003. As a matter of follow-up and based on dedicated budget arrangements, a further study should provide exact expert estimates and calculations to carry out an impact assessment. These will be discussed with the Chief Veterinary Officers in September 2004 and will be presented to the International Conference on the prevention and control of infectious animal diseases in December 2004.

Guidelines on the nature and scale of eligible expenditure are currently being adopted in order to clarify the financial framework and reduce the risks for the Community budget.

Ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete sissenõudmine

| 4.113. | Liikmesriigid on kohustatud komisjoni teavitama, kui nad avastavad ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud makseid, mis ulatuvad üle 4 000 euro, ning neid sisse nõudma. (56) Kui summade tagasisaamine ei ole võimalik, siis need kustutatakse ja kahjud kannab ühendus, välja arvatud juhul, kui tagasisaamine pole võimalik liiikmesriigi hooletuse tõttu. “Musta nimekirja” (57) abil püütakse välja selgitada, kes on aasta jooksul saanud üle 100 000 euro väärtuses eeskirjade vastaselt tehtud makseid. Eraldi korra alusel (58) teatavad liikmesriigid kõigist ühendusel saadaolevatest võlasummadest, mis seonduvad ühise põllumajanduspoliitikaga. |
| --- | --- |

4.113.

Liikmesriigid on kohustatud komisjoni teavitama, kui nad avastavad ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud makseid, mis ulatuvad üle 4 000 euro, ning neid sisse nõudma. (56) Kui summade tagasisaamine ei ole võimalik, siis need kustutatakse ja kahjud kannab ühendus, välja arvatud juhul, kui tagasisaamine pole võimalik liiikmesriigi hooletuse tõttu. “Musta nimekirja” (57) abil püütakse välja selgitada, kes on aasta jooksul saanud üle 100 000 euro väärtuses eeskirjade vastaselt tehtud makseid. Eraldi korra alusel (58) teatavad liikmesriigid kõigist ühendusel saadaolevatest võlasummadest, mis seonduvad ühise põllumajanduspoliitikaga.

| 4.113. | For the protection of its financial interests, Community legislation lays down reporting requirements as regards Community fields of activity (59). The Member States must send regular reports of irregularities which have been the subject of primary administrative or judicial findings of fact. Regulation (EEC) No 595/91 organises the system of communications of irregularities in the field of the expenditure by the EAGGF — Guarantee Section (European Agricultural Guidance and Guarantee Fund). |
| --- | --- |

4.113.

For the protection of its financial interests, Community legislation lays down reporting requirements as regards Community fields of activity (59). The Member States must send regular reports of irregularities which have been the subject of primary administrative or judicial findings of fact. Regulation (EEC) No 595/91 organises the system of communications of irregularities in the field of the expenditure by the EAGGF — Guarantee Section (European Agricultural Guidance and Guarantee Fund).

In order to facilitate exploitation of the information notified to the Commission, the Community legislation contains a detailed list of the information to be provided, in particular the provision which has been infringed, the amounts in question, the practices used to commit the irregularity, and the natural or legal persons involved (60).

Member States have the obligation to prevent and deal with irregularities and to recover amounts lost as a result of irregularities or negligence (61). Regulation (EEC) No 595/91 provides for the communication of all irregularities above EUR 4 000 to the Commission, meaning that all behaviour, intentional or not, that results in the infringement of a provision of Community law has to be communicated. The Commission has taken different initiatives in order to ensure that cases should be identified as a fraud or an irregularity.

The mutual notification and information system thus established is the concrete expression of the mutual duties of sincere cooperation arising from Article 10 of the EC Treaty (62), on which the Commission's antifraud strategy, defined in July 2000 (63), rests. This partnership between the Commission and the Member States is also the guiding principle behind the provisions of secondary legislation.

As the Council has stressed on a number of occasions, it is essential that the information supplied be consistent and of high quality if the Commission is to make the best use of it in stepping up the fight against fraud and ensuring that cases are properly followed up (64), at both national and Community level.

The experience gained and the improvements realised will contribute to increasing the efficiency of the notification system and the reliability of the data.

| 4.114. | 2002. aasta lõpus ulatus alates 1971. aastast teada antud eeskirjade vastaselt tehtud maksete kogusumma 3,1 miljardi euroni. Sellest 537 miljonit eurot oli saajatelt sisse nõutud ja 252 miljonit eurot kustutatud ning kantud kas ühenduse või vastava liikmesriigi kuludesse. Ülejäänud 75 % teadaolevatest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest olid endiselt “pooleli” — neid ei ole tagasi saadud ega kustutatud. Enamus teadaolevatest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest seostub turusekkumisega: puu- ja köögiviljasektori ning eksporditoetuste kulud moodustavad üle poole kogusummast. |
| --- | --- |

4.114.

2002. aasta lõpus ulatus alates 1971. aastast teada antud eeskirjade vastaselt tehtud maksete kogusumma 3,1 miljardi euroni. Sellest 537 miljonit eurot oli saajatelt sisse nõutud ja 252 miljonit eurot kustutatud ning kantud kas ühenduse või vastava liikmesriigi kuludesse. Ülejäänud 75 % teadaolevatest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest olid endiselt “pooleli” — neid ei ole tagasi saadud ega kustutatud. Enamus teadaolevatest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest seostub turusekkumisega: puu- ja köögiviljasektori ning eksporditoetuste kulud moodustavad üle poole kogusummast.

| 4.114. | According to the Commission Report on the Protection of the Financial Interests of the Community and Fight Against Fraud — Annual Report 2002 hereafter ‘Commission Report 2002 on the fight against fraud’, the highest amounts affected by the irregularities were reported in the fruit and vegetable sector Member States were also informed of this trend in several meetings as Article 280 Working Group, Cocolaf and the Working Group ‘Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products’. |
| --- | --- |

4.114.

According to the Commission Report on the Protection of the Financial Interests of the Community and Fight Against Fraud — Annual Report 2002 hereafter ‘Commission Report 2002 on the fight against fraud’, the highest amounts affected by the irregularities were reported in the fruit and vegetable sector Member States were also informed of this trend in several meetings as Article 280 Working Group, Cocolaf and the Working Group ‘Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products’.

The electronic database storing the bulk of communications of irregularities transmitted by Member States has been subject to a thorough quality check in 2003 by the Commission with the participation of Member States, which resulted in an improved internal consistency of the data while at the same time the figures were updated. The updated figures (see paragraph 30) outstanding at 31 December 2002 should read as follows: the total irregular payments reported since 1971 represent EUR 2 983 million. Of this sum, 603 million (20 %) have been recovered and 297 million have been written off (10 %). The amount still pending represents EUR 2 083 million (70 %). These figures include also the updates which the Commission received in the year 2003 and the financial impact of Commission Decision 2003/481/EC (EUR 75 million).

| 4.115. | Kontrollikoda leidis, et liikmesriigid teavitavad eeskirjade eiramisest ettenähtud viisil, kuid viivitustega. Lisaks esineb andmetes vasturääkivusi. Liikmesriikide antud teabe ja selle põhjal koostatud andmebaasis toodud arvude vahel on lahknevusi. Komisjoni andmebaas teadaolevate eeskirjade eiramise juhtude kohta ei ole täielik ega täpne. |
| --- | --- |

4.115.

Kontrollikoda leidis, et liikmesriigid teavitavad eeskirjade eiramisest ettenähtud viisil, kuid viivitustega. Lisaks esineb andmetes vasturääkivusi. Liikmesriikide antud teabe ja selle põhjal koostatud andmebaasis toodud arvude vahel on lahknevusi. Komisjoni andmebaas teadaolevate eeskirjade eiramise juhtude kohta ei ole täielik ega täpne.

| 4.115. | Some Member States do not fulfil their obligation to report within two months of the end of the quarter in which an irregularity was detected and/or new information concerning an irregularity has become known (Regulation (EEC) No 595/91, Article 3 (1) and 5(1)). Among these Member States, Germany and Spain account for more than 50 % of the reported irregularities. The Commission has made Member States aware of this problem by reporting this in the Commission Report 2002 on the fight against fraud (paragraph 10.2.2) and discussing the problem in several meetings as Article 280 Working Group, Cocolaf and the Working Group ‘Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products’. |
| --- | --- |

4.115.

Some Member States do not fulfil their obligation to report within two months of the end of the quarter in which an irregularity was detected and/or new information concerning an irregularity has become known (Regulation (EEC) No 595/91, Article 3 (1) and 5(1)). Among these Member States, Germany and Spain account for more than 50 % of the reported irregularities. The Commission has made Member States aware of this problem by reporting this in the Commission Report 2002 on the fight against fraud (paragraph 10.2.2) and discussing the problem in several meetings as Article 280 Working Group, Cocolaf and the Working Group ‘Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products’.

As regards inconsistencies, Member States have been informed of these and were asked to update these cases by sending digital updates. In meetings Article 280 Working group, Cocolaf and the Group ‘Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products’ explanation and ‘training’ concerning ECR (Electronic Case Registry) database were given to Member States. In general it can be said that Member States have improved the reporting of irregularities, but not all obligations of Regulation (EEC) No 595/91 are completely complied with.

As regards discrepancies, the Commission will continue its efforts to oblige Member States to respect all provisions of Regulation (EEC) No 595/91 in order to receive within the delays foreseen, fully reliable data which contain homogeneous information from all Member States.

| 4.116. | Eeskirjade vastaselt tehtud maksete tagasisaamise madal protsendimäär (alates 1971. aastast tagasi saadud summade kumulatiivne protsendimäär on vaid 17 %) tuleneb osaliselt riikide halduslikest viivitustest ja praktikatest (sissenõudmise edasilükkamine, kuni menetlus võimaliku pettuse osas on lõpetatud; eelistatud kreeditoristaatuse puudumine ühise põllumajanduspoliitikaga seotud võlgade osas; põhjendamata taotluste esitamise võimalikkus) ning komisjoni tahtmatusest aktsepteerida osalisi tagasimakseid. |
| --- | --- |

4.116.

Eeskirjade vastaselt tehtud maksete tagasisaamise madal protsendimäär (alates 1971. aastast tagasi saadud summade kumulatiivne protsendimäär on vaid 17 %) tuleneb osaliselt riikide halduslikest viivitustest ja praktikatest (sissenõudmise edasilükkamine, kuni menetlus võimaliku pettuse osas on lõpetatud; eelistatud kreeditoristaatuse puudumine ühise põllumajanduspoliitikaga seotud võlgade osas; põhjendamata taotluste esitamise võimalikkus) ning komisjoni tahtmatusest aktsepteerida osalisi tagasimakseid.

| 4.116. | The updated rate of recovery was established at 20,2 % in May 2004 (see paragraph 30). |
| --- | --- |

4.116.

The updated rate of recovery was established at 20,2 % in May 2004 (see paragraph 30).

The Commission is fully aware of the fact that the recovery rate in Member States is not optimal and has undertaken to improve it, in particular with the creation of the task force recovery. (see also answer to paragraph 4.118).

Paying agencies and administrative bodies in charge of the recovery process in some Member States (Italy, Greece) have always claimed that they had to wait for the outcome of judicial criminal procedures before proceeding with the recovery whereas the choice of a recovery process through a civil or administrative procedure is in some cases possible and does not preclude the launching of a parallel criminal judicial procedure.

Consequently the initial choice of the Member State (administrative procedure, civil procedure, criminal procedure) will have consequences on the recovery delay. For a limited number of Member States, administrative recovery procedures can be launched only after a final decision in the criminal judicial procedure if any, bearing in mind that the latter might take 15 years or more.

In Italy, for the pre-1995 cases, 46 % were subject to a criminal procedure whereas this percentage represented 18 % only for the cases posterior to 1995, which could be explained that the Member State decide to take the necessary administrative steps as early as possible and as soon as there was a notification of the irregularity.

In shared management, the Member State responsible is in direct contact with the debtors. The Commission is not in a position to write off debts. According to Regulation (EC) No 1258/1999 the Commission is legally obliged to exclude all expenditure from Community financing where that expenditure has not been executed in compliance with Community rules. Accepting compromise settlements and/or partial payments should be assessed on a case by case approach on the basis of national law and in conjunction with the criteria as laid down in Article 8 of Regulation (EC) No 1258/1999.

| 4.117. | Ainult 10 % teadaolevatest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest on kustutatud; osaliselt seetõttu, et liikmesriigid on teavitanud vaid üksikutest juhtudest, kus tagasisaamine ei ole võimalik, osaliselt seetõttu, et komisjon on viivitanud meetmete võtmisega seoses kaua aega tagasi eeskirjade vastaselt tehtud maksetega. Komisjonil puudusid adekvaatsed kriteeriumid otsustamaks, kas kustutatud summade kahjud peaks kandma liikmesriigid või ühendus. Samuti oli komisjonil ebapiisav teave selle kohta, kas kustutamisotsuseid täidetakse nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

4.117.

Ainult 10 % teadaolevatest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest on kustutatud; osaliselt seetõttu, et liikmesriigid on teavitanud vaid üksikutest juhtudest, kus tagasisaamine ei ole võimalik, osaliselt seetõttu, et komisjon on viivitanud meetmete võtmisega seoses kaua aega tagasi eeskirjade vastaselt tehtud maksetega. Komisjonil puudusid adekvaatsed kriteeriumid otsustamaks, kas kustutatud summade kahjud peaks kandma liikmesriigid või ühendus. Samuti oli komisjonil ebapiisav teave selle kohta, kas kustutamisotsuseid täidetakse nõuetekohaselt.

| 4.117. | Following the Communication of the Commission entitled ‘Improving the recovery of Community entitlements arising from direct and shared management of Community expenditure’ of 3 December 2002 (COM(2002) 671 final), the Commission decided to set up a joint OLAF- Directorate-General for Agriculture task Force Recovery in order to clear the burden of the past, i.e.
  all the irregularity cases prior to 1999 and still open in order to prepare a decision on whether the Community or the Member State bear the financial consequences. |
| --- | --- |

4.117.

Following the Communication of the Commission entitled ‘Improving the recovery of Community entitlements arising from direct and shared management of Community expenditure’ of 3 December 2002 (COM(2002) 671 final), the Commission decided to set up a joint OLAF- Directorate-General for Agriculture task Force Recovery in order to clear the burden of the past, i.e.
  all the irregularity cases prior to 1999 and still open in order to prepare a decision on whether the Community or the Member State bear the financial consequences.

As regards the Court's observation on the absence of adequate criteria for deciding whether sums written off should be charged to the Member States or borne by the Community, the Commission wishes to point that it has developed throughout time and on account of the acquired experience applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002 (see also point 44).

Since the creation of the Task Force Recovery in 2003, the Commission services have drawn up a list of detailed criteria with which all the cases are audited in order to have the amounts not recovered charged either to the Community or the Member State.

| 4.118. | OLAF ja põllumajanduse peadirektoraat jagavad vastutust ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete osas: formaalsed ja tegelikud ülesanded on aga erinevad; esineb arusaamatusi. Komisjon ei kasuta süstemaatiliselt teavet, mida saab eeskirjade eiramise kohta ühist põllumajanduspoliitikat juhtides või selle osas muudatusi esitades. |
| --- | --- |

4.118.

OLAF ja põllumajanduse peadirektoraat jagavad vastutust ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete osas: formaalsed ja tegelikud ülesanded on aga erinevad; esineb arusaamatusi. Komisjon ei kasuta süstemaatiliselt teavet, mida saab eeskirjade eiramise kohta ühist põllumajanduspoliitikat juhtides või selle osas muudatusi esitades.

| 4.118. | Following the allocation of responsibilities stated in Annex 2 of Commission Document SEC(95) 249 dated 10 February 1995, UCLAF/OLAF was to receive all communications notified by Member States under Council Regulation (EEC) No 595/91 and was responsible for the analysis and follow-up of the cases in question, including input of the data concerned into the irregularity-data base. |
| --- | --- |

4.118.

Following the allocation of responsibilities stated in Annex 2 of Commission Document SEC(95) 249 dated 10 February 1995, UCLAF/OLAF was to receive all communications notified by Member States under Council Regulation (EEC) No 595/91 and was responsible for the analysis and follow-up of the cases in question, including input of the data concerned into the irregularity-data base.

OLAF responsibility in matters of recovery action related to cases of fraud and irregularity includes the production of summary notes for each case containing a snapshot of the procedures performed and the reasoning behind the proposals for possible financial correction within the clearance of accounts procedure undertaken under the responsibility of the Directorate-General for Agriculture as Authorising Officer. The clearance procedure is conducted by the Directorate-General for Agriculture, but throughout its different steps, this DG is assisted by OLAF (see also point 4.121).

The Commission always draws the legal consequences on the fraud proofing and control capability of the existing CAP regulations, taking on board in particular the follow-up recommendations of the Office.

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: according to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249 of 10 February 1995 OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance of accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| 4.119. | “Must nimekiri” ei toimi. Ainult kuus liikmesriiki on teatanud ettevõttest või üksikisikust ettenähtud korra alusel (kokku 37 juhtu), kuna liikmesriigid kardavad, et ettevõtte või üksikisiku nimekirja kandmine võib anda viimastele võimaluse õiguskaitsevahendite kasutamiseks ja kahjunõuete esitamiseks. |
| --- | --- |

4.119.

“Must nimekiri” ei toimi. Ainult kuus liikmesriiki on teatanud ettevõttest või üksikisikust ettenähtud korra alusel (kokku 37 juhtu), kuna liikmesriigid kardavad, et ettevõtte või üksikisiku nimekirja kandmine võib anda viimastele võimaluse õiguskaitsevahendite kasutamiseks ja kahjunõuete esitamiseks.

| 4.119. | On account of new communications, the number of Member States making use of the blacklist has risen to seven. In total, an average of 44 notifications (the total number may fluctuate) were issued concerning 31 companies and 16 individuals. |
| --- | --- |

4.119.

On account of new communications, the number of Member States making use of the blacklist has risen to seven. In total, an average of 44 notifications (the total number may fluctuate) were issued concerning 31 companies and 16 individuals.

Council Regulation (EC) No 1469/95 established, in the field of EAGGF Guarantee, a system for identifying economic operators who present a high risk for the Community Budget through a communication system via the Commission. After eight years of application of this Regulation, it appears that the number of communications is rather limited if not weak.

The Commission has extensively discussed the matter in the framework of the Irregularities and Mutual Assistance/Agriculture products group and is committed to presenting a Second Report to the European Parliament and to the Council containing comprehensive assessment of the blacklist Regulation and suggested options for action.

| 4.120. | Ühise põllumajanduspoliitikaga seonduvatest ühendusel saadaolevatest võlasummadest teatamise kord liikmesriikides on viimastel aastatel paranenud, kuid selles esineb endiselt puudusi. Selle alusel koostatud andmete vastavust andmetele, mis on esitatud eeskirjade vastaselt tehtud maksete osas, ei ole võimalik kontrollida. |
| --- | --- |

4.120.

Ühise põllumajanduspoliitikaga seonduvatest ühendusel saadaolevatest võlasummadest teatamise kord liikmesriikides on viimastel aastatel paranenud, kuid selles esineb endiselt puudusi. Selle alusel koostatud andmete vastavust andmetele, mis on esitatud eeskirjade vastaselt tehtud maksete osas, ei ole võimalik kontrollida.

| 4.120. | There is a difference between the amounts contained in table 105 (receivable which is certain and not subject to any condition, receivable of fixed amount expressed precisely in cash terms, receivable due and not subject to any payment time) for the EAGGF financial exercise and the amounts embodied in the ECR data base (amount of quarterly reported irregularities for one particular term, which can be at that stage mere estimates subject to subsequent refinements). |
| --- | --- |

4.120.

There is a difference between the amounts contained in table 105 (receivable which is certain and not subject to any condition, receivable of fixed amount expressed precisely in cash terms, receivable due and not subject to any payment time) for the EAGGF financial exercise and the amounts embodied in the ECR data base (amount of quarterly reported irregularities for one particular term, which can be at that stage mere estimates subject to subsequent refinements).

The Commission has asked the Member States to undertake a tentative reconciliation of the ECR database with the data of table 105, bearing in mind that both sets of data will never coincide. Until now, first priority was to improve the quality of the data. The data of ECR database has reached now a level of reliability that it will be possible to compare the data.

| 4.121. | Kontrollikoda soovitab komisjonil kaaluda muudatuste tegemist ühise põllumajanduspoliitikaga seotud eeskirjade vastaselt tehtud maksetest teatamise, nende sissenõudmise ja kustutamise korras, et parandada ülaltoodud puudusi. OLAFi ja põllumajanduse peadirektoraadi ülesannete jaotust peaks muutma selgemaks ning komisjonil tuleks pidada liikmesriikidega nõu “musta nimekirja” tuleviku üle. |
| --- | --- |

4.121.

Kontrollikoda soovitab komisjonil kaaluda muudatuste tegemist ühise põllumajanduspoliitikaga seotud eeskirjade vastaselt tehtud maksetest teatamise, nende sissenõudmise ja kustutamise korras, et parandada ülaltoodud puudusi. OLAFi ja põllumajanduse peadirektoraadi ülesannete jaotust peaks muutma selgemaks ning komisjonil tuleks pidada liikmesriikidega nõu “musta nimekirja” tuleviku üle.

| 4.121. | Member States should shift in the near future to the electronic format for reporting of irregularities. The electronic format will increase the data quality, the on time reporting of irregularities and will avoid misunderstandings and misinterpretations. |
| --- | --- |

4.121.

Member States should shift in the near future to the electronic format for reporting of irregularities. The electronic format will increase the data quality, the on time reporting of irregularities and will avoid misunderstandings and misinterpretations.

The Commission is currently assisting Member States in this respect and is also considering an increase of the threshold from EUR 4 000 to 10 000 in order to reduce the dataflow and focus on the most important cases.

The Commission has undertaken to bring forward draft proposals to modify (EEC) Council Regulation No 595/91 and Council Regulation (EC) No 1258/1999 to seek to remedy the weaknesses in reporting, recovery and write off of irregular CAP payments.

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: according to Annex 2 of the Communication of the Commission SEC(95) 249 of 10 February 1995 OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance of accounts procedure that is conducted by Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

Finally, regarding the suggested abolition of the Blacklist, the Commission while sharing the view of the Court that the system does not work well, thinks there is room for improvement of the scheme and would rather see the application of the tool by the Member States to be improved than simply abolished. There is certainly area for improvement, and the sheer existence of the regulation is designed to have a preventive impact which, admittedly, diminishes if not effectively applied. In this context, it is worth pointing out that clearance of accounts started to systematically include aspects regarding the application of the black list in its audits.

Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kasutuselevõtt Euroopa Liidus (65)

| 4.122. | Veiste identifitseerimine ja registreerimine on veiseliha jälgitavuse peamiseks eelduseks ning üheks tingimuseks erinevate veisekasvatajatele makstavate lisatasude saamiseks. 2002. aastal väljastati selliseid lisatasusid 7 000 miljoni euro, 2004. aastal üle 8 000 miljoni euro väärtuses. |
| --- | --- |

4.122.

Veiste identifitseerimine ja registreerimine on veiseliha jälgitavuse peamiseks eelduseks ning üheks tingimuseks erinevate veisekasvatajatele makstavate lisatasude saamiseks. 2002. aastal väljastati selliseid lisatasusid 7 000 miljoni euro, 2004. aastal üle 8 000 miljoni euro väärtuses.

| 4.123. | Auditi peamine eesmärk oli hinnata veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi nii komisjoni (ülesehitus, rakendamisalane ja järelkontroll) kui liikmesriikide tasandil (toimiv süsteem, mis võimaldab loomade efektiivset jälgimist alates sünnist kuni tapmiseni ja kõigi otsetoetuste maksmise kontrollimist). |
| --- | --- |

4.123.

Auditi peamine eesmärk oli hinnata veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi nii komisjoni (ülesehitus, rakendamisalane ja järelkontroll) kui liikmesriikide tasandil (toimiv süsteem, mis võimaldab loomade efektiivset jälgimist alates sünnist kuni tapmiseni ja kõigi otsetoetuste maksmise kontrollimist).

| 4.124. | Kontrollikoda tuvastas kasutuselevõetud identifitseerimissüsteemis, mis oleks pidanud toimima hiljemalt 31. detsembriks 1999. a, endiselt mõningaid puudusi. Auditi peamine leid on, et süsteem praegusel kujul ei taga ei ühendusesisese ega -välise veiste liikumise jälgitavust. Ometi on sellesse liikumisse kaasatud igal aastal umbkaudu 3 miljonit veist (ca 4 % karjast). |
| --- | --- |

4.124.

Kontrollikoda tuvastas kasutuselevõetud identifitseerimissüsteemis, mis oleks pidanud toimima hiljemalt 31. detsembriks 1999. a, endiselt mõningaid puudusi. Auditi peamine leid on, et süsteem praegusel kujul ei taga ei ühendusesisese ega -välise veiste liikumise jälgitavust. Ometi on sellesse liikumisse kaasatud igal aastal umbkaudu 3 miljonit veist (ca 4 % karjast).

| 4.124. | The Commission takes note of the findings of the auditors during their missions carried out from October 2001 to June 2002 in the four Member States concerned. In 2002 FVO carried out missions on traceability to all Member States and provided recommendations to address the shortcomings found by the inspectors. |
| --- | --- |

4.124.

The Commission takes note of the findings of the auditors during their missions carried out from October 2001 to June 2002 in the four Member States concerned. In 2002 FVO carried out missions on traceability to all Member States and provided recommendations to address the shortcomings found by the inspectors.

The Commission has noted the shortcomings in the management of passports for bovine animals which are traded within the Community. According to Article 6 of Regulation (EC) No 1760/2000 of the European Parliament and of the Council, Member States ‘may issue a passport for animals from another Member State. In such cases, the passport accompanying the animal on its arrival shall be surrendered to the competent authority, which shall return it to the issuing Member State... In the case of death of an animal, the passport shall be returned by the keeper to the competent authority within seven days after the death of the animal. If the animal is sent to the slaughterhouse, the operator of the slaughterhouse shall be responsible for returning the passport to the competent authority’. The legislator, the Council and the European Parliament, laid down no detailed implementing rules on this issue. Since the adoption of the Regulation the Commission has provided clarification on this issue during discussions in several Commission working groups.

It is the responsibility of Member States to have in place a national database for bovine animals and to ensure that the requirements are met. The database must contain up-to-date information on all bovine animals and all movements whereby the traceability is ensured.

Furthermore with regard to the traceability of animals in intra-Community trade it should be noted that such animals must be accompanied by a health certificate in accordance with Council Directive 64/432/EEC, which includes information on the official individual identification of the animals concerned.

| 4.125. | Süsteemi üldise raamistiku panid paika parlament ja nõukogu. Komisjoni ülesanne oli süsteemi mõningaid osi puudutavate rakendusmeetmete elluviimine, kogu süsteemi rakendamise eest vastutasid aga liikmesriigid. Määrustes ei sätestatud veiste liikumise alase teabe vahetuse korda liikmesriikide vahel; teabevahetust nõrgendas praktikas asjaolu, et teabe formaat on liikmesriigiti erinev. Kõik katsed erinevatest andmebaasidest teavet hankida on ebaõnnestunud. Liikmesriigid tõlgendasid ühenduse määruste mõningaid elemente erinevalt. Komisjonile ei antud pädevust rakendusmeetmete vastuvõtmiseks andmebaaside loomise ja kontrolli osas. Sellega on osaliselt seletatavad liikmesriikide vahelised erinevused. |
| --- | --- |

4.125.

Süsteemi üldise raamistiku panid paika parlament ja nõukogu. Komisjoni ülesanne oli süsteemi mõningaid osi puudutavate rakendusmeetmete elluviimine, kogu süsteemi rakendamise eest vastutasid aga liikmesriigid. Määrustes ei sätestatud veiste liikumise alase teabe vahetuse korda liikmesriikide vahel; teabevahetust nõrgendas praktikas asjaolu, et teabe formaat on liikmesriigiti erinev. Kõik katsed erinevatest andmebaasidest teavet hankida on ebaõnnestunud. Liikmesriigid tõlgendasid ühenduse määruste mõningaid elemente erinevalt. Komisjonile ei antud pädevust rakendusmeetmete vastuvõtmiseks andmebaaside loomise ja kontrolli osas. Sellega on osaliselt seletatavad liikmesriikide vahelised erinevused.

| 4.125. | Responsibility for the implementation of Regulation (EC) No 1760/2000 lies with the Member States. Bovine animals must be identified within a period determined by the Member State as from the date of birth of the animal, at the latest at the age of 20 days and in any event before the animal leaves the holding of birth (Article 4); births, deaths and movements must be notified to the competent authority within a period fixed by the Member State of between three and seven days (Article 7); and passports must be returned to the competent authority by the last keeper (Article 6). |
| --- | --- |

4.125.

Responsibility for the implementation of Regulation (EC) No 1760/2000 lies with the Member States. Bovine animals must be identified within a period determined by the Member State as from the date of birth of the animal, at the latest at the age of 20 days and in any event before the animal leaves the holding of birth (Article 4); births, deaths and movements must be notified to the competent authority within a period fixed by the Member State of between three and seven days (Article 7); and passports must be returned to the competent authority by the last keeper (Article 6).

However, the Commission has acknowledged the need for precision of the deadline for notification by the keeper of births to the competent authority. To this effect a Regulation (EC) No 911/2004 — has been adopted which clarifies this issue.

| 4.126. | Kasutuselolevaid kontrolli- ja sanktsioonisüsteeme ei ole kohandatud vastavalt erinevatele loomapidajatele, nagu kaubastajad, kogumispunktid või tapamajad. Lisaks sisaldavad andmebaasid teavet (taasmärgistamise määrad, viivitused teavitamisel), mida kontrollivahendina ei kasutata. Samuti on eri liikmesriikide kontrolliviisides suured erinevused. |
| --- | --- |

4.126.

Kasutuselolevaid kontrolli- ja sanktsioonisüsteeme ei ole kohandatud vastavalt erinevatele loomapidajatele, nagu kaubastajad, kogumispunktid või tapamajad. Lisaks sisaldavad andmebaasid teavet (taasmärgistamise määrad, viivitused teavitamisel), mida kontrollivahendina ei kasutata. Samuti on eri liikmesriikide kontrolliviisides suured erinevused.

| 4.126. | The Commission takes note of the statement of the auditors that the current provisions for controls and penalties are not adapted to the activity of all categories of keepers. However, it should be noted that the detailed rules laid down concern the minimum level of controls and the minimum administrative penalties leaving the option open to Member States to go beyond these requirements. For controls it is specified that the minimum rate shall be increased immediately when it is established that Community legislation regarding identification has not been complied with. According to the detailed rules for controls, which were laid down in 1997 and codified by Commission Regulation (EC) No 1082/2003, the criteria for selecting holdings for on-the-spot inspections must include proper communication of the data to the competent authority. |
| --- | --- |

4.126.

The Commission takes note of the statement of the auditors that the current provisions for controls and penalties are not adapted to the activity of all categories of keepers. However, it should be noted that the detailed rules laid down concern the minimum level of controls and the minimum administrative penalties leaving the option open to Member States to go beyond these requirements. For controls it is specified that the minimum rate shall be increased immediately when it is established that Community legislation regarding identification has not been complied with. According to the detailed rules for controls, which were laid down in 1997 and codified by Commission Regulation (EC) No 1082/2003, the criteria for selecting holdings for on-the-spot inspections must include proper communication of the data to the competent authority.

| 4.127. | Mis puudutab kontrolli veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi rakenduse ja järelevalve üle, siis komisjon on tegutsenud piiratud ulatuses ning hoidunud juhtnööride andmisest andmebaaside loomise osas. Mingeid eeskirju ühtse halduse osas ei väljastatud, samuti ei töötatud välja kvaliteedinäitajaid andmebaaside toimimise kohta. Menetlused, mille abil tunnustada andmebaaside täielikku kasutuselevõttu, on ebarahuldavad ning komisjoni roll piirdub liialt tihti kinnitusega, et andmebaasid tehniliselt eksisteerivad, hindamata nende tegelikku toimimist täpsete halduseeskirjade või eelnevalt kindlaksmääratud kvaliteedinäitajate põhjal. |
| --- | --- |

4.127.

Mis puudutab kontrolli veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi rakenduse ja järelevalve üle, siis komisjon on tegutsenud piiratud ulatuses ning hoidunud juhtnööride andmisest andmebaaside loomise osas. Mingeid eeskirju ühtse halduse osas ei väljastatud, samuti ei töötatud välja kvaliteedinäitajaid andmebaaside toimimise kohta. Menetlused, mille abil tunnustada andmebaaside täielikku kasutuselevõttu, on ebarahuldavad ning komisjoni roll piirdub liialt tihti kinnitusega, et andmebaasid tehniliselt eksisteerivad, hindamata nende tegelikku toimimist täpsete halduseeskirjade või eelnevalt kindlaksmääratud kvaliteedinäitajate põhjal.

| 4.127. | The legislation places a clear obligation on the Member States to put in place a national database for bovine animals, which should be fully operational by 31 December 1999 and must be able to supply, at any time, the identification number of all animals present on a holding and a list of all movements to and from the holding. It is the responsibility of Member States to ensure that such requirements are met. The limited role of the Commission's recognition of the fully operational character of the national databases as laid down in Article 6(3) of Regulation (EC) No 1760/2000 is in line with the political choice made by the legislator of having separate national databases in the different Member States instead of a single Community database. It is also clear that harmonisation of the characteristics of the national databases has not been considered a desirable objective by the legislator, which has left the Member States free to design their own databases. Attempts made by the Commission to establish, if not harmonise, interoperability between the national databases have been rejected by the Council of Ministers, as acknowledged by the auditors. |
| --- | --- |

4.127.

The legislation places a clear obligation on the Member States to put in place a national database for bovine animals, which should be fully operational by 31 December 1999 and must be able to supply, at any time, the identification number of all animals present on a holding and a list of all movements to and from the holding. It is the responsibility of Member States to ensure that such requirements are met. The limited role of the Commission's recognition of the fully operational character of the national databases as laid down in Article 6(3) of Regulation (EC) No 1760/2000 is in line with the political choice made by the legislator of having separate national databases in the different Member States instead of a single Community database. It is also clear that harmonisation of the characteristics of the national databases has not been considered a desirable objective by the legislator, which has left the Member States free to design their own databases. Attempts made by the Commission to establish, if not harmonise, interoperability between the national databases have been rejected by the Council of Ministers, as acknowledged by the auditors.

| 4.128. | Komisjonile tuleks anda piisavalt vahendeid, võimaldamaks sel täita süsteemi tegeliku juhendamisega seotud ülesandeid; muuhulgas tuleks luua ühtse halduse eeskirjad, kvaliteedinäitajad ja formaat teabe vahetamiseks siseriiklike andmebaaside vahel. Teabevahetus liikmesriikide vahel, samuti kolmandate riikidega, peaks olema korraldatud eesmärgiga säilitada kontroll ühendusesisese ja -välise liikumise üle. |
| --- | --- |

4.128.

Komisjonile tuleks anda piisavalt vahendeid, võimaldamaks sel täita süsteemi tegeliku juhendamisega seotud ülesandeid; muuhulgas tuleks luua ühtse halduse eeskirjad, kvaliteedinäitajad ja formaat teabe vahetamiseks siseriiklike andmebaaside vahel. Teabevahetus liikmesriikide vahel, samuti kolmandate riikidega, peaks olema korraldatud eesmärgiga säilitada kontroll ühendusesisese ja -välise liikumise üle.

| 4.128. | With regard to the national databases, the Commission acknowledges the need for established transparent criteria and benchmarks based on shared standards. Despite the legal vacuum, the Commission services are pursuing the review and consolidation of the criteria and benchmarks currently used. |
| --- | --- |

4.128.

With regard to the national databases, the Commission acknowledges the need for established transparent criteria and benchmarks based on shared standards. Despite the legal vacuum, the Commission services are pursuing the review and consolidation of the criteria and benchmarks currently used.

| 4.129. | Samuti tuleks võrrelda erinevates liikmesriikides kasutuselolevaid halduskontrolle ning täpsustada enne erinevate lisatasude väljamaksmist veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi ristkontrolli korda. Kohapealsete kontrollide süsteem, kaasa arvatud sanktsioonimehhanismid, tuleks samuti üle vaadata ning välja arendada erinevad lähenemisviisid eri loomapidajate osas; kohustuslikuks tuleks muuta lähenemisviis, mis on täielikult ühildatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga. |
| --- | --- |

4.129.

Samuti tuleks võrrelda erinevates liikmesriikides kasutuselolevaid halduskontrolle ning täpsustada enne erinevate lisatasude väljamaksmist veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi ristkontrolli korda. Kohapealsete kontrollide süsteem, kaasa arvatud sanktsioonimehhanismid, tuleks samuti üle vaadata ning välja arendada erinevad lähenemisviisid eri loomapidajate osas; kohustuslikuks tuleks muuta lähenemisviis, mis on täielikult ühildatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga.

| 4.129. | The Commission considers that to integrate the identification system with IACS would, given the systems' different objectives, jeopardise the smooth operation of the animal premiums system and could be open to legal challenges. The IACS concerns itself, inter alia, with animals for which CAP premium has been claimed; therefore the only relevant ‘reconciliation control’ to be made is to ensure that such animals appear in the SIRB. |
| --- | --- |

4.129.

The Commission considers that to integrate the identification system with IACS would, given the systems' different objectives, jeopardise the smooth operation of the animal premiums system and could be open to legal challenges. The IACS concerns itself, inter alia, with animals for which CAP premium has been claimed; therefore the only relevant ‘reconciliation control’ to be made is to ensure that such animals appear in the SIRB.

In drafting IACS legislation and interpretations thereof, due care has been taken to ensure that aid reductions or exclusions are applied in proportion to the offence and only where appropriate. The Commission believes that regulatory controls should be as practical and efficient as possible, whilst providing the necessary financial safeguards.

Toortubakaturu ühise korralduse usaldusväärse finantsjuhtimise audit (66)

| 4.130. | EL toodab u. 5 % maailma toortubakast, olles seega suuruselt viies tootja. Üle poole toodangust aga eksporditakse, sest suurema osa kasvatatava tubaka aroom ja maitse ei vasta siseturu nõudlusele. Toodangu põhiosa moodustavad neutraalse aroomi ja maitsega Virginia ja Burley sordid, mida kasutatakse peamise materjalina sigarettide valmistamisel. Väiksemas koguses kasvatatakse idamaiseid sorte, mille aroom ja maitse vastab nõudlusele. Suurem osa aroomi- ja maitsenõuetele vastavast tubakast tuleb seega importida, mistõttu EL on maailma suurim importija, tuues sisse 9 % maailma toodangust. ELi suurimad tootjad on Itaalia, Kreeka ja Hispaania, kelle toodang moodustab 87 % kogutoodangust. Tootmist iseloomustab kasvatajate suur arv ning koondumine väikestele eraldatud aladele. Mehhaniseerimine on piiratud ja tootmiskulud kõrged. ELi tubakakasvatajatele on ELi abi toimetulekuks hädavajalik, kuna lisatasu moodustab ligikaudu 75 % tubakatootmisest saadavast tulust. Kui ELi tubakatootmine peaks lõpetatama, ei mõjutaks see tubakatoodete töötlejaid, keda varustataks toorainega suurenenud impordi kaudu. |
| --- | --- |

4.130.

EL toodab u. 5 % maailma toortubakast, olles seega suuruselt viies tootja. Üle poole toodangust aga eksporditakse, sest suurema osa kasvatatava tubaka aroom ja maitse ei vasta siseturu nõudlusele. Toodangu põhiosa moodustavad neutraalse aroomi ja maitsega Virginia ja Burley sordid, mida kasutatakse peamise materjalina sigarettide valmistamisel. Väiksemas koguses kasvatatakse idamaiseid sorte, mille aroom ja maitse vastab nõudlusele. Suurem osa aroomi- ja maitsenõuetele vastavast tubakast tuleb seega importida, mistõttu EL on maailma suurim importija, tuues sisse 9 % maailma toodangust. ELi suurimad tootjad on Itaalia, Kreeka ja Hispaania, kelle toodang moodustab 87 % kogutoodangust. Tootmist iseloomustab kasvatajate suur arv ning koondumine väikestele eraldatud aladele. Mehhaniseerimine on piiratud ja tootmiskulud kõrged. ELi tubakakasvatajatele on ELi abi toimetulekuks hädavajalik, kuna lisatasu moodustab ligikaudu 75 % tubakatootmisest saadavast tulust. Kui ELi tubakatootmine peaks lõpetatama, ei mõjutaks see tubakatoodete töötlejaid, keda varustataks toorainega suurenenud impordi kaudu.

| 4.130. | The Commission welcomes the report of the Court of Auditors, but has difficulty in endorsing a number of the Court's conclusions. |
| --- | --- |

4.130.

The Commission welcomes the report of the Court of Auditors, but has difficulty in endorsing a number of the Court's conclusions.

| 4.131. | EL on tubakatootmist toetanud ühise turukorralduse kaudu alates 1970. aastast. Aastaeelarve on uo 1 000 miljonit eurot. Turgu on oluliselt reformitud 1992., 1998. ja 2004. aastal, püüdes tagada piisavat sissetulekutoetust eelarve piires, parandada vastavust turunõuetele ning seeläbi toodangu väärtust. Eesmärk oli vähendada tootjate sõltuvust toetusest. Teiste meetmetega püütakse soodustada vabatahtlikku lahkumist sektorist ja alternatiivset viljelust. |
| --- | --- |

4.131.

EL on tubakatootmist toetanud ühise turukorralduse kaudu alates 1970. aastast. Aastaeelarve on uo 1 000 miljonit eurot. Turgu on oluliselt reformitud 1992., 1998. ja 2004. aastal, püüdes tagada piisavat sissetulekutoetust eelarve piires, parandada vastavust turunõuetele ning seeläbi toodangu väärtust. Eesmärk oli vähendada tootjate sõltuvust toetusest. Teiste meetmetega püütakse soodustada vabatahtlikku lahkumist sektorist ja alternatiivset viljelust.

| 4.132. | Varasemalt on kontrollikoda ühise turukorralduse toimimise kohta koostanud kolm aruannet. Viimases aruandes 1997. aastal tõdeti, et 1992. aastal vastuvõetud meetmetega ei ole saavutatud märkimisväärset mõju ei toetuste suurele osakaalule toodangu väärtuse suhtes, haritavatele maa-aladele, tööhõive tasemele ega ELi turusituatsioonile. |
| --- | --- |

4.132.

Varasemalt on kontrollikoda ühise turukorralduse toimimise kohta koostanud kolm aruannet. Viimases aruandes 1997. aastal tõdeti, et 1992. aastal vastuvõetud meetmetega ei ole saavutatud märkimisväärset mõju ei toetuste suurele osakaalule toodangu väärtuse suhtes, haritavatele maa-aladele, tööhõive tasemele ega ELi turusituatsioonile.

| 4.133. | Käesoleva auditi eesmärk oli hinnata, kas 1998. aastal läbiviidud reformid olid mõistlikult põhjendatud ja liikmesriikide poolt edukalt ellu viidud. Samuti analüüsiti, kuidas komisjon reformi elluviimist kontrollis ja hindas ning kas saavutati reformitud ühise turukorralduse eesmärgid. |
| --- | --- |

4.133.

Käesoleva auditi eesmärk oli hinnata, kas 1998. aastal läbiviidud reformid olid mõistlikult põhjendatud ja liikmesriikide poolt edukalt ellu viidud. Samuti analüüsiti, kuidas komisjon reformi elluviimist kontrollis ja hindas ning kas saavutati reformitud ühise turukorralduse eesmärgid.

| 4.134. | Kontrollikoja analüüs näitas, et komisjon tugines 1998. aasta reformi ettepanekute väljatöötamisel ebausaldusväärsetele andmetele ning ebapiisavale turuanalüüsile. Nende puuduste tõttu olid võetud meetmed suures osas algusest peale ebasobivad ning osutusid mitmes valdkonnas ebatõhusaks. Puuduvad tõendid, et ühine turukorraldus oleks ELi tootmist mõjutanud viisil, mis vähendaks pakkumise ja nõudluse vahelist lõhet. Kontrollikoda leidis ka, et võetud meetmetega ei saavutatud tubakakasvatusest saadava tulu olulist suurenemist ega oodatud turutasakaalu. Toodangu väärtust nõrgendas ka konkurentsivastane tegevus hinnakokkulepete näol kolmes suurimas tootjariigis. |
| --- | --- |

4.134.

Kontrollikoja analüüs näitas, et komisjon tugines 1998. aasta reformi ettepanekute väljatöötamisel ebausaldusväärsetele andmetele ning ebapiisavale turuanalüüsile. Nende puuduste tõttu olid võetud meetmed suures osas algusest peale ebasobivad ning osutusid mitmes valdkonnas ebatõhusaks. Puuduvad tõendid, et ühine turukorraldus oleks ELi tootmist mõjutanud viisil, mis vähendaks pakkumise ja nõudluse vahelist lõhet. Kontrollikoda leidis ka, et võetud meetmetega ei saavutatud tubakakasvatusest saadava tulu olulist suurenemist ega oodatud turutasakaalu. Toodangu väärtust nõrgendas ka konkurentsivastane tegevus hinnakokkulepete näol kolmes suurimas tootjariigis.

| 4.134. | The Commission's proposal for the 1998 reform was based on a report presented in 1996. This report was based on the most reliable data available at that time, which suffered from some limitations. The Commission does not consider that its market analysis was affected by this lack of data. The reform did significantly reduce the production of the two lowest quality groups of tobacco, thereby addressing the problem that the qualities grown were not suited for the market demand. The alleged anti-competitive behaviour within the tobacco sector is being followed up by the Commission (see also point 4.139). |
| --- | --- |

4.134.

The Commission's proposal for the 1998 reform was based on a report presented in 1996. This report was based on the most reliable data available at that time, which suffered from some limitations. The Commission does not consider that its market analysis was affected by this lack of data. The reform did significantly reduce the production of the two lowest quality groups of tobacco, thereby addressing the problem that the qualities grown were not suited for the market demand. The alleged anti-competitive behaviour within the tobacco sector is being followed up by the Commission (see also point 4.139).

| 4.135. | Liikmesriikides esines määrustes ettenähtud kontrollide läbiviimisel hulgaliselt vajakajäämisi; võtmekontrollide järelevalvet ning paranduste tegemist raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiidu kaudu oleks tulnud laiendada. 2004. aasta juuni seisuga poldud tehtud ühtegi raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiidu otsust. |
| --- | --- |

4.135.

Liikmesriikides esines määrustes ettenähtud kontrollide läbiviimisel hulgaliselt vajakajäämisi; võtmekontrollide järelevalvet ning paranduste tegemist raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiidu kaudu oleks tulnud laiendada. 2004. aasta juuni seisuga poldud tehtud ühtegi raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiidu otsust.

| 4.135. | The Commission's clearance of accounts departments were not inactive as regards tobacco. Based on their own risk analysis, and taking into account certain preliminary remarks of the Court of Auditors, they launched an investigation into tobacco in 2001 (audits in Greece, Italy, France and Germany) plus another three audits in 2003 (Greece, Italy and Spain). The procedures following the 2001 audits have been finalised for Germany and France. For some of the other Member States, however, the Commission is aware of some delays and will attempt to finalise its investigations as soon as possible. |
| --- | --- |

4.135.

The Commission's clearance of accounts departments were not inactive as regards tobacco. Based on their own risk analysis, and taking into account certain preliminary remarks of the Court of Auditors, they launched an investigation into tobacco in 2001 (audits in Greece, Italy, France and Germany) plus another three audits in 2003 (Greece, Italy and Spain). The procedures following the 2001 audits have been finalised for Germany and France. For some of the other Member States, however, the Commission is aware of some delays and will attempt to finalise its investigations as soon as possible.

The Commission notes the extended list of key controls now proposed by the Court. However, the Commission defined the key controls to be carried out in the tobacco sector in 2001 and is of the opinion that they cover the essential controls laid down in the Regulation.

| 4.136. | Komisjonipoolne järelevalve oli ebarahuldav ning ühise turukorralduse hindamine hilines. Välisnõustajate poolt läbi viidud hindamise tulemused avalikustati 2003. aasta oktoobri aruandes ning need on üldjoontes väga sarnased kontrollikoja omadele. |
| --- | --- |

4.136.

Komisjonipoolne järelevalve oli ebarahuldav ning ühise turukorralduse hindamine hilines. Välisnõustajate poolt läbi viidud hindamise tulemused avalikustati 2003. aasta oktoobri aruandes ning need on üldjoontes väga sarnased kontrollikoja omadele.

| 4.136. | The Commission is of the opinion that its monitoring proved satisfactory. |
| --- | --- |

4.136.

The Commission is of the opinion that its monitoring proved satisfactory.

Article 26 of Regulation (EEC) No 2075/92 required the Commission to submit a report on the functioning of the common organisation of the market in raw tobacco to the European Parliament and to the Council before 1 April 2002. The Commission submitted the requested report (67) in November 2002, seven months behind deadline.

In the meantime, the Commission had employed an external evaluator to examine the CMO. This evaluation (68) was available in October 2003. Furthermore, in preparation for a reform of the raw tobacco sector, the Commission carried out an extended impact assessment (69) which was completed on 23 September 2003.

| 4.137. | Juulis 2002 avaldas komisjon ühise põllumajanduspoliitika vahekokkuvõtte ja pakkus välja uue strateegia põllumajandussektori jätkusuutlikuks arenguks, mis põhineks toetuse toodangust lahutamisel ja talupidajatele toetuse maksmisel ühtse toetuskava alusel. Auditis uuriti, kuidas see võiks mõjutada tubakaturu ühist korraldust. |
| --- | --- |

4.137.

Juulis 2002 avaldas komisjon ühise põllumajanduspoliitika vahekokkuvõtte ja pakkus välja uue strateegia põllumajandussektori jätkusuutlikuks arenguks, mis põhineks toetuse toodangust lahutamisel ja talupidajatele toetuse maksmisel ühtse toetuskava alusel. Auditis uuriti, kuidas see võiks mõjutada tubakaturu ühist korraldust.

| 4.138. | Aprillis 2004 (70) nõukogu poolt vastu võetud reform näeb ette järk-järgulist toetuse toodangust lahutamist. Edasine abi tubakatootjatele lülitatakse ühtsesse toetuskavasse. Samuti luuakse rahaline eritoetus tubakat tootvate alade ümberstruktureerimiseks. |
| --- | --- |

4.138.

Aprillis 2004 (70) nõukogu poolt vastu võetud reform näeb ette järk-järgulist toetuse toodangust lahutamist. Edasine abi tubakatootjatele lülitatakse ühtsesse toetuskavasse. Samuti luuakse rahaline eritoetus tubakat tootvate alade ümberstruktureerimiseks.

| 4.138. | On 22 April 2004 the Council of Agriculture Ministers decided to fundamentally reform the support for the tobacco sector. The 2004 Reform provides that, from 2010 onwards, tobacco aid will be completely decoupled from production. Half of the aid will be transferred to the single farm payment and the remaining half will be used for restructuring tobacco-producing regions under the rural development policy. In a four-year transition period, between 2006 and 2009, at least 40 % of the aid will be decoupled and integrated in the single farm payment. Member States may decide to retain up to 60 % as a coupled payment. The coupled payment has to be granted in such a way as to ensure equal treatment between farmers and/or according to objective criteria such as for tobacco producers situated in Objective I regions or for tobacco farmers producing varieties of a certain quality. Further criteria may be considered in the future. The 2004 reform should in principle resolve all of the present difficulties. |
| --- | --- |

4.138.

On 22 April 2004 the Council of Agriculture Ministers decided to fundamentally reform the support for the tobacco sector. The 2004 Reform provides that, from 2010 onwards, tobacco aid will be completely decoupled from production. Half of the aid will be transferred to the single farm payment and the remaining half will be used for restructuring tobacco-producing regions under the rural development policy. In a four-year transition period, between 2006 and 2009, at least 40 % of the aid will be decoupled and integrated in the single farm payment. Member States may decide to retain up to 60 % as a coupled payment. The coupled payment has to be granted in such a way as to ensure equal treatment between farmers and/or according to objective criteria such as for tobacco producers situated in Objective I regions or for tobacco farmers producing varieties of a certain quality. Further criteria may be considered in the future. The 2004 reform should in principle resolve all of the present difficulties.

| 4.139. | Kontrollikoda tervitab käimasolevat reformi, mis peaks aitama parandada mitmeid auditis kindlakstehtud puudusi, kuigi see on mõnevõrra aeganõudev. Kontrollikoda soovitab komisjonil jätkata uuringuid konkurentsivastase tegevuse osas liikmesriikides ja tõendite korral võtta vastavaid meetmeid. Samuti tuleks uurida juhtumeid, kus liikmesriigid ei ole suutnud läbi viia määrustes ettenähtud kontrolle, ja leida võimalusi olukorra parandamiseks. |
| --- | --- |

4.139.

Kontrollikoda tervitab käimasolevat reformi, mis peaks aitama parandada mitmeid auditis kindlakstehtud puudusi, kuigi see on mõnevõrra aeganõudev. Kontrollikoda soovitab komisjonil jätkata uuringuid konkurentsivastase tegevuse osas liikmesriikides ja tõendite korral võtta vastavaid meetmeid. Samuti tuleks uurida juhtumeid, kus liikmesriigid ei ole suutnud läbi viia määrustes ettenähtud kontrolle, ja leida võimalusi olukorra parandamiseks.

| 4.139. | The Commission has issued statements of objections concerning alleged cartels in the raw tobacco markets in Spain and Italy (in December 2003 and February 2004 respectively). These statements of objections contain the preliminary conclusions of the Commission's investigations on alleged anti-competitive behaviour by producer groups and processors in the two Member States which started in October 2001 and January 2002 respectively. Issuing a statement of objections is a preliminary step in the procedure that may lead to the adoption of a prohibition decision imposing fines on the companies concerned. |
| --- | --- |

4.139.

The Commission has issued statements of objections concerning alleged cartels in the raw tobacco markets in Spain and Italy (in December 2003 and February 2004 respectively). These statements of objections contain the preliminary conclusions of the Commission's investigations on alleged anti-competitive behaviour by producer groups and processors in the two Member States which started in October 2001 and January 2002 respectively. Issuing a statement of objections is a preliminary step in the procedure that may lead to the adoption of a prohibition decision imposing fines on the companies concerned.

As regards possible financial corrections the Commission refers to the ongoing clearance of accounts procedure following the 2001 and 2003 audits.

---

(1)  Muud: tootmis-, töötlemis- ja tarbimistoetused, mida makstakse tootjatele või tootjate või töötlejate organisatsioonidele, ja muud meetmed.

(2)  Sekkumised: riigi- ja eraladustus, puu- ja juurviljade kõrvaldamine, kohustuslik ja vabatahtlik destilleerimine.

(3)  Belgia, Taani, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Holland, Portugal, Ühendkuningriik.

(4)  Täiesti ebausaldusväärne: pole läbi viidud või ei hõlma mitut riski- ja abikõlblikkuse tingimust; täiesti rahuldav: hõlmab kõiki põhiriske ja abikõlblikkuse tingimusi.

(5)  Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 4045/89 “kui komisjon ei ole märkusi kaheksa nädala jooksul edastanud, rakendavad liikmesriigid enda kehtestatud ja komisjonile edastatud programmid.”

(6)  Peadirektori avaldus on kooskõlas komisjoni 2004. aastal välja antud eelarvevahendite volitatud käsutajate ülesannete ja kohustuste eeskirjadega, mille kohaselt tuleb jagatud kuluhaldamise kohta esitada iga-aastane tegevusaruanne, mis ei hõlma mitte aruandeaasta, vaid sellele eelnevate aastate raamatupidamisarvestust. Finantsmääruse artiklis 60 on aga sätestatud, et “eelarvevahendite käsutaja ülesanne on tagada, et järgitakse seaduslikkuse ja korrektsuse nõudeid... [ja] anda oma ametiasutusele oma tegevusest aru iga-aastases tegevusaruandes...”.

(7)  Söödamaa hõlmab karjamaad ja kuivsööda kasvatamiseks mõeldud maad, mida ei toetata pindalatoetuse alusel. Söödamaid kasutatakse loomkoormuse arvutamisel loomapidamistoetuste maksmiseks.

(8)  Üldarve võib mõjutada asjaolu, et riskipõhise valimiga kontrollimisel kasutatakse enam kaugseiret (58 % kontrollitud alast) kui juhusliku valimiga kontrollimistel (50 % kontrollitud alast), arvestades, et kaugseiret loetakse üldiselt vähem usaldusväärseks. See tegur ei seleta siiski, miks Kreekas, Hispaanias ja Luksemburgis on riskipõhistel kontrollidel avastatud väiksem vigade määr.

(9)  Parandatud pärast IACS kontrollimistulemuste saamist Kreeka kohta.

NB 1:Kaugseire on IACSi rakendamise kontrollimine satelliit- või aerofotode abil.

NB 2:n aastal sooritatud kontrollid on seotud makstega aastal n+1.

Allikas:Põllumajanduse peadirektoraat — IACS statistika 2000, 2001 & 2002.

(10)  Näiteks käesoleval aastal avastas kontrollikoda, et üks Hispaania talunik oli taotlenud toetust maatükile, millel puud kasvasid liiga tihedasti ja seetõttu ei olnud maa abikõlblik. 2002. aastal avastati auditeerimisel kaks toetusmakset, mille puhul viga moodustas rohkem kui 20 % taotluses deklareeritud pindalast (Kreekas ja Prantsusmaal). Ka 2001. a. avastas kontrollikoda kaks deklaratsiooni, mis olid suures osas või täiesti alusetud. Tegemist oli valgurikaste kultuuride kasvatamisega Itaalias ja maisikasvatusega Kreekas.

(11)  Iirimaa, Austria ja Soome aruannetes ei ole ekstensiivistamistoetuse osas vigu välja toodud. Selle meetme üldtulemused näivad ebausaldusväärsed.

(12)  Teave puudub, sest Luksemburg ei esitanud komisjonile oma tulemusi.

NB 1:Taotlus lükatakse täielikult tagasi, kui deklareeritud loomade ja abikõlblikuks tunnistatud loomade arvude erinevus on üle 20 % või kui erinevuse põhjuseks on eeskirjade tahtlik eiramine.

NB 2:n aastal sooritatud kontrollid on seotud makstega aastal n+1.

Allikas:Põllumajanduse peadirektoraat — IACS statistika 2002, liikmesriikide esitatud kontrollitulemuste kokkuvõtted.

(13)  Teave puudub, sest Luksemburg ei esitanud komisjonile oma tulemusi.

(14)  Geoinfosüsteem ühendab maatükkide tuvastamise, registrid ja aerofotod, mis võimaldab kontrollida oliivipuude arvu ja asukohta.

(15)  Portugal ei tee üldkontrolle.

Allikas:Kreeka, Hispaania, Itaalia and Portugali oliiviõli kontrolliasutuste aastaaruanded 2001–2002.

(16)  2001/02. aastal tegi Kreeka oliiviõli kontrollasutus ettepaneku tunnistada mittevastavaks 149 oliiviõli pressimistehast ja 2000/01. aastal 211 tehast. 2000/01. aastal kaalus põllumajandusministeeriumi sanktsioonikomisjon 144 soovitust ja talitas soovituste järgi nelja pressimistehase puhul. 2001/02. aastal kaalus komisjon 241 soovitust ja tunnistas viis tehast mittevastavaks.

(17)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 386/90.

(18)  Jagatud või detsentraliseeritud halduse korral kohaldab komisjon fondide reeglitekohase kasutamise tagamiseks sellist raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust või finantskorrektuuri mehhanismi, mis võimaldab tal võtta vastutuse eelarve täitmise eest vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274 ja Euratomi asutamislepingu artiklile 179, finantsmääruse artiklile 53.5, nõukogu 25. juuni 2002 määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(19)  Komisoni 1995. aasta 7. juuli määrus (EÜ) nr 1663/95 (EÜT L 158, 8.7.1995, lk. 6).

(20)  Prantsuse akrediteerimisasutus tegi reservatsioone olulisele vigade määrale, millele vastas summa 13,8 miljonit eurot OFIVALi, CNASEA, ODEAMOMi ja SDE raamatupidamisarvestuses.

(21)  2003. aasta põudade tõttu lubati 5 liikmesriigis (Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Luxembourg, Portugal) teha 2004. aasta toetussummadest ettemakseid kariloomade pidajatele erikavade alusel 1. septembrist kuni 15. oktoobrini 2003. Selleks oli ette nähtud 501,4 miljonit eurot, millest 225 miljonit eurot oli eraldatud Prantsusmaale (komisjoni 2003. aasta 16. septembri määrus (EÜ) nr 1621/2003 (EÜT L 231, 17.9.2003, lk 7)).

(22)  29. aprillil 2004 raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusest välja jäetud raamatupidamisaruanded.

(23)  Kontrollikoda kontrollis nende 25 makseasutuse aruandeid ja tõendeid tehingute valimi testimise alusel.

NB:Eurotsooni mittekuuluvate liikmesriikide valuutakursid: Taani 7,428, Rootsi 9,1458, Ühendkuningriik 0,6842.

Allikas:Komisjoni koondaruanne EAGGF tagatisrahastu 2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise kohta.

(24)  Nt volitamisõiguse ja/või tehnilise teenistuse delegeerimine; sisekontrolli asjakohasus.

(25)  Olulisus tähendab käesolevas dokumendis 1 % üldkogumist, millest valim on võetud.

(26)  AGRI/24487/2000.

(27)  Rootsi; NAWAD (Ühendkuningriik); Berlin; Hamburg, Niedersachsen, Bayern StMiLF.

(28)  Selle meetme tulemused ei ole kontrollikojale kättesaadavad. Komisjon on palunud akrediteerimisasutustel pöörata oma 2004. aasta töös erilist tähelepanu kahekordsete toetusmaksete riskile.

(29)  Komisjoni 2004. aasta 29. aprilli määrus 2004/451/EÜ (EÜT L 155, 30.4.2004, lk 123).

(30)  Kontrollikoda tõstatas selle küsimuse oma eriaruandes nr 22/2000 raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise korra reformi hindamise kohta.

(31)  Baden-Württemberg, Bayern Umwelt, OPEKEPE, SDE, OFIVAL, ONIC, ONIFLHOR, FIRS, ONIVINS ja NAWAD.

(32)  Komisjoni 2003. aasta 14. veebruari otsus 2003/102/EÜ (EÜT L 42, 15.2.2003, lk 47), 2003. aasta 15. mai otsus 2003/364/EÜ (EÜT L 124, 20.5.2003, lk 45) ja 2003. aasta 22. juuli otsus 2003/536/EÜ (EÜT L 184, 23.7.2003, lk 42).

(33)  Ühtse määraga korrektsiooni kohaldatakse järgmiselt: 2 %, kui põhikontrollide tulemused on rahuldavad, aga teiseste kontrollide tulemused on osaliselt või täielikult ebatõhusad; 5 %, kui põhikontrollid on läbi viidud, aga ei ole järgitud määrustes sätestatud nõudeid arvu, sageduse või ranguse osas ja kahju risk fondile on märkimisväärne; 10 %, kui üks või mitu põhikontrolli on läbi viimata, mistõttu on võimatu hinnata taotluse abikõlblikkust või korrektsust, mis tähendab fondile kõrgendatud kahjuriski.

(34)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 2366/98 (EÜT L 293, 31.10.1998, lk 50) artikli 28 lõike 2 punkti 3 kohaselt tuleb läbi viia alternatiivseid kontrolle senikaua, kuni geoinfosüsteemi ei ole täielikult rakendatud.

(35)  Komisjoni 1995. aasta 7. juuli määruse (EÜ) nr 1663/95 (EÜT L 158, 8.7.1995, lk 6) artikkel 8.

(36)  Nõukogu määruse ettepanek KOM/2002/0293 (lõplik), millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika finantseerimise kohta.

(37)  1999 langetas komisjon esimest korda otsuse muudetud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise uue, 1996. aastal kehtestatud korra järgi.

(38)  EÜT C 314, 8.11.2001.

(39)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikkel 17.

(40)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4045/89.

(41)  Euroopa Liidu Nõukogu 18. veebruari 20022 410. istungjärk, ja Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2002 otsus EL üldeelarve rakendamise kohta 2000. majandusaastal (komisjon) (EÜT L 158, 17.6.2002).

(42)  Komisjoni 2000. aasta 24. novembri määrus (EÜ) nr 2584/2000, mida on muudetud komisjoni 2003. aasta 10. jaanuari määrusega (EÜ) nr 44/2003.

(43)  Toetusi arvutatakse siiani siiski kaalu alusel, mis on loogiline tapaloomade puhul, ja mitte peade arvu alusel, mis on kohane tõuaretusloomade puhul.

(44)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 118/2003: preambul 4 : “... Paljundamiseks ette nähtud elusloomade puhul tuleks kuritarvitamise vältimiseks anda tõupuhaste aretusloomade eksporditoetust kuni 30 kuu vanuste loomade puhul.”

(45)  Eriaruanne nr 11/2000 oliiviõlitoetuste kava kohta (EÜT C 215, 27.7.2000).

(46)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 865/2004 (EÜT L 161, 30.4.2004, lk 97).

(47)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/98 artikli 2 sätete kohaselt tuleb “oliivikasvatuse geoinfosüsteemi” loomisel kasutada oliivikasvatuse registri andmeid ja digi-aerofotosid.

(48)  Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 11/2000 (oliiviõlitoetuste kavad ja komisjoni vastused) kohta (CD5-0009/2001–2001/2001/COS).

(49)  Aruanne komisjonile “Ühise turukorralduse mõõtmete mõju hinnang oliiviõli sektorile”. ADE s.a., Brüssel, detsember 2002.

(50)  Komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta, millega muudeti määruseid nr 136/66/EMÜ ja (EÜ) nr 1638/98 oliiviõlitoetuste kava kehtivusperioodi ja kvaliteedistrateegia osas (EÜT C 213 E, 31.7.2001, lk 1).

(51)  Aruanne eelarvest rahastatud tegevuste kohta.

(52)  Eriaruanne nr 8/2004 (avaldamisel).

(53)  Following the outbreaks of FMD in Italy and Greece, to which the Court refers below, the Commission together with the Member States analysed in the Standing Veterinary Committee the epidemiological situation and the effects of the control measures applied; based on the output of working groups involving all Member States, a report was prepared in 1998 outlining the principles of a future FMD control policy. The Scientific Committee also prepared a report on emergency vaccination in 1999. Each year the Commission coordinates the position of Member States in the General Session of the OIE, including positions on the FMD chapter of the Animal Health Code. Member States, together with the Commission as observer, discuss biannually the FMD situation in the world and Europe within the framework of the European Commission for the Control of FMD at the FAO. Taking into account the experience of past crises Council Directive 2001/89/EC summarised the lessons to be learned from the classical swine fever epidemic in parts of the EC in 1996/97 and provided ample opportunity to discuss key strategies for the control and eradication of major infectious livestock diseases. More recently, and in the light of the 2001 outbreak, the Community strategy defined in 1990 was unanimously reconfirmed by the International Conference in December 2001, by the Resolution of the EP in December 2002, in the Commission proposal for a new Directive submitted to the Council in December 2002, and finally by the Council adopting Directive 2003/85/EC following an opinion of the European Parliament, the European Economic and Social Committee, and the Committee of the Regions.

(54)  Euroopa Parlamendi resolutsioon, 17. detsember 2002, punkt 54.

(55)  Report on measures to control foot and mouth disease in the European Union in 2001 and future measures to prevent and control animal diseases in the European Union — European Parliament report of 28 November 2002 (FINAL A5-0405/2002).

(56)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 595/91, 4. märts 1991 (EÜT L 67, 14.3.1991, lk 11).

(57)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1469/95, 22. juuni 1995 (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 1).

(58)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 296/96, 16. veebruar 1996 (EÜT L 39, 17.2.1996, lk 5).

(59)  See in particular Article 3(1) of Council Regulation (EEC) No 595/91 of 4 March 1991 (OJ L 67, 7.3.1997), Commission Regulation (EC) No 1681/94 and (EC) No 1831/94 (OJ L 191, 27.7.1994) for expenditure, and Article 6(5) of Council Regulation (EC, Euratom) No 1150/2000 for traditional own resources.

(60)  Except for Council Regulation (EC, Euratom) No 1150/2000 implementing Decision 94/728/EC, Euratom on the system of the Communities' own resources (OJ L 130, 31.5.2000), where this information is optional only.

(61)  See Article 8 of Regulation (EC) No 2988/95 (OJ L 312, 23.12.1995) and Article 8 of Regulations (EC) No 1258/1999 (OJ L 160, 26.6.1999).

(62)  As confirmed by the Court in the Zwartfeld and Yugoslav maize cases). Case C-2/88 [1990] ECR I-3365, 13.7.90; Case C-68/88 Commission v Greece [1989] ECR 2965.

(63)  COM(2000) 358 final of 28.6.2000 and Action Plan 2001 to 2003 (COM(2001) 254 final of 15.5.2001).

(64)  Including the accounting and recovery aspects.

(65)  Eriaruanne nr 6/2004 (avaldamisel).

(66)  Eriaruanne nr 7/2004 (avaldamisel).

(67)  Report to the European Parliament and the Council on the operation of the common organisation of the market in raw tobacco. SEC(2002) 1183, 6.11.2002.

(68)  Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco. COGEA, 2003. Rome. 220 pp.

(69)  Tobacco sector, extended impact assessment. COM(2003) 554 final, SEC(2003) 1023.

(70)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 864/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 48).

1. LISA

Peamiste tähelepanekutega seotud arengusuunad — põllumajandus

| | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- |
| Tähelepanekud | Komisjoni vastused | Tähelepanekud | Soovitused |
| Pindalatoetuse kavad | Liikmesriigid ei olnud tulemuste esitamisel järjepidevad, mis mõjutab liikmesriikide tulemuste ning riskipõhisel ja juhuslikul valimil põhineva testimise tulemuste erinevuste võrdlemist. IACSi statistika peaks sisaldama üksikasjalikumat teavet testitud tehingute kategooriate kohta. Komisjon peaks välja selgitama, miks juhuslikul valimil põhineva testimise tulemused annavad suurema vigade määra kui riskianalüüsi põhimõttel läbi viidud testimise tulemused. | Kontrollikoda teeb õigustatult märkuse mõne liikmesriigi poolt esitatud statistika puudujääkidele. Seda probleemi on lühikese aja jooksul raske lahendada. Siiski esitas enamus liikmesriike 2001. aasta kohta asjakohased liigendatud andmed ja nii liikmesriigid kui ka komisjon parandasid aruandlusmeetodeid 2002. ja 2003. aastal.
  Komisjon teab, et kontrollikoja tõstatatud probleemil on mitu põhjust, millest üks olulisem on liikmesriikide puudulikult kavandatud ja hinnatud riskianalüüsid, mis on küll nõuetele vastavad ja tihti maksimaalse katvusega, kuid kus ei ole alati tuvastatud suurimaid riske. | IACSi kontrollimistulemustes ei ole võimalik eristada erinevate põllukultuuride ega söödamaade andmeid. Juhuslikud kontrollid annavad vigade määraks 2,4 % ja riskianalüüsi põhimõttel läbiviidud kontrollid 1,5 %. | — | Komisjon peaks välja selgitama ÜPP kulude kontrollimise (eriti maksejärgsete kontrollide) madala kvaliteedi põhjuse ja viisid, kuidas seda parandada, |

2002

2003

Tähelepanekud

Komisjoni vastused

Tähelepanekud

Soovitused

Pindalatoetuse kavad

Liikmesriigid ei olnud tulemuste esitamisel järjepidevad, mis mõjutab liikmesriikide tulemuste ning riskipõhisel ja juhuslikul valimil põhineva testimise tulemuste erinevuste võrdlemist. IACSi statistika peaks sisaldama üksikasjalikumat teavet testitud tehingute kategooriate kohta. Komisjon peaks välja selgitama, miks juhuslikul valimil põhineva testimise tulemused annavad suurema vigade määra kui riskianalüüsi põhimõttel läbi viidud testimise tulemused.

Kontrollikoda teeb õigustatult märkuse mõne liikmesriigi poolt esitatud statistika puudujääkidele. Seda probleemi on lühikese aja jooksul raske lahendada. Siiski esitas enamus liikmesriike 2001. aasta kohta asjakohased liigendatud andmed ja nii liikmesriigid kui ka komisjon parandasid aruandlusmeetodeid 2002. ja 2003. aastal.

Komisjon teab, et kontrollikoja tõstatatud probleemil on mitu põhjust, millest üks olulisem on liikmesriikide puudulikult kavandatud ja hinnatud riskianalüüsid, mis on küll nõuetele vastavad ja tihti maksimaalse katvusega, kuid kus ei ole alati tuvastatud suurimaid riske.

IACSi kontrollimistulemustes ei ole võimalik eristada erinevate põllukultuuride ega söödamaade andmeid. Juhuslikud kontrollid annavad vigade määraks 2,4 % ja riskianalüüsi põhimõttel läbiviidud kontrollid 1,5 %.

—

Komisjon peaks välja selgitama ÜPP kulude kontrollimise (eriti maksejärgsete kontrollide) madala kvaliteedi põhjuse ja viisid, kuidas seda parandada,

| — | parandama kõigi järelvalvesüsteemide aruandluses tulemuste esitamise vormi, et oleks vähemalt esitatud kontrollitud maksete arv ja väärtus ning leitud vead eelarvepeatükkide kaupa, |
| --- | --- |

—

parandama kõigi järelvalvesüsteemide aruandluses tulemuste esitamise vormi, et oleks vähemalt esitatud kontrollitud maksete arv ja väärtus ning leitud vead eelarvepeatükkide kaupa,

| — | kasutama ülalmainitud kujul esitatud teavet liikmesriikide tulemuste võrdlemiseks, et:






  — | a) | teha kindlaks, milliste toetuste korral on eriti suur pettuste ja vigade risk; |
| --- | --- | --- | --- |

—

kasutama ülalmainitud kujul esitatud teavet liikmesriikide tulemuste võrdlemiseks, et:

—

a)

teha kindlaks, milliste toetuste korral on eriti suur pettuste ja vigade risk;

| — | b) | hinnata erinevate liikmesriikide suhtelist suutlikkust ja |
| --- | --- | --- |

—

b)

hinnata erinevate liikmesriikide suhtelist suutlikkust ja

| — | c) | teha ettepanekuid seaduste ja süsteemide muutmiseks, et maandada riski ja vähendada vigade määra. |
| --- | --- | --- |

—

c)

teha ettepanekuid seaduste ja süsteemide muutmiseks, et maandada riski ja vähendada vigade määra.

Võttes arvesse kontrollikoja 2002. ja 2003. aasta leide ning komisjoni vastuseid eelmise aasta aruandele, soovitab kontrollikoda komisjonil välja selgitada, miks IACSi pindalakontrollide korral andsid juhuslikul valimil põhinevad testid suurema vigade määra kui riskianalüüsi põhimõttel tehtud testid.

Kontrollikoda leiab, et järelevalve korras tehtud kontrollimiste tulemuste kokkuvõte tuleks lisada põllumajanduse peadirektori aasta tegevusaruandele.

Loomapidamise toetuskavad

IACSi poolt tuvastatud puuduvate ja abikõlbmatute loomade osakaal varieerub märkimisväärselt aastate ja liikmesriikide lõikes. Nii IACSi testide tulemused kui ka kontrollikoja vahetu kontroll näitavad, et selles valdkonnas esinevad märkimisväärsed riskid. IACSi statistika peaks sisaldama üksikasjalikumat teavet testitud tehingute kategooriate kohta.

Tavaliselt kontrollib komisjoni põllumajandusauditi talitus dokumentide auditeerimise ja kohapealsete korduskontrollide abil oma leidude põhjal liikmesriikide poolt esitatud vigade määrasid, kuna tõepoolest tekib tihti kahtlus teatud andmete õigsuses.

IACSi loomapidamistoetuste kontrollimistulemused näitavad taotlustes deklareeritud nende loomade arvu, keda kontrolli põhjal kas ei eksisteeri või kes ei ole abikõlblikud. Kontrollikoda peab neid andmeid vähem usaldusväärseks kui vastavat pindalatoetuste statistikat.

Muud kulud

Komisjon leidis puudusi määruste (EMÜ) nr 4045/89 ja (EMÜ) nr 386/90 kohaselt läbi viidud kontrollides.

Komisjon peaks tagama, et vahendajatele makstud ekspordi- ja muud toetusi oleks võimalik õigel ajal kontrollida füüsiliselt, dokumentaalselt ja a posteriori, et tuua välja kontrollitavate tehingute väärtused ja avastatud ebakorrektsuste väärtus ja esinemissagedus.

Komisjon leidis kontrollikoja poolt nimetatud puudusi mitmes 2000. aastal tehtud järelauditites nendes liikmesriikides, kus märkimisväärseid puudusi oli leitud ka eelnevate auditite käigus ja oli ka rakendatud finantskorrektsioone.

Kõigis liikmesriikides oli tehtud suuri edusamme. Komisjon andis soovitusi edasisteks parandusteks.

Liikmesriigid esitavad iga-aastaste füüsiliste kontrollide tulemused (mis sisaldavad punktis 4.49 nimetatud teavet) komisjonile iga aasta 1. maiks. Andmete seire eest vastutab asjakohane talitus.

Kontrollikoda leiab jätkuvalt tõsiseid vigu selles kuluvaldkonnas ja kontrollis kahte asjakohast kontrollisüsteemi:

| — | maksejärgsed kontrollid osutusid madalatasemelisteks nii läbiviimise (iga viies osutus täiesti ebausaldusväärseks) kui ka vigade aruandluse osas (komisjonil ei ole teavet, milline toetusliik on kõige suurema riskiga), |
| --- | --- |

—

maksejärgsed kontrollid osutusid madalatasemelisteks nii läbiviimise (iga viies osutus täiesti ebausaldusväärseks) kui ka vigade aruandluse osas (komisjonil ei ole teavet, milline toetusliik on kõige suurema riskiga),

| — | kaupade füüsilised ja dokumentaalsed kontrollid eksportimise ajal hõlmavad vähemalt 5 % doteeritavast ekspordist (1). Tulemustes ei ole näidatud tagasilükatud toetustaotluste arvu ega kõige rohkem mõjutatud eksporditoetuse liike. |
| --- | --- |

—

kaupade füüsilised ja dokumentaalsed kontrollid eksportimise ajal hõlmavad vähemalt 5 % doteeritavast ekspordist (1). Tulemustes ei ole näidatud tagasilükatud toetustaotluste arvu ega kõige rohkem mõjutatud eksporditoetuse liike.

Maaelu arendamine

Selle valdkonna abikõlblikkuse kriteeriumid on keerulisemad ja ka nende kontrollimine on raskem kui talupidajatele makstavate põllukultuuride ja loomapidamistoetuste korral. Sagedasemad tingimused on muuhulgas kinnipidamine “heast põllumajandustavast” ja keskkonnamõjude, hügieeni ja loomade heaolu miinimumnõuded. “Hea põllumajandustava” tingimust peaks täpsustama või asendama mõne selgepiirilisema tingimusega.

Kui hea põllumajandustava ja miinimumnõuete tingimused 2000. aastal kehtestati, töötas komisjon koos liikmesriikidaga välja praktilise lähenemise, mille rakendamist liikmesriikide poolt komisjon hoolikalt ja järjepidevalt kontrollib.

Toodetud kogustel põhinevad toetused

Selles valdkonnas on ilmsed kaks riski:

| — | Tihti on tootjate huvides näidata väiksemana maa pindala, millel kõnealuseid põllukultuure kasvatatakse ja suuremana nende põllukultuuride alla kuuluva maa pindala, millele makstakse toetust pindala alusel. |
| --- | --- |

—

Tihti on tootjate huvides näidata väiksemana maa pindala, millel kõnealuseid põllukultuure kasvatatakse ja suuremana nende põllukultuuride alla kuuluva maa pindala, millele makstakse toetust pindala alusel.

| — | Süsteem eeldab, et vahendajad (oliiviõli pressimise ja puuvilla puhastamise tehased jt) esitavad õiged toodetud kogused (kuna koguseid ei ole võimalik hiljem otse kontrollida). |
| --- | --- |

—

Süsteem eeldab, et vahendajad (oliiviõli pressimise ja puuvilla puhastamise tehased jt) esitavad õiged toodetud kogused (kuna koguseid ei ole võimalik hiljem otse kontrollida).

Komisjon peaks tagama, et oliiviõli kontrolliasutuste kontrolle ja tulemusi klassifitseeritaks järjepidevalt.

Kõik kontrollikoja osutatud toetuste kavad lülitati 1. jaanuarist 2003 kohustuslikult IACSi süsteemi ja sellest ajast alates eeldab komisjon kontrollimehhanismide tunduvat paranemist.

Oliiviõli kontrolliasutuste kontrollitulemused esitatakse alati EAGGFi iga-aastases finantsaruandes. Lisaks esitatakse kontrollimistel kogutud statistika ja järelevalve tulemused võrdlevate tabelite kujul, kui vastavad iga-aastased andmed on asjaomastelt asutustelt või liikmesriikidelt saadud.

Kreekas ei ole IACSi täielikult rakendatud ja piirkondlike asutuste ametnikel ei ole alati ligipääsu IACSi andmebaasile, mis tähendab, et ei ole võimalik läbi viia puuvilla-, tubaka- ja oliiviõlitootjate ristkontrolle.

Hispaania ja Kreeka ei olnud 2003. aasta maksetega seotud perioodil veel geoinfosüsteemi tööle rakendanud.

Oliiviõli kontrolliasutuste põhiülesanne on oliiviõli pressimistehaste kontroll (tootjatele makstakse toetust tehastes kaalutud ja töödeldud koguste alusel). Kui asutused avastavad tehastes lahknevusi, võivad nad teha ettepaneku tehaste karistamiseks. Kõige rangem karistus on tunnustatud tehaste nimekirjast väljajätmine. 2002. aastal (kontrollid, mis mõjutasid 2003. aasta toetuste maksmist) tegid kontrollasutused vastava ettepaneku iga kümnenda kontrollitud pressimistehase kohta. Praktikas määravad liikmesriikide põllumajandusministeeriumid tihti leebemad karistused.

Komisjon peaks võtma sobivaid meetmeid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustes.

---

(1)  Määrus 386/90.

2. LISA

IACS järelevalveelemendid — makseasutuste 2002. aasta järelaudit

| | Pindalatoetus | Loomapidamistoetused |
| --- | --- | --- |
| LR | MAKSEASUTUS | Hindamisaasta (1) | Korrektsete maksete tagamise haldusmenetlused ja kontrollid | Riskianalüüs ja kontrollide valimite moodustamise kord | Kontrolli metoodika ja üksiktulemuste aruandlus | Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldatavus | Korrektsete maksete tagamise haldusmenetlused ja kontrollid | Riskianalüüs ja kontrollide valimite moodustamise kord | Kontrolli metoodika ja üksiktulemuste aruandlus | Järelevalve ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldatavus |
| DE (2) | BAYERN L. | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| FR (2) | OFIVAL (3) | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| | ONIC (4) | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| IT (2) | AGEA | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| NL (2) | LASER | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| | A | Toimib hästi, vajalikud vähesed täiendused. |
| | B | Toimib, kuid vajalikud on täiendused. |
| | C | Ei toimi vajalikul tasemel. |

Pindalatoetus

Loomapidamistoetused

LR

MAKSEASUTUS

Hindamisaasta (1)

Korrektsete maksete tagamise haldusmenetlused ja kontrollid

Riskianalüüs ja kontrollide valimite moodustamise kord

Kontrolli metoodika ja üksiktulemuste aruandlus

Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldatavus

Korrektsete maksete tagamise haldusmenetlused ja kontrollid

Riskianalüüs ja kontrollide valimite moodustamise kord

Kontrolli metoodika ja üksiktulemuste aruandlus

Järelevalve ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldatavus

DE (2)

BAYERN L.

2002

2003

2004

FR (2)

OFIVAL (3)

2002

2003

2004

ONIC (4)

2002

2003

2004

IT (2)

AGEA

2002

2003

2004

NL (2)

LASER

2002

2003

2004

A

Toimib hästi, vajalikud vähesed täiendused.

B

Toimib, kuid vajalikud on täiendused.

C

Ei toimi vajalikul tasemel.

---

(1)  EAGGF makseaasta kestab 16. oktoobrist 15. oktoobrini. Pindalatoetuste osas katab see eelmisel turundusaastal tehtud taotluste alusel makstud toetusi, mida oleks samal turundusaastal ka kontrollitud. Näiteks 2002. makseaasta, mis lõppes 15. oktoobril 2002, hõlmaks toetustaotlusi, mis esitati ja kontrolliti eelmisel, 2001. turundusaastal. Loomapidamistoetuste puhul kontrollitakse taotlusi ja makstakse toetusi taotluse esitamise aastal.

(2)  Mitmed makseasutused, keda kontrolliti 15. oktoobril 2002 lõppeval makseaastal, mis hõlmab 2001. turundusaastal esitatud taotluste ja kontrollimiste alusel tehtud makseid, ei olnud rakendanud korrigeerivaid meetmeid 2002. turundusaastaks, mis seega mõjutas 15. oktoobril 2003 lõppevat makseaastat. Paljudel juhtudel suudeti korrigeerivaId meetmeId rakendada alles 2003. turundusaastaks, mis mõjutab EAGGF 15. oktoobril 2004 lõppevat makseaastat.

(3)  Prantsusmaa — OFIVAL on loomapidamistoetuste makseasutus, kavasid haldab ja kontrollib põllumajandusministeeriumi kohalik talitus.

(4)  Prantsusmaa — ONIC on pindalatoetuste makseasutus, kes viib läbi ka kontrollimised. Kava haldab põllumajandusministeeriumi kohalik talitus, mis moodustab ka kontrollitava valimi.

Allikas:Euroopa Kontrollikoja ülevaade makseasutuste IACS süsteemidest.

3. LISA

IACSi järelevalveelemendid 2003

| | Pindalatoetus | Loomapidamistoetused |
| --- | --- | --- |
| LR | MAKSEASUTUS | Korrektsete maksete tagamise haldusmenetlused ja kontrollid | Riskianalüüs ja kontrollide valimite moodustamise kord | Kontrolli metoodika ja üksiktulemuste aruandlus | Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldatavus | Korrektsete maksete tagamise haldusmenetlused ja kontrollid | Riskianalüüs ja kontrollide valimite moodustamise kord | Kontrolli metoodika ja üksiktulemuste aruandlus | Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldatavus |
| DE | Niedersachsen | | 2 | | | | 2 | | 4 |
| ES | Extremadura | | | | | | 2 | 8 | |
| LU | Luksemburg | 1 | 2 | | | 5 | | | 10 |
| AT | AMA | | | | | 6 | | | |
| FI | Soome | | 2 | | | | 2 | | |
| UK | RPA Inglismaa | | 2 | | | | | | 4 |
| UK | DARD P-Iirimaa | | | 3 | | 7 | | 9 | |
| Komisjoni ülevaade liikmesriikide makseasutusest | | | | | | | | |
| | A | Toimib hästi, vajalikud vähesed täiendused. |
| | B | Toimib, kuid vajalikud on täiendused. |
| | C | Ei toimi vajalikul tasemel. |

Pindalatoetus

Loomapidamistoetused

LR

MAKSEASUTUS

Korrektsete maksete tagamise haldusmenetlused ja kontrollid

Riskianalüüs ja kontrollide valimite moodustamise kord

Kontrolli metoodika ja üksiktulemuste aruandlus

Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldatavus

Korrektsete maksete tagamise haldusmenetlused ja kontrollid

Riskianalüüs ja kontrollide valimite moodustamise kord

Kontrolli metoodika ja üksiktulemuste aruandlus

Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldatavus

DE

Niedersachsen

2

2

4

ES

Extremadura

2

8

LU

Luksemburg

1

2

5

10

AT

AMA

6

FI

Soome

2

2

UK

RPA Inglismaa

2

4

UK

DARD P-Iirimaa

3

7

9

Komisjoni ülevaade liikmesriikide makseasutusest

A

Toimib hästi, vajalikud vähesed täiendused.

B

Toimib, kuid vajalikud on täiendused.

C

Ei toimi vajalikul tasemel.

| 1 | Maaregister ei ole ajakohastatud, mille tulemuseks on suur kõrvalekallete arv ristkontrollimisel. |
| --- | --- |
| 2 | Hinnang puudub/on ebaadekvaatne riskianalüüsi ja valimi moodustamise tulemuslikkuse kohta. Komisjoni 2004. aasta 23. jaanuari määrus 118/2004 muudab selle kohustuslikuks alates 2004. turundusaastast (2005. makseaasta). Mõned liikmesriigid ei analüüsi olulisi vigu või ei rakenda kõiki ettenähtud riskifaktoreid. |
| 3 | Järelkontroll tekitab tõsiseid kahtlusi esialgse kontrolli suhtes ja kvaliteedikontrolli menetlused ei vasta nõuetele. |
| 4 | Olulised erinevused komisjonile esitatud andmete ja audiitoritele esitatud alusandmete vahel. |
| 5 | Puuduvad loomade tapalisatasude ooteaja kontrollid, hinnanguliselt 10–20 % toetustest makstud abikõlbmatutele isikutele. Sanktsioonide arvestamise ja rakendamise auditijälg mitterahuldav. |
| 6 | Kui põhitoetustele rakendati sanktsioone, ei kohaldatud trahve ekstensiivistamistoetustele, mõned sanktsioonid arvutati ebakorrektselt ja eelnevatel aastatel enammakstud summasid ei nõutud tagasi. |
| 7 | Toetustaotlused võib tagasi võtta peale kontrollide väljakuulutamist ja sanktsioone ei rakendata kõrvamärkideta loomade eest. |
| 8 | Allhanke korras tehtud loomakontrollide kvaliteedi tagamise menetlusi ei kontrollitud. |
| 9 | Laiaulatuslik eelteave kontrollimiste koha, taotlused võib peale kontrollimise väljakuulutamist tagasi võtta. Kontrollid ei hõlma eelneva 12 kuu taotlusi, samuti ei kontrollita alusdokumente. Kvaliteedikontroll piirdub üksnes tõsiste vigade dokumentaalse läbivaatusega. |
| 10 | Komisjonile ei ole statistikat esitatud, teave kontrollide kohta pole kättesaadav. |

1

Maaregister ei ole ajakohastatud, mille tulemuseks on suur kõrvalekallete arv ristkontrollimisel.

2

Hinnang puudub/on ebaadekvaatne riskianalüüsi ja valimi moodustamise tulemuslikkuse kohta. Komisjoni 2004. aasta 23. jaanuari määrus 118/2004 muudab selle kohustuslikuks alates 2004. turundusaastast (2005. makseaasta). Mõned liikmesriigid ei analüüsi olulisi vigu või ei rakenda kõiki ettenähtud riskifaktoreid.

3

Järelkontroll tekitab tõsiseid kahtlusi esialgse kontrolli suhtes ja kvaliteedikontrolli menetlused ei vasta nõuetele.

4

Olulised erinevused komisjonile esitatud andmete ja audiitoritele esitatud alusandmete vahel.

5

Puuduvad loomade tapalisatasude ooteaja kontrollid, hinnanguliselt 10–20 % toetustest makstud abikõlbmatutele isikutele. Sanktsioonide arvestamise ja rakendamise auditijälg mitterahuldav.

6

Kui põhitoetustele rakendati sanktsioone, ei kohaldatud trahve ekstensiivistamistoetustele, mõned sanktsioonid arvutati ebakorrektselt ja eelnevatel aastatel enammakstud summasid ei nõutud tagasi.

7

Toetustaotlused võib tagasi võtta peale kontrollide väljakuulutamist ja sanktsioone ei rakendata kõrvamärkideta loomade eest.

8

Allhanke korras tehtud loomakontrollide kvaliteedi tagamise menetlusi ei kontrollitud.

9

Laiaulatuslik eelteave kontrollimiste koha, taotlused võib peale kontrollimise väljakuulutamist tagasi võtta. Kontrollid ei hõlma eelneva 12 kuu taotlusi, samuti ei kontrollita alusdokumente. Kvaliteedikontroll piirdub üksnes tõsiste vigade dokumentaalse läbivaatusega.

10

Komisjonile ei ole statistikat esitatud, teave kontrollide kohta pole kättesaadav.

Allikas:Euroopa Kontrollikoja ülevaade makseasutuste IACS süsteemidest.

5. PEATÜKK

Struktuurimeetmed

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang kinnitava avalduse kontekstis

Auditi eesmärk ja ulatus

Sisekontrolli keskkond komisjonis

Komisjoni läbiviidud riskianalüüs: liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei anna veel piisavat tagatist kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes

Sisekontrolli standardite rakendamine: üldiselt rahuldav areng struktuurimeetmete peadirektoraatides

Tegevuskava järelkontroll

Programmiperioodi 1994–1999 juhtimine

Täiustati finantskontrolli raamistikku, kuigi alles programmiperioodi lõpus

Juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides: reguleerivatest nõuetest ei peeta kinni

Tehingute vahetu testimine kontrollikoja poolt näitas: lõplikud kuludeklaratsioonid sisaldavad olulisel määral vigu

Perioodi 1994–1999 programmide sulgemine: viivitused liikmesriikides...

...ja komisjoni probleemid dokumentide läbivaatamisel...

...on aeglustanud programmiperioodi 1994–1999 sulgemist

Komisjoni sulgemisauditite piiratud ulatus

Programmiperioodi 2000–2006 juhtimine

Reguleerivasse raamistikku on lisatud uusi finantskontrolli alaseid nõudeid

Komisjoni järelevalve liikmesriikide süsteemide üle: vähene kindlus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes

Juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimine liikmesriikides: ka käesoleval programmiperioodil esineb ikka veel reguleerivate nõuete mittetäitmist

Tehingute vahetu testimine kontrollikoja poolt: süsteemide puudused leidsid kinnitust, sest varasemad vead püsivad ka käesoleval programmiperioodil

Peadirektorite aasta tegevusaruanded ja avaldused

Kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse üldiselt positiivset kinnitust nõrgendavad tõsised reservatsioonid liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise suhtes

Varasemate kinnitavate avalduste tähelepanekute järelaudit

Järeldused ja soovitused

Rahvusvahelise Iirimaa Fondi ning Põhja-Iirimaa ja Iirimaa piiriäärsete maakondade rahu ja leppimise spetsiaalse tugiprogrammi (1995–1999) eriaruande nr 7/2000 tähelepanekute järelaudit

Eriaruande ulatus ja peamised soovitused

Rahvusvaheline Iirimaa Fond

Rahastamisvajaduste hindamine

Projektitaotluste asjakohase hindamise kriteeriume kohaldati järjepidevalt ja nendest peeti kinni

Regulaarne järelevalve ühenduse osaluse üle RFI projektides ja projektidest saadava kasu hindamine

Põhja-Iirimaa ja Iirimaa piiriäärsete maakondade rahu ja leppimise spetsiaalne tugiprogramm (1995–1999)

Täiendav abi rakendusasutustele, et tagada kohalike kogukondade projektide ja sotsiaalsete gruppide valikukriteeriumide järjepidevus, ning suunised ja ressursid abi tagamiseks kõnealustele projektidele ja gruppidele

Kavandatud tegevustel põhinevate rahastamisvajaduste hindamine

Valitsusväliste organisatsioonide töö järelevalve

Projektide dokumenteeritud hindamine vastavalt kirjalikult sätestatud kriteeriumidele

Asjakohaste kontrollimehhanismide kehtestamine

Hinnang RFI ja struktuurifondide vahelisele sünergiale ja koordineerimisele

Eriaruanne nr 4/2004 üleeuroopalist koostööd puudutava ühenduse algatuse – Interreg III – programmitöö kohta

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 5.1. | Struktuurimeetmed toetavad Euroopa Liidu majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Meetmeid rahastatakse Ühtekuuluvusfondist ja neljast struktuurifondist: Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu ja Kalanduse Arendusrahastu. Struktuurifondidest kaasrahastatakse liikmesriikide sotsiaal-majanduslikke arenguprogramme ning Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatakse keskkonna seisukorra parandamise ja transpordi infrastruktuuri arendamise projekte neis liikmesriikides, kus RKT elaniku kohta on alla 90 % Euroopa Liidu keskmisest (1). |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

5.1.

Struktuurimeetmed toetavad Euroopa Liidu majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Meetmeid rahastatakse Ühtekuuluvusfondist ja neljast struktuurifondist: Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu ja Kalanduse Arendusrahastu. Struktuurifondidest kaasrahastatakse liikmesriikide sotsiaal-majanduslikke arenguprogramme ning Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatakse keskkonna seisukorra parandamise ja transpordi infrastruktuuri arendamise projekte neis liikmesriikides, kus RKT elaniku kohta on alla 90 % Euroopa Liidu keskmisest (1).

| 5.2. | Ajavahemikul 2000–2006 on eelarvelised kulud kokku 230 177 miljonit eurot. (2)

  Joonistel 5.1 ja 5.2
  on esitatud 2003. aastal kavandatud ja väljamakstud kulutuste jaotus. Suurem osa kulutustest on suunatud kolme esmatähtsa eesmärgi saavutamiseks: |
| --- | --- |

5.2.

Ajavahemikul 2000–2006 on eelarvelised kulud kokku 230 177 miljonit eurot. (2)

  Joonistel 5.1 ja 5.2
  on esitatud 2003. aastal kavandatud ja väljamakstud kulutuste jaotus. Suurem osa kulutustest on suunatud kolme esmatähtsa eesmärgi saavutamiseks:

| — | eesmärk 1: arengus mahajäänud piirkondade arendamise ja struktuurilise kohandamise edendamine; |
| --- | --- |

—

eesmärk 1: arengus mahajäänud piirkondade arendamise ja struktuurilise kohandamise edendamine;

| — | eesmärk 2: struktuurilisi raskusi kogevate piirkondade majandusliku ja sotsiaalse ümberkorraldamise toetamine; |
| --- | --- |

—

eesmärk 2: struktuurilisi raskusi kogevate piirkondade majandusliku ja sotsiaalse ümberkorraldamise toetamine;

| — | eesmärk 3: haridus-, koolitus- ja tööhõivepoliitika ning -süsteemide kohandamise ja uuendamise toetamine. |
| --- | --- |

—

eesmärk 3: haridus-, koolitus- ja tööhõivepoliitika ning -süsteemide kohandamise ja uuendamise toetamine.

Ühenduse algatused moodustasid struktuurimeetmete kulutustest 2003. aastal veidi üle 5 %. Need on ühenduse huve edendavad programmid, mida teostavad liikmesriikides komisjoni algatusel liikmesriigid ise ning mis on mõeldud põhiprogrammide meetmete täiendamiseks.

Image

Image

| 5.3. | Struktuurifondide abi antakse nn rakenduskavade vormis, mis hõlmavad paljusid tegevusi või projekte, samas kui Ühtekuuluvusfondi abi põhineb osalusel üksikprojektides. (3) Meetmed rakendatakse riiklike või regionaalprogrammide ning üksikprojektide kaasrahastamise kaudu. (4) Iga programmi või projekti peab heaks kiitma komisjon ning sellega kaasneb suunav rahastamiskava, kus määratakse kindlaks ühenduse abi suurus ja liikmesriigi osalus. Ajavahemiku 1994–1999 jaoks kiitis komisjon heaks 1 104 struktuurifondide programmi ja 920 Ühtekuuluvusfondi projekti. Ajavahemikuks 2000–2006 on kavas 470 struktuurifondide programmi ja 450 Ühtekuuluvusfondi projekti. (5) |
| --- | --- |

5.3.

Struktuurifondide abi antakse nn rakenduskavade vormis, mis hõlmavad paljusid tegevusi või projekte, samas kui Ühtekuuluvusfondi abi põhineb osalusel üksikprojektides. (3) Meetmed rakendatakse riiklike või regionaalprogrammide ning üksikprojektide kaasrahastamise kaudu. (4) Iga programmi või projekti peab heaks kiitma komisjon ning sellega kaasneb suunav rahastamiskava, kus määratakse kindlaks ühenduse abi suurus ja liikmesriigi osalus. Ajavahemiku 1994–1999 jaoks kiitis komisjon heaks 1 104 struktuurifondide programmi ja 920 Ühtekuuluvusfondi projekti. Ajavahemikuks 2000–2006 on kavas 470 struktuurifondide programmi ja 450 Ühtekuuluvusfondi projekti. (5)

| 5.4. | Aastatel 1994–1999 ja eelnevatel programmiperioodidel maksti struktuurimeetmete toetusi ettemaksete- ja lõppmaksetena, kusjuures viimane tähendas programmi või projekti n-ö sulgemist. Aastateks 2000–2006 on ette nähtud, et ühendusepoolne rahastamine koosneb ühest ettemaksest, mis moodustab 7 % kogu osalusest programmis või projektis ja millele järgnevad kulutuste regulaarne hüvitamine vastavalt liikmesriikide deklaratsioonidele ning lõppmaksed. Selliseid hüvitisi nimetatakse vahemakseteks. Struktuurifondide korral on kõik komisjoni maksed seotud konkreetse fondi ja programmiga. |
| --- | --- |

5.4.

Aastatel 1994–1999 ja eelnevatel programmiperioodidel maksti struktuurimeetmete toetusi ettemaksete- ja lõppmaksetena, kusjuures viimane tähendas programmi või projekti n-ö sulgemist. Aastateks 2000–2006 on ette nähtud, et ühendusepoolne rahastamine koosneb ühest ettemaksest, mis moodustab 7 % kogu osalusest programmis või projektis ja millele järgnevad kulutuste regulaarne hüvitamine vastavalt liikmesriikide deklaratsioonidele ning lõppmaksed. Selliseid hüvitisi nimetatakse vahemakseteks. Struktuurifondide korral on kõik komisjoni maksed seotud konkreetse fondi ja programmiga.

| 5.5. | Struktuurimeetmete suhtes kehtib põhimõte “haldus koostöös liikmesriikidega”. See tähendab, et kuigi komisjon täidab ühenduse eelarvet omal vastutusel, on meetmete juhtimine ja kontrollimine komisjoni ja liikmesriikide vahel jagatud ning liikmesriikidel on kohustus teha komisjoniga koostööd tagamaks, et kulutused tehakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. (6) Kaasatud on neli peadirektoraati: regionaalpoliitika peadirektoraat ERF-i ja Ühtekuuluvusfondi osas, tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat ESF-i osas, põllumajanduse peadirektoraat Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu osas ja kalanduse peadirektoraat Kalanduse Arendusrahastu osas. Regionaalpoliitika peadirektoraadil on koordineeriv roll kõiki fonde puudutavate küsimuste korral, nagu näiteks juhtimisalgatuste väljatöötamine või tehniline abi liikmesriikidele. |
| --- | --- |

5.5.

Struktuurimeetmete suhtes kehtib põhimõte “haldus koostöös liikmesriikidega”. See tähendab, et kuigi komisjon täidab ühenduse eelarvet omal vastutusel, on meetmete juhtimine ja kontrollimine komisjoni ja liikmesriikide vahel jagatud ning liikmesriikidel on kohustus teha komisjoniga koostööd tagamaks, et kulutused tehakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. (6) Kaasatud on neli peadirektoraati: regionaalpoliitika peadirektoraat ERF-i ja Ühtekuuluvusfondi osas, tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat ESF-i osas, põllumajanduse peadirektoraat Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu osas ja kalanduse peadirektoraat Kalanduse Arendusrahastu osas. Regionaalpoliitika peadirektoraadil on koordineeriv roll kõiki fonde puudutavate küsimuste korral, nagu näiteks juhtimisalgatuste väljatöötamine või tehniline abi liikmesriikidele.

| 5.5. | The Commission would refer to its communication of 6 September 2004 on the respective responsibilities of the Commission and the Member States for shared management (COM(2004) 580). |
| --- | --- |

5.5.

The Commission would refer to its communication of 6 September 2004 on the respective responsibilities of the Commission and the Member States for shared management (COM(2004) 580).

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Auditi eesmärk ja ulatus

| 5.6. | Auditi eesmärgiks oli aidata kaasa kontrollikoja kinnitava avalduse koostamisele üldeelarve kohta, andes erihinnangu struktuurimeetmete valdkonna kohta tervikuna. Selleks kontrolliti auditi käigus eelkõige järelevalve- ja kontrollisüsteemide tööd komisjonis ja liikmesriikides ning hinnati, kuivõrd tagavad nendesse süsteemidesse integreeritud sisekontrollid tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Eelmise (1994–1999) ja käesoleva (2000–2006) programmiperioodi programmide ja projektide juhusliku valimi põhjal kontrollis kontrollikoda tehinguid nii sõltumatu kontrollimisena kui ka selleks, et saada täiendavat tõendusmaterjali fondide tegevuse kohta. Auditis keskenduti järgmistele teemadele: |
| --- | --- |

5.6.

Auditi eesmärgiks oli aidata kaasa kontrollikoja kinnitava avalduse koostamisele üldeelarve kohta, andes erihinnangu struktuurimeetmete valdkonna kohta tervikuna. Selleks kontrolliti auditi käigus eelkõige järelevalve- ja kontrollisüsteemide tööd komisjonis ja liikmesriikides ning hinnati, kuivõrd tagavad nendesse süsteemidesse integreeritud sisekontrollid tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Eelmise (1994–1999) ja käesoleva (2000–2006) programmiperioodi programmide ja projektide juhusliku valimi põhjal kontrollis kontrollikoda tehinguid nii sõltumatu kontrollimisena kui ka selleks, et saada täiendavat tõendusmaterjali fondide tegevuse kohta. Auditis keskenduti järgmistele teemadele:

| — | sisekontrolli keskkond komisjonis; |
| --- | --- |

—

sisekontrolli keskkond komisjonis;

| — | programmiperioodi 1994–1999 juhtimine; |
| --- | --- |

—

programmiperioodi 1994–1999 juhtimine;

| — | programmiperioodi 2000–2006 juhtimine; |
| --- | --- |

—

programmiperioodi 2000–2006 juhtimine;

| — | tegevuse aastaaruanded ja peadirektorite avaldused; |
| --- | --- |

—

tegevuse aastaaruanded ja peadirektorite avaldused;

| — | varasemate kinnitavate avalduste tähelepanekute järelaudit. |
| --- | --- |

—

varasemate kinnitavate avalduste tähelepanekute järelaudit.

Sisekontrolli keskkond komisjonis

| 5.7. | Arvestades komisjoni finants- ja operatiivjuhtimise ja kontrollisüsteemide jätkuvat reformi, hinnati auditi käigus komisjoni sisekontrolli tööd, eelkõige riskijuhtimist ja sisekontrolli standardite rakendamist (vt punktid 1.87–1.91). |
| --- | --- |

5.7.

Arvestades komisjoni finants- ja operatiivjuhtimise ja kontrollisüsteemide jätkuvat reformi, hinnati auditi käigus komisjoni sisekontrolli tööd, eelkõige riskijuhtimist ja sisekontrolli standardite rakendamist (vt punktid 1.87–1.91).

Komisjoni läbiviidud riskianalüüs: liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei anna veel piisavat tagatist kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes

| 5.8. | Peamised täheldatavad riskid struktuurimeetmete kulutuste seaduslikkusele ja korrektsusele tulenevad haldamise jagunemisest komisjoni ja liikmesriikide vahel, juhtimisprotsessi sekkuvate asutuste ja organite paljususest, millel on erinevad kontrollistruktuurid ja -tavad, programmide suurest hulgast, millest igaüks võib hõlmata mitut tuhandet projekti, mida omakorda viiakse ellu mitme aasta jooksul, ning juhtimis- ja kontrollisüsteemide võimalikest puudustest. Nagu eelmisel aastalgi, ei toonud kontrollikoda oma auditis struktuurimeetmete juhtimise eest vastutavate peadirektoraatide tehtud riskianalüüsi kohta esile ühtegi tähelepanekut. Komisjon tunnistab taas ohtu, et tal ei ole võimalik saada piisavat tagatist liikmesriikides programmiperioodil 2000–2006 läbiviidavate tegevuste seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes, sest juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides ei taga alati piisava kindlusega kulutuste seaduslikkust ja korrektsust. 2003. aastal jätkas komisjon oma sisekontrollisüsteemide täiustamist ja liikmesriikide esitatud süsteemikirjelduste analüüsimist. Juhtimis- ja kontrollisüsteemide dokumentaalne hindamine ja kontrollimine komisjoni poolt liikmesriikides kohapeal on tuvastanud mitmeid puudusi, kuigi kohapealsed külastused hõlmasid ainult väikest osa kõnealustest süsteemidest (vt punktid 5.42–5.46). |
| --- | --- |

5.8.

Peamised täheldatavad riskid struktuurimeetmete kulutuste seaduslikkusele ja korrektsusele tulenevad haldamise jagunemisest komisjoni ja liikmesriikide vahel, juhtimisprotsessi sekkuvate asutuste ja organite paljususest, millel on erinevad kontrollistruktuurid ja -tavad, programmide suurest hulgast, millest igaüks võib hõlmata mitut tuhandet projekti, mida omakorda viiakse ellu mitme aasta jooksul, ning juhtimis- ja kontrollisüsteemide võimalikest puudustest. Nagu eelmisel aastalgi, ei toonud kontrollikoda oma auditis struktuurimeetmete juhtimise eest vastutavate peadirektoraatide tehtud riskianalüüsi kohta esile ühtegi tähelepanekut. Komisjon tunnistab taas ohtu, et tal ei ole võimalik saada piisavat tagatist liikmesriikides programmiperioodil 2000–2006 läbiviidavate tegevuste seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes, sest juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides ei taga alati piisava kindlusega kulutuste seaduslikkust ja korrektsust. 2003. aastal jätkas komisjon oma sisekontrollisüsteemide täiustamist ja liikmesriikide esitatud süsteemikirjelduste analüüsimist. Juhtimis- ja kontrollisüsteemide dokumentaalne hindamine ja kontrollimine komisjoni poolt liikmesriikides kohapeal on tuvastanud mitmeid puudusi, kuigi kohapealsed külastused hõlmasid ainult väikest osa kõnealustest süsteemidest (vt punktid 5.42–5.46).

| 5.8. | The Commission considers that the supervision and control it exercises over the Member States are an adequate response to the risk of irregularity in the underlying transactions. In a given year the Commission can cover by its own audit work a limited number of Member States' systems, particularly having regard to other risks, such as the closure of the previous programme period, to which the Court refers. The Commission has a multiannual audit strategy for its own audit work aimed at achieving a reasonable assurance on the functioning of the systems during the programme period. |
| --- | --- |

5.8.

The Commission considers that the supervision and control it exercises over the Member States are an adequate response to the risk of irregularity in the underlying transactions. In a given year the Commission can cover by its own audit work a limited number of Member States' systems, particularly having regard to other risks, such as the closure of the previous programme period, to which the Court refers. The Commission has a multiannual audit strategy for its own audit work aimed at achieving a reasonable assurance on the functioning of the systems during the programme period.

Sisekontrolli standardite rakendamine: üldiselt rahuldav areng struktuurimeetmete peadirektoraatides

| 5.9. | Kontrollikoja audit keskendus kaheksa sisekontrollistandardi (kokku 24-st) rakendamisele struktuurimeetmete eest vastutavates peadirektoraatides, arvestades, et need kaheksa on kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohalt eriti olulised. (7) 2002. aasta tegevusaruannete kokkuvõttes nõuti kõigi standardite rakendamist enne 2003. aasta lõppu. |
| --- | --- |

5.9.

Kontrollikoja audit keskendus kaheksa sisekontrollistandardi (kokku 24-st) rakendamisele struktuurimeetmete eest vastutavates peadirektoraatides, arvestades, et need kaheksa on kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohalt eriti olulised. (7) 2002. aasta tegevusaruannete kokkuvõttes nõuti kõigi standardite rakendamist enne 2003. aasta lõppu.

| 5.10. | Regionaalpoliitika peadirektoraadis ning tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraadis hinnati standardite rakendamist üldiselt heaks. Kalanduse peadirektoraat ei olnud kahte (8) standardit veel täielikult rakendanud ning põllumajanduse peadirektoraadil oli rakendamata veel üks standard (vt ka punkt 4.23). Seoses standardiga 17 “Järelevalve” töötavad mõlemad peadirektoraadid välja vormistusmenetlusi, et viia selle rakendamine lõpule. |
| --- | --- |

5.10.

Regionaalpoliitika peadirektoraadis ning tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraadis hinnati standardite rakendamist üldiselt heaks. Kalanduse peadirektoraat ei olnud kahte (8) standardit veel täielikult rakendanud ning põllumajanduse peadirektoraadil oli rakendamata veel üks standard (vt ka punkt 4.23). Seoses standardiga 17 “Järelevalve” töötavad mõlemad peadirektoraadid välja vormistusmenetlusi, et viia selle rakendamine lõpule.

Tegevuskava järelkontroll

| 5.11. | Kontrollikoda vaatas läbi struktuurimeetmete eest vastutavate peadirektoraatide uued andmed komisjoni kehtestatud tegevuskava osas, mis koostati tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks (kaks kõnealustest tegevustest käsitleb jagatud halduse küsimusi). Need tegevused olid hõlmatud 2001. aasta kokkuvõtvas aruandes, kusjuures nende täitmistähtajaks oli 2004. aasta, ning need on ikka veel rakendamisjärgus (vt ka punktid 1.84–1.86). |
| --- | --- |

5.11.

Kontrollikoda vaatas läbi struktuurimeetmete eest vastutavate peadirektoraatide uued andmed komisjoni kehtestatud tegevuskava osas, mis koostati tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks (kaks kõnealustest tegevustest käsitleb jagatud halduse küsimusi). Need tegevused olid hõlmatud 2001. aasta kokkuvõtvas aruandes, kusjuures nende täitmistähtajaks oli 2004. aasta, ning need on ikka veel rakendamisjärgus (vt ka punktid 1.84–1.86).

| 5.11. | Substantial progress has been made in the implementation of the two actions concerning shared management. By September 2004 the Commission had adopted communications on the legal responsibilities under shared management (COM(2004) 580) and on the alignment of audit methodology in this area (COM(2004) 3115); in December 2003 the Commission also published revised audit manuals for the Structural and Cohesion Funds. In the draft legislation for the Structural Funds in the 2007-13 period the Commission has also taken up the idea of annual declarations by an independent audit body which was also mentioned in action 17. |
| --- | --- |

5.11.

Substantial progress has been made in the implementation of the two actions concerning shared management. By September 2004 the Commission had adopted communications on the legal responsibilities under shared management (COM(2004) 580) and on the alignment of audit methodology in this area (COM(2004) 3115); in December 2003 the Commission also published revised audit manuals for the Structural and Cohesion Funds. In the draft legislation for the Structural Funds in the 2007-13 period the Commission has also taken up the idea of annual declarations by an independent audit body which was also mentioned in action 17.

Programmiperioodi 1994–1999 juhtimine

Täiustati finantskontrolli raamistikku, kuigi alles programmiperioodi lõpus

| 5.12. | 1997. aasta novembris jõustunud komisjoni määrus (EÜ) nr 2064/97 (9) oli oluliseks sammuks struktuurifondide juhtimis- ja kontrollimeetmete väljatöötamisel. Sellega kehtestati liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemidele ühiste miinimumnõuete pakett. Selle põhilised komponendid on järgmised: |
| --- | --- |

5.12.

1997. aasta novembris jõustunud komisjoni määrus (EÜ) nr 2064/97 (9) oli oluliseks sammuks struktuurifondide juhtimis- ja kontrollimeetmete väljatöötamisel. Sellega kehtestati liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemidele ühiste miinimumnõuete pakett. Selle põhilised komponendid on järgmised:

| — | nõue, et liikmesriigid peavad sisse seadma juhtimis- ja kontrollisüsteemid, mis võimaldavad maksenõuete kehtivuse piisavat tõendamist; |
| --- | --- |

—

nõue, et liikmesriigid peavad sisse seadma juhtimis- ja kontrollisüsteemid, mis võimaldavad maksenõuete kehtivuse piisavat tõendamist;

| — | piisav auditijälg, mis võimaldab võrrelda komisjonile esitatud avaldusi ja raamatupidamisdokumente liikmesriikides ning teha kindlaks ühenduse vahendite jaotus; |
| --- | --- |

—

piisav auditijälg, mis võimaldab võrrelda komisjonile esitatud avaldusi ja raamatupidamisdokumente liikmesriikides ning teha kindlaks ühenduse vahendite jaotus;

| — | sõltumatute kontrollide miinimumnõue (valim vähemalt 5 %), mis lisandub igapäevase juhtimise tegevuskontrollile, tõendamaks juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimivust, ühenduse nõuetest kinnipidamist ning kuludeklaratsioonide õigsust; ja |
| --- | --- |

—

sõltumatute kontrollide miinimumnõue (valim vähemalt 5 %), mis lisandub igapäevase juhtimise tegevuskontrollile, tõendamaks juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimivust, ühenduse nõuetest kinnipidamist ning kuludeklaratsioonide õigsust; ja

| — | nõue (artikli 8 kohaselt), et liikmesriigid esitaksid komisjonile iga programmi lõpetamisel aruande, mille on koostanud isik või organisatsioon, kes on oma tegevuses rakendusasutusest sõltumatu. See aruanne peaks sisaldama eelmiste aastate kontrollijärelduste kokkuvõtet ning esitama üldjärelduse lõpliku kuludeklaratsiooni aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

—

nõue (artikli 8 kohaselt), et liikmesriigid esitaksid komisjonile iga programmi lõpetamisel aruande, mille on koostanud isik või organisatsioon, kes on oma tegevuses rakendusasutusest sõltumatu. See aruanne peaks sisaldama eelmiste aastate kontrollijärelduste kokkuvõtet ning esitama üldjärelduse lõpliku kuludeklaratsiooni aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 5.13. | Liikmesriigid pidid kõigi kõnealuste nõuete täitmiseks välja töötama oma kontrollistruktuurid. Kuid määrus jõustus alles 1997. aasta novembris ning esines viivitusi asjakohaste juhiste andmisel. Nagu kontrollikoda on varem märkinud, (10) jäädi sellega hiljaks ja seetõttu ei olnud enam võimalik mõjutada viisi, kuidas juhtimis- ja kontrollisüsteemid algselt sisse seati. Määruse varasem rakendamine oleks aidanud vältida mõningaid puudusi liikmesriikide süsteemides. |
| --- | --- |

5.13.

Liikmesriigid pidid kõigi kõnealuste nõuete täitmiseks välja töötama oma kontrollistruktuurid. Kuid määrus jõustus alles 1997. aasta novembris ning esines viivitusi asjakohaste juhiste andmisel. Nagu kontrollikoda on varem märkinud, (10) jäädi sellega hiljaks ja seetõttu ei olnud enam võimalik mõjutada viisi, kuidas juhtimis- ja kontrollisüsteemid algselt sisse seati. Määruse varasem rakendamine oleks aidanud vältida mõningaid puudusi liikmesriikide süsteemides.

| 5.13. | The adoption of Regulation (EC) No 2064/97 substantially contributed to strengthening control arrangements for the Structural Funds. The Regulation required Member States to adapt their structures and entered into force four years before the end of the eligibility period and over five years before the final deadline for submitting closure dossiers. During this period the Commission made significant efforts from the date of adoption to provide guidance, answered Member States' questions and carried out audits to ensure correct transposition. |
| --- | --- |

5.13.

The adoption of Regulation (EC) No 2064/97 substantially contributed to strengthening control arrangements for the Structural Funds. The Regulation required Member States to adapt their structures and entered into force four years before the end of the eligibility period and over five years before the final deadline for submitting closure dossiers. During this period the Commission made significant efforts from the date of adoption to provide guidance, answered Member States' questions and carried out audits to ensure correct transposition.

Juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides: reguleerivatest nõuetest ei peeta kinni

| 5.14. | Ühe osana struktuurimeetmete kulutuste erihinnangu väljatöötamisest uuris kontrollikoda juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimist liikmesriikides komisjoni tehtud seitsmest lõppmaksest moodustatud juhusliku valimi alusel (Saksamaal, Hispaanias, Prantsusmaal, Iirimaal, Itaalias ja Portugalis (2)). (11) |
| --- | --- |

5.14.

Ühe osana struktuurimeetmete kulutuste erihinnangu väljatöötamisest uuris kontrollikoda juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimist liikmesriikides komisjoni tehtud seitsmest lõppmaksest moodustatud juhusliku valimi alusel (Saksamaal, Hispaanias, Prantsusmaal, Iirimaal, Itaalias ja Portugalis (2)). (11)

Funktsioonide ebapiisav lahusus

| 5.15. | Ühe programmi korral, mille kontrollikoda vaatluse alla võttis, viis suure osa projektide sõltumatutest kontrollimistest läbi sama asutus, kes vastutas ka ettepanekute tegemise eest maksete sooritamiseks, (12) ning kahel muul juhul kontrollisid mõnda projekti isikud, kes viisid läbi juhtimiskontrolli või olid kaasatud lõppdeklaratsiooni koostamisse. (13) See on vastuolus kontrollimise aluspõhimõtte – funktsioonide lahususega. |
| --- | --- |

5.15.

Ühe programmi korral, mille kontrollikoda vaatluse alla võttis, viis suure osa projektide sõltumatutest kontrollimistest läbi sama asutus, kes vastutas ka ettepanekute tegemise eest maksete sooritamiseks, (12) ning kahel muul juhul kontrollisid mõnda projekti isikud, kes viisid läbi juhtimiskontrolli või olid kaasatud lõppdeklaratsiooni koostamisse. (13) See on vastuolus kontrollimise aluspõhimõtte – funktsioonide lahususega.

| 5.15. | The Commission has been aware of the issue of independence of bodies carrying out checks under Article 3 of Regulation (EC) No 2064/97 from its own systems audits carried out in 2001/2002. Guidance was given to the independent bodies as to how to treat the matter in the closure guidelines of the Commission. |
| --- | --- |

5.15.

The Commission has been aware of the issue of independence of bodies carrying out checks under Article 3 of Regulation (EC) No 2064/97 from its own systems audits carried out in 2001/2002. Guidance was given to the independent bodies as to how to treat the matter in the closure guidelines of the Commission.

For the cases concerned, based on the information on this point provided by the independent body, the Commission considered that sufficient checks had been carried out to meet the requirements of the Regulation.

Puudused tegevuste juhtimise kontrollides

| 5.16. | Ühe programmi korral, kus projekti eest vastutav organisatsioon oli sõlminud projekti põhiosa elluviimiseks allhankelepingu teise asutusega, piirdus juhtimiskontroll allhankijalt saadud arvete kontrollimisega. (14) Kontrollikoda on eelnevalt juhtinud tähelepanu spetsiifilistele riskidele, mis kaasnevad allhanke vormis tehtavate kulutustega. (15) |
| --- | --- |

5.16.

Ühe programmi korral, kus projekti eest vastutav organisatsioon oli sõlminud projekti põhiosa elluviimiseks allhankelepingu teise asutusega, piirdus juhtimiskontroll allhankijalt saadud arvete kontrollimisega. (14) Kontrollikoda on eelnevalt juhtinud tähelepanu spetsiifilistele riskidele, mis kaasnevad allhanke vormis tehtavate kulutustega. (15)

| 5.16. | As regards subcontracting, the Commission would refer to its reply to paragraphs 5.20 and 5.23 of this report and to its reply to paragraph 3.66 of the 1999 annual report. |
| --- | --- |

5.16.

As regards subcontracting, the Commission would refer to its reply to paragraphs 5.20 and 5.23 of this report and to its reply to paragraph 3.66 of the 1999 annual report.

Sõltumatute kontrollide puudused

| 5.17. | Juhtimis- ja kontrollisüsteemide ning kuludeklaratsioonide tulemuslikkuse väljaselgitamiseks kasutatavate sõltumatute kontrollide valimi moodustamise põhimõte (5-protsendiline valim) polnud alati selge. Kahe programmi puhul mainiti riskitegureid, kuid ei selgunud, kuidas neid ohjati. (16) Ühe teise programmi korral oli määratletud homogeensete mõõdikute kogum, mille põhjal moodustati juhuslik valim, kuid nende mõõdikutega ei seostatud spetsiifilisi riskitegureid. (17) Teisel juhul ei tehtud üldse riskianalüüsi. (18) |
| --- | --- |

5.17.

Juhtimis- ja kontrollisüsteemide ning kuludeklaratsioonide tulemuslikkuse väljaselgitamiseks kasutatavate sõltumatute kontrollide valimi moodustamise põhimõte (5-protsendiline valim) polnud alati selge. Kahe programmi puhul mainiti riskitegureid, kuid ei selgunud, kuidas neid ohjati. (16) Ühe teise programmi korral oli määratletud homogeensete mõõdikute kogum, mille põhjal moodustati juhuslik valim, kuid nende mõõdikutega ei seostatud spetsiifilisi riskitegureid. (17) Teisel juhul ei tehtud üldse riskianalüüsi. (18)

| 5.17. | In its guidance on closure statements the Commission made it clear that the body issuing the statement must satisfy itself that the sampling basis was adequate. The Commission checked the information given on this aspect in its analysis of the statements. |
| --- | --- |

5.17.

In its guidance on closure statements the Commission made it clear that the body issuing the statement must satisfy itself that the sampling basis was adequate. The Commission checked the information given on this aspect in its analysis of the statements.

For the Azores programme the statement indicated that the sample was balanced across the measures of the programme and took account of the level of financing involved.

For Ireland (EAGGF Guidance Section), based on the information available, and especially the confirmations of the independent body, the Commission considered that sufficient independent checks had been carried out to meet the requirements of the Regulation.

| 5.18. | Kontrollikoja uuritud programmide korral hõlmasid liikmesriikide kontrollid üldiselt kogu määruses nõutud perioodi. Teatavates liikmesriikides alustati määrusele vastavat sõltumatute kontrollide menetlust siiski alles 2000. või 2001. aastal (19). |
| --- | --- |

5.18.

Kontrollikoja uuritud programmide korral hõlmasid liikmesriikide kontrollid üldiselt kogu määruses nõutud perioodi. Teatavates liikmesriikides alustati määrusele vastavat sõltumatute kontrollide menetlust siiski alles 2000. või 2001. aastal (19).

| 5.19. | Määruses on osutatud, milliseid valdkondi peaksid kontrollid hõlmama: juhtimis- ja kontrollisüsteemide praktiline rakendamine ja tulemuslikkus, raamatupidamisdokumentide vastavus alusdokumentidele, ühenduse nõuete järgimine ja piisav kaasrahastamine riigi poolt. Kolme programmi korral ei hõlmanud kontrollid mõnel juhul teatavaid struktuurifondidest kaasrahastatud kulutuste abikõlblikkusega seotud asjaolusid. (20) |
| --- | --- |

5.19.

Määruses on osutatud, milliseid valdkondi peaksid kontrollid hõlmama: juhtimis- ja kontrollisüsteemide praktiline rakendamine ja tulemuslikkus, raamatupidamisdokumentide vastavus alusdokumentidele, ühenduse nõuete järgimine ja piisav kaasrahastamine riigi poolt. Kolme programmi korral ei hõlmanud kontrollid mõnel juhul teatavaid struktuurifondidest kaasrahastatud kulutuste abikõlblikkusega seotud asjaolusid. (20)

| 5.19. | The Commission is examining the Court's findings in the light of the replies of the authorities of the Member States concerned. It will take account of the results for its closure audits. The Commission considers that the instructions provided in Portugal on the content of the checks were comprehensive. |
| --- | --- |

5.19.

The Commission is examining the Court's findings in the light of the replies of the authorities of the Member States concerned. It will take account of the results for its closure audits. The Commission considers that the instructions provided in Portugal on the content of the checks were comprehensive.

| 5.20. | Kahel juhul ei viinud liikmesriigid projektide kontrollimist läbi kohapeal. Ühel juhul põhjendati seda asjaoluga, et projektide kontrollimiseks korraldati süstemaatiliselt juhtimiskontrolli käike ning liikmesriik – viidates vastavale kirjavahetusele komisjoniga – viis sõltumatu kontrolli läbi üksnes dokumentatsiooni põhjal, ilma projektiga kohapeal tutvumata, mis on vastuolus komisjoni üldjuhendiga. (21) Teisel juhul ei suutnud formaalse lepinguta tegutsev allhankija tõendada kulutusi, mille tasumist ta oli projekti elluviijalt nõudnud. (22) Kahel muul juhul kontrolliti ainult abi korraldavat organisatsiooni ja vähesel määral arveid. (23) |
| --- | --- |

5.20.

Kahel juhul ei viinud liikmesriigid projektide kontrollimist läbi kohapeal. Ühel juhul põhjendati seda asjaoluga, et projektide kontrollimiseks korraldati süstemaatiliselt juhtimiskontrolli käike ning liikmesriik – viidates vastavale kirjavahetusele komisjoniga – viis sõltumatu kontrolli läbi üksnes dokumentatsiooni põhjal, ilma projektiga kohapeal tutvumata, mis on vastuolus komisjoni üldjuhendiga. (21) Teisel juhul ei suutnud formaalse lepinguta tegutsev allhankija tõendada kulutusi, mille tasumist ta oli projekti elluviijalt nõudnud. (22) Kahel muul juhul kontrolliti ainult abi korraldavat organisatsiooni ja vähesel määral arveid. (23)

| 5.20. | The Commission is examining the Court's findings in the light of the replies of the authorities of the Member States concerned. It will take account of the results for its closure audits. Where the Commission has found cases where Member States had not checked supporting documentation held by the final recipients of aid, it has required them to quantify the expenditure affected and carry out further audit work if necessary. |
| --- | --- |

5.20.

The Commission is examining the Court's findings in the light of the replies of the authorities of the Member States concerned. It will take account of the results for its closure audits. Where the Commission has found cases where Member States had not checked supporting documentation held by the final recipients of aid, it has required them to quantify the expenditure affected and carry out further audit work if necessary.

For Ireland (EAGGF Guidance Section), based on the information available, and especially the confirmations of the independent body, the Commission considered that sufficient checks had been carried out to meet the requirements of the 1994-1999 Regulations.

Concerning the ESF case in Italy (Emilia Romagna) referred to in footnote 21, the guidance note sent by the Commission to the Italian authorities states that the independent body may also base its work on duly documented checks already carried out on the spot, but those checks must of course comply with certain conditions to be verified by the independent body; in particular, they must have been carried out using appropriate methods and with a sufficient degree of independence and reliability. The Commission, which has complied with its own guidance notes, did not therefore specify that the checks could not be carried out on the spot.

As regards the ESF subcontracting case in Portugal (Madeira) referred to in footnote 22, the Commission is particularly vigilant on the question of fictitious or unnecessary subcontracting whose aim is essentially to increase the costs declared. The Commission has therefore introduced the rule on eligibility sheet No 4, whereby subcontracting which is unjustified or does not add value is not admissible.

| 5.21. | Üldiselt ei katnud kontrollid projekte täielikult. Mõnel juhul arvestasid liikmesriigid projektikulud 5-protsendilise nõude hulka, mida ei auditeeritud piisava valimi põhjal. (24) Ühes programmis arvestati auditeerimata projektid kontrollide protsentuaalse katvuse hulka põhjendusega, et viidi läbi süsteemiaudit ja ühe projekti kontrollimisel leitud süsteemne viga parandati kõigi asjaomaste projektide korral. See muutis aruandes mainitud protsentuaalse katvuse (25) näitaja tegelikust oluliselt suuremaks. Teise programmi puhul katsid kontrollid 28 % kulutuste kogusummast. Kontrollikoja audit näitas siiski, et ainult osa neist viisid tegelikult projektidega kohapeal tutvudes läbi korraldusasutusest sõltumatud isikud ning et põhiliselt keskendusid need kontrollid ühele kolmest korraldusasutusest (26). |
| --- | --- |

5.21.

Üldiselt ei katnud kontrollid projekte täielikult. Mõnel juhul arvestasid liikmesriigid projektikulud 5-protsendilise nõude hulka, mida ei auditeeritud piisava valimi põhjal. (24) Ühes programmis arvestati auditeerimata projektid kontrollide protsentuaalse katvuse hulka põhjendusega, et viidi läbi süsteemiaudit ja ühe projekti kontrollimisel leitud süsteemne viga parandati kõigi asjaomaste projektide korral. See muutis aruandes mainitud protsentuaalse katvuse (25) näitaja tegelikust oluliselt suuremaks. Teise programmi puhul katsid kontrollid 28 % kulutuste kogusummast. Kontrollikoja audit näitas siiski, et ainult osa neist viisid tegelikult projektidega kohapeal tutvudes läbi korraldusasutusest sõltumatud isikud ning et põhiliselt keskendusid need kontrollid ühele kolmest korraldusasutusest (26).

| 5.21. | The Commission is examining the Court's findings in the light of the replies of the authorities of the Member States concerned. It will take account of the results for its closure audits. According to the information contained in the closure statements, in all three ERDF cases the percentage of total programme expenditure checked exceeded the minimum 5 % requirement (7,9 %, 12,8 %, and 23,9 %). |
| --- | --- |

5.21.

The Commission is examining the Court's findings in the light of the replies of the authorities of the Member States concerned. It will take account of the results for its closure audits. According to the information contained in the closure statements, in all three ERDF cases the percentage of total programme expenditure checked exceeded the minimum 5 % requirement (7,9 %, 12,8 %, and 23,9 %).

Concerning the case referred to in footnote 25 (ESF Portugal Madeira), it should be pointed out that the Portuguese authorities did indeed comply with the regulatory minimum percentage of checks to be carried out.

For Ireland (EAGGF Guidance Section), see the response to paragraph 5.15.

Lõplikule kuludeklaratsioonile lisatud aruanded: liikmesriigid alahindavad vigade määra

| 5.22. | Maksete valimi selles osas, mida kontrollikoda kontrollis, sisaldasid programmide sulgemisel esitatud liikmesriikide kuludeklaratsioonid ja neile lisatud aruanded, kus hinnati kulutuste seaduslikkust ja korrektsust, märkimisväärsel määral vigu (vt punktid 5.23–5.27). Seevastu nende liikmesriikide sulgemisaruanded osutavad üldiselt minimaalsele vigade määrale (alla 1 %). See tuleneb teostatud kontrollide puudulikust kvaliteedist ja piiratud katvusest ning asjaolust, et liikmesriigid ei ole teinud kontrollitud juhtudest asjakohaseid järeldusi programmi kui terviku suhtes. (27) |
| --- | --- |

5.22.

Maksete valimi selles osas, mida kontrollikoda kontrollis, sisaldasid programmide sulgemisel esitatud liikmesriikide kuludeklaratsioonid ja neile lisatud aruanded, kus hinnati kulutuste seaduslikkust ja korrektsust, märkimisväärsel määral vigu (vt punktid 5.23–5.27). Seevastu nende liikmesriikide sulgemisaruanded osutavad üldiselt minimaalsele vigade määrale (alla 1 %). See tuleneb teostatud kontrollide puudulikust kvaliteedist ja piiratud katvusest ning asjaolust, et liikmesriigid ei ole teinud kontrollitud juhtudest asjakohaseid järeldusi programmi kui terviku suhtes. (27)

| 5.22. | In its guidance to Member States on the Article 8 statement, the Commission insisted that Article 8 bodies give an opinion on the quality of the checks performed, indicate the rate of error found and point out and quantify potential systemic problems. The Commission has required additional information or audit work from the Member States or proposed financial corrections when the examination of Article 8 statements has shown them to be deficient for any of these reasons. |
| --- | --- |

5.22.

In its guidance to Member States on the Article 8 statement, the Commission insisted that Article 8 bodies give an opinion on the quality of the checks performed, indicate the rate of error found and point out and quantify potential systemic problems. The Commission has required additional information or audit work from the Member States or proposed financial corrections when the examination of Article 8 statements has shown them to be deficient for any of these reasons.

For all cases the Commission will take the appropriate action once complete information from Member States has been received and examined.

Concerning the ESF Portugal Madeira case referred to in footnote 27, during the programming period the Portuguese authorities carried out independent checks relating to the whole period; in addition, they did indeed comply with the regulatory minimum percentage of checks to be carried out. Abnormalities detected were also rectified, with verification of all projects involving the same operator. The circumstances giving rise to errors were reviewed and taken into account in the risk analysis for subsequent checks.

Tehingute vahetu testimine kontrollikoja poolt näitas: lõplikud kuludeklaratsioonid sisaldavad olulisel määral vigu

| 5.23. | Vahetuks testimiseks liikmesriikides valiti kokku 139 projekti seitsmest programmist (vt punkt 5.14). Testimine tõi esile hulga puudusi regulatiivsete nõuete täitmisel: abikõlbmatud kulutused ja projektid, (28) kulutuste tegemine ilma alusdokumentideta, (29) ühenduse osaluse ebakorrektne arvutamine (30) ja muud puudused. (31) |
| --- | --- |

5.23.

Vahetuks testimiseks liikmesriikides valiti kokku 139 projekti seitsmest programmist (vt punkt 5.14). Testimine tõi esile hulga puudusi regulatiivsete nõuete täitmisel: abikõlbmatud kulutused ja projektid, (28) kulutuste tegemine ilma alusdokumentideta, (29) ühenduse osaluse ebakorrektne arvutamine (30) ja muud puudused. (31)

| 5.23. | The Commission is examining the Court's findings in these cases in the light of the replies of the authorities of the Member States concerned and any additional information obtained where necessary. Once it has completed this examination it will take whatever action is necessary. |
| --- | --- |

5.23.

The Commission is examining the Court's findings in these cases in the light of the replies of the authorities of the Member States concerned and any additional information obtained where necessary. Once it has completed this examination it will take whatever action is necessary.

The Commission also confirms that, in the case of contractual relations, once the services have been provided the subcontractor does not have to justify its invoicing provided that it complies with the terms of the contract. Provided the subcontracting/provision of services adds value and that market prices are charged, the profit is recognised and legitimate.

| 5.24. | ERFi kolme programmi (32) allprogrammide korral, mida liikmesriikides auditeeriti, leidis kontrollikoda eeskirjade eiramisi, mis osutavad märkimisväärsetele enammaksmistele. |
| --- | --- |

5.24.

ERFi kolme programmi (32) allprogrammide korral, mida liikmesriikides auditeeriti, leidis kontrollikoda eeskirjade eiramisi, mis osutavad märkimisväärsetele enammaksmistele.

| 5.24. | The precise level of overpayments resulting from the errors identified by the Court will be determined in the Commission's follow up of the cases, taking full account of the arguments presented by the Member States. |
| --- | --- |

5.24.

The precise level of overpayments resulting from the errors identified by the Court will be determined in the Commission's follow up of the cases, taking full account of the arguments presented by the Member States.

| 5.25. | Ühe ESFi programmi puhul hõlmasid liikmesriigi sõltumatud kontrollid 1998. ja 1999. aasta tehingute valimit, mis viis deklareeritud kulutuste korrigeerimiseni kontrollitulemuste üldistamise põhjal. Kontrollikoda leidis samas valimis veelgi suurema vigade määra. (33) Erinevused tulenevad suures osas siseriiklike eeskirjade vasturääkivuse ja nende kohaldamise erinevast käsitlusest. |
| --- | --- |

5.25.

Ühe ESFi programmi puhul hõlmasid liikmesriigi sõltumatud kontrollid 1998. ja 1999. aasta tehingute valimit, mis viis deklareeritud kulutuste korrigeerimiseni kontrollitulemuste üldistamise põhjal. Kontrollikoda leidis samas valimis veelgi suurema vigade määra. (33) Erinevused tulenevad suures osas siseriiklike eeskirjade vasturääkivuse ja nende kohaldamise erinevast käsitlusest.

| 5.25. | In addition to checking 1998 and 1999 transactions, during the programming period the Portuguese authorities carried out independent checks relating to the whole period. |
| --- | --- |

5.25.

In addition to checking 1998 and 1999 transactions, during the programming period the Portuguese authorities carried out independent checks relating to the whole period.

| 5.26. | Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu meetmete hulka kuuluva mitmest allikast rahastatud programmi (34) auditeerimisel kontrollikoja poolt avastati märkimisväärsel hulgal ebakorrektseid kulutusi. Auditeerimistestid viidi läbi kogu programmiperioodi tehingute kohta ning need osutavad süsteemsetele puudustele. Neile puudustele osutati ka juba liikmesriigi esitatud dokumentides, kus taotleti lõppmakse sooritamist. |
| --- | --- |

5.26.

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu meetmete hulka kuuluva mitmest allikast rahastatud programmi (34) auditeerimisel kontrollikoja poolt avastati märkimisväärsel hulgal ebakorrektseid kulutusi. Auditeerimistestid viidi läbi kogu programmiperioodi tehingute kohta ning need osutavad süsteemsetele puudustele. Neile puudustele osutati ka juba liikmesriigi esitatud dokumentides, kus taotleti lõppmakse sooritamist.

| 5.26. | For Ireland (EAGGF Guidance), based on the information available, and especially the confirmations of the independent body, the Commission considered that the programme could be closed. All the additional elements raised by the Court following its on-the-spot audit will be followed up as appropriate. |
| --- | --- |

5.26.

For Ireland (EAGGF Guidance), based on the information available, and especially the confirmations of the independent body, the Commission considered that the programme could be closed. All the additional elements raised by the Court following its on-the-spot audit will be followed up as appropriate.

| 5.27. | Mitte ühegi kontrollitud programmi puhul ei vastanud juhtimis- ja kontrollisüsteemid täielikult määruse nr 2064/97 nõuetele. Määrus ei sisalda konkreetseid nõudeid igapäevastele juhtimiskontrollidele ning on selge, et täiendavad sõltumatud 5-protsendilise valimiga kontrollid üksi ei suuda kompenseerida juhtimiskontrollide puudusi. Tähelepanekud, mis tulenevad projektide auditeerimisest kontrollikoja poolt, kinnitavad, et see mõjutab kulutuste seaduslikkust ja korrektsust. Vigade üldine sagedus ja mõju sarnaneb kontrollikoja eelmiste aastate leidudega. |
| --- | --- |

5.27.

Mitte ühegi kontrollitud programmi puhul ei vastanud juhtimis- ja kontrollisüsteemid täielikult määruse nr 2064/97 nõuetele. Määrus ei sisalda konkreetseid nõudeid igapäevastele juhtimiskontrollidele ning on selge, et täiendavad sõltumatud 5-protsendilise valimiga kontrollid üksi ei suuda kompenseerida juhtimiskontrollide puudusi. Tähelepanekud, mis tulenevad projektide auditeerimisest kontrollikoja poolt, kinnitavad, et see mõjutab kulutuste seaduslikkust ja korrektsust. Vigade üldine sagedus ja mõju sarnaneb kontrollikoja eelmiste aastate leidudega.

| 5.27. | Article 2 of Regulation (EC) No 2064/97 provided that Member States' systems should check the accuracy and eligibility of expenditure. Although the Regulation does not specify this requirement, national administrative systems in many cases provided for controls at management level. For the current period the Commission specified this requirement in Article 4 of Regulation (EC) No 438/2001. |
| --- | --- |

5.27.

Article 2 of Regulation (EC) No 2064/97 provided that Member States' systems should check the accuracy and eligibility of expenditure. Although the Regulation does not specify this requirement, national administrative systems in many cases provided for controls at management level. For the current period the Commission specified this requirement in Article 4 of Regulation (EC) No 438/2001.

Notwithstanding the problems identified by the Court, the Commission considers that the thorough checking of closure documentation, its closure audits of a risk-based sample of programmes and the application of financial corrections for inadequate checks or individual errors provide a sound basis for obtaining reasonable assurance on the expenditure cofinanced.

Perioodi 1994–1999 programmide sulgemine: viivitused liikmesriikides...

| 5.28. | Algselt ette nähtud tähtaeg liikmesriikide lõppmaksetaotluste esitamiseks perioodi 1994–1999 eest oli 30. juuni 2002. (35) Kokkuvõttes liikmesriigid sellest tähtajast kinni ei pidanud. Nõukogu määruses 1999. aasta juunist nr 1260/1999, millega nähti ette üldsätted struktuurifondide kohta, sätestati, et perioodi 1994–1999 programmide jaoks eraldatud summad, mille kohta ei ole 31. märtsiks 2003 lõppmaksetaotlust saadud, tühistatakse. Viimati mainitud kuupäeva tõlgendati de facto lõpptähtajana, mille möödumisel rahaeraldused tühistatakse, kuid liikmesriikide jaoks kujutas see endast siiski probleemi. Tähtajast kinnipidamise huvides esitasid liikmesriigid paljudel juhtudel ebatäielikud dokumendid. See põhjustas komisjonile vajaduse nõuda täiendavat teavet ning tekitas viivitusi taotluste menetlemisel. |
| --- | --- |

5.28.

Algselt ette nähtud tähtaeg liikmesriikide lõppmaksetaotluste esitamiseks perioodi 1994–1999 eest oli 30. juuni 2002. (35) Kokkuvõttes liikmesriigid sellest tähtajast kinni ei pidanud. Nõukogu määruses 1999. aasta juunist nr 1260/1999, millega nähti ette üldsätted struktuurifondide kohta, sätestati, et perioodi 1994–1999 programmide jaoks eraldatud summad, mille kohta ei ole 31. märtsiks 2003 lõppmaksetaotlust saadud, tühistatakse. Viimati mainitud kuupäeva tõlgendati de facto lõpptähtajana, mille möödumisel rahaeraldused tühistatakse, kuid liikmesriikide jaoks kujutas see endast siiski probleemi. Tähtajast kinnipidamise huvides esitasid liikmesriigid paljudel juhtudel ebatäielikud dokumendid. See põhjustas komisjonile vajaduse nõuda täiendavat teavet ning tekitas viivitusi taotluste menetlemisel.

...ja komisjoni probleemid dokumentide läbivaatamisel...

| 5.29. | Perioodi sulgemisprotsess komisjonis seisneb peamiselt kinnituse saamises, et kulutused, mille väljamaksmist liikmesriigid taotlevad, on tehtud seaduslikult ja korrektselt. Komisjon kontrollib eelkõige artikli 8 kohase aruande asjakohasust, (36) lõpparuande täielikkust ja lõpliku kuludeklaratsiooni vastavust lõpparuandele ja artikli 8 kohasele aruandele. See hõlmab kontrollimist, kas kõiki teadaolevaid rikkumisi on rahuldavalt käsitletud (sealhulgas vajadusel enammakstud summad tagasi nõutud), arvestades: |
| --- | --- |

5.29.

Perioodi sulgemisprotsess komisjonis seisneb peamiselt kinnituse saamises, et kulutused, mille väljamaksmist liikmesriigid taotlevad, on tehtud seaduslikult ja korrektselt. Komisjon kontrollib eelkõige artikli 8 kohase aruande asjakohasust, (36) lõpparuande täielikkust ja lõpliku kuludeklaratsiooni vastavust lõpparuandele ja artikli 8 kohasele aruandele. See hõlmab kontrollimist, kas kõiki teadaolevaid rikkumisi on rahuldavalt käsitletud (sealhulgas vajadusel enammakstud summad tagasi nõutud), arvestades:

| a) | lõppmaksetaotlusele lisatud aruannet, nagu on täpsustatud komisjoni määruse (EÜ) nr 2064/97 artiklis 8 (sh 5 % valimi kontrollid); |
| --- | --- |

a)

lõppmaksetaotlusele lisatud aruannet, nagu on täpsustatud komisjoni määruse (EÜ) nr 2064/97 artiklis 8 (sh 5 % valimi kontrollid);

| b) | eeskirjade rikkumisi, millest liikmesriigid on Euroopa Pettustevastasele ametile ette kandnud (37) või mille kõnealune amet on avastanud; |
| --- | --- |

b)

eeskirjade rikkumisi, millest liikmesriigid on Euroopa Pettustevastasele ametile ette kandnud (37) või mille kõnealune amet on avastanud;

| c) | muude siseriiklike asutuste, komisjoni või kontrollikoja auditeid. |
| --- | --- |

c)

muude siseriiklike asutuste, komisjoni või kontrollikoja auditeid.

| 5.30. | ERF-i 858-st programmist perioodil 1994–1999 pidi komisjon tegema täiendavaid järelepärimisi 317 programmi (ligi 40 %) artikli 8 kohase aruande kohta. Sellistel juhtudel peab komisjon küsima lisateavet või nõudma, et liikmesriik viiks läbi täiendavad kontrollid. 31. märtsiks 2004 oli selliseid täiendavaid kontrolle tehtud 51 programmi suhtes. Vajadusel võib komisjon teha ettepaneku liikmesriigi taotletavate maksete vähendamiseks või ärajätmiseks. Mainitud kuupäevaks oli komisjon teinud sellise otsuse või ettepaneku juba 127-l juhul (ligi 15 % kõigist ERF-i programmidest perioodil 1994–1999). |
| --- | --- |

5.30.

ERF-i 858-st programmist perioodil 1994–1999 pidi komisjon tegema täiendavaid järelepärimisi 317 programmi (ligi 40 %) artikli 8 kohase aruande kohta. Sellistel juhtudel peab komisjon küsima lisateavet või nõudma, et liikmesriik viiks läbi täiendavad kontrollid. 31. märtsiks 2004 oli selliseid täiendavaid kontrolle tehtud 51 programmi suhtes. Vajadusel võib komisjon teha ettepaneku liikmesriigi taotletavate maksete vähendamiseks või ärajätmiseks. Mainitud kuupäevaks oli komisjon teinud sellise otsuse või ettepaneku juba 127-l juhul (ligi 15 % kõigist ERF-i programmidest perioodil 1994–1999).

| 5.31. | Kontrollikoda kontrollis liikmesriikide lõppmaksetaotluste menetlemist komisjonis, võttes 2 170-st komisjonile esitatud taotlusest valimiks 77. (38) |
| --- | --- |

5.31.

Kontrollikoda kontrollis liikmesriikide lõppmaksetaotluste menetlemist komisjonis, võttes 2 170-st komisjonile esitatud taotlusest valimiks 77. (38)

| 5.32. | 33 ERF-i programmitoimiku puhul, mida kontrollikoda kontrollis, olid 29-l juhul maksemenetluse viivitused või katkestused seotud artikli 8 kohase aruandega. Komisjon oli tuvastanud, et aruanded sisaldasid hulgaliselt reservatsioone, mis olid lõplikus kuludeklaratsioonis või maksetaotluses arvesse võtmata: |
| --- | --- |

5.32.

33 ERF-i programmitoimiku puhul, mida kontrollikoda kontrollis, olid 29-l juhul maksemenetluse viivitused või katkestused seotud artikli 8 kohase aruandega. Komisjon oli tuvastanud, et aruanded sisaldasid hulgaliselt reservatsioone, mis olid lõplikus kuludeklaratsioonis või maksetaotluses arvesse võtmata:

| a) | eeskirjade rikkumised, abikõlbmatud kulutused ja muud lahendamata küsimused; (39) |
| --- | --- |

a)

eeskirjade rikkumised, abikõlbmatud kulutused ja muud lahendamata küsimused; (39)

| b) | erinevused liikmesriikide poolt Pettustevastasele ametile teatatud rikkumiste ja artikli 8 kohases aruandes ja/või lõplikus kuludeklaratsioonis märgitud rikkumiste vahel; (40) |
| --- | --- |

b)

erinevused liikmesriikide poolt Pettustevastasele ametile teatatud rikkumiste ja artikli 8 kohases aruandes ja/või lõplikus kuludeklaratsioonis märgitud rikkumiste vahel; (40)

| c) | projektide ebarahuldav rakendamine, eelkõige seoses ülekulude, pakkumismenetluste probleemide, keskkonnatingimuste mittearvestamise, ehitustööde küsitavustega; (41) |
| --- | --- |

c)

projektide ebarahuldav rakendamine, eelkõige seoses ülekulude, pakkumismenetluste probleemide, keskkonnatingimuste mittearvestamise, ehitustööde küsitavustega; (41)

| d) | ebaselgus seoses teostatud 5 % valimiga sõltumatute kontrollidega või lõppabisaaja juures kontrolli läbi viimata jätmine; (42) aruannetes ei esitatud alati üksikasjalikke andmeid riskianalüüsi kohta, millel põhines projektide valimi moodustamine 5 % valimiga kontrollide jaoks. (43) Ühel kontrollitud juhul jäeti komisjoni nõutud kinnituse andmine sõltumatu asutuse tehtud töö, sealhulgas selle kohta, kas 5 % valimiga kontrollid teostati projektidega kohapeal tutvudes, programmi korraldusasutuse ülesandeks; (44) ja |
| --- | --- |

d)

ebaselgus seoses teostatud 5 % valimiga sõltumatute kontrollidega või lõppabisaaja juures kontrolli läbi viimata jätmine; (42) aruannetes ei esitatud alati üksikasjalikke andmeid riskianalüüsi kohta, millel põhines projektide valimi moodustamine 5 % valimiga kontrollide jaoks. (43) Ühel kontrollitud juhul jäeti komisjoni nõutud kinnituse andmine sõltumatu asutuse tehtud töö, sealhulgas selle kohta, kas 5 % valimiga kontrollid teostati projektidega kohapeal tutvudes, programmi korraldusasutuse ülesandeks; (44) ja

| e) | vajadus selgitada, kas tagasinõudmisele kuuluvad summad sisaldusid lõppdeklaratsioonis. (45) |
| --- | --- |

e)

vajadus selgitada, kas tagasinõudmisele kuuluvad summad sisaldusid lõppdeklaratsioonis. (45)

| 5.32. | In its guidance to Member States on closure issued in May 2003, the Commission indicated that reservations by the Article 8 body should be quantified and taken into account. The guidelines also covered the treatment of irregularities and the implementation of the sample checks. |
| --- | --- |

5.32.

In its guidance to Member States on closure issued in May 2003, the Commission indicated that reservations by the Article 8 body should be quantified and taken into account. The guidelines also covered the treatment of irregularities and the implementation of the sample checks.

| 5.33. | Seoses liikmesriikide asutuste sõltumatuse kontrollimisega, kes koostavad artikli 8 kohaseid aruandeid, näitas tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraadis läbiviidud uurimine, et komisjonis sel otstarbel peetav akrediteerimisasutuste nimekiri ei ole ammendav. Paljude taotluste suhtes peatas komisjon sulgemismenetluse ning nõudis liikmesriigilt selgitusi ja täiendavat teavet artikli 8 kohase aruande esitanud asutuse sõltumatuse või lõpliku kuludeklaratsiooni sisu kohta. Kahel juhul ei sisaldanud nimetatud aruanne ega ka lõpparuanne üldse teavet liikmesriigi poolt programmi kestel läbi viidud kontrollide kohta, kuid komisjon ei küsinud mingit selgitust. (46) Viie kontrollitud programmi puhul ei teostatud 5 % valimiga kontrolle kohapeal projektidega tutvudes. (47) Kahel juhul küsis komisjon liikmesriigilt lisateavet alles rohkem kui kaheksa kuu möödudes. (48) |
| --- | --- |

5.33.

Seoses liikmesriikide asutuste sõltumatuse kontrollimisega, kes koostavad artikli 8 kohaseid aruandeid, näitas tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraadis läbiviidud uurimine, et komisjonis sel otstarbel peetav akrediteerimisasutuste nimekiri ei ole ammendav. Paljude taotluste suhtes peatas komisjon sulgemismenetluse ning nõudis liikmesriigilt selgitusi ja täiendavat teavet artikli 8 kohase aruande esitanud asutuse sõltumatuse või lõpliku kuludeklaratsiooni sisu kohta. Kahel juhul ei sisaldanud nimetatud aruanne ega ka lõpparuanne üldse teavet liikmesriigi poolt programmi kestel läbi viidud kontrollide kohta, kuid komisjon ei küsinud mingit selgitust. (46) Viie kontrollitud programmi puhul ei teostatud 5 % valimiga kontrolle kohapeal projektidega tutvudes. (47) Kahel juhul küsis komisjon liikmesriigilt lisateavet alles rohkem kui kaheksa kuu möödudes. (48)

| 5.33. | Concerning the list of independent bodies, the Commission possessed additional information which enabled the body's independent character to be assessed. The independence of the services concerned was also checked in audits for the implementation of Regulation (EC) No 2064/97, the findings of which were taken into account when examining the files for the 1994-1999 closure. As regards footnote 46, the verification of the Article 8 declaration had not been started at the time of the Court's audit, because the final reports which were analysed in the first instance had not been accepted for either of the programmes. |
| --- | --- |

5.33.

Concerning the list of independent bodies, the Commission possessed additional information which enabled the body's independent character to be assessed. The independence of the services concerned was also checked in audits for the implementation of Regulation (EC) No 2064/97, the findings of which were taken into account when examining the files for the 1994-1999 closure. As regards footnote 46, the verification of the Article 8 declaration had not been started at the time of the Court's audit, because the final reports which were analysed in the first instance had not been accepted for either of the programmes.

Regarding footnote 47, the Commission refers to its reply to paragraph 5.20.

With regard to footnote 48, it took eight months to deal with those cases because of consulting other departments in order to ensure that irregularities were handled correctly.

| 5.34. | Taotlustoimikute kontrollimine põllumajanduse peadirektoraadis tõi esile, et liikmesriikide esitatud dokumendid olid väga erineva kvaliteediga ning kontrollitud juhtudel programmide sulgemise võimaldamiseks ebapiisavad. (49) Näiteks: puudus teave, millist ajavahemikku kontrollid hõlmasid; (50) kontrollitavate projektide valimi moodustamisel ei kasutatud riskianalüüsi; (51) 5 % valimiga kontrolle teostav asutus polnud piisavalt sõltumatu ja kontrolle ei tehtud alati kohapeal projektiga tutvudes ning neid tehti enne projekti lõppmakset. (52) |
| --- | --- |

5.34.

Taotlustoimikute kontrollimine põllumajanduse peadirektoraadis tõi esile, et liikmesriikide esitatud dokumendid olid väga erineva kvaliteediga ning kontrollitud juhtudel programmide sulgemise võimaldamiseks ebapiisavad. (49) Näiteks: puudus teave, millist ajavahemikku kontrollid hõlmasid; (50) kontrollitavate projektide valimi moodustamisel ei kasutatud riskianalüüsi; (51) 5 % valimiga kontrolle teostav asutus polnud piisavalt sõltumatu ja kontrolle ei tehtud alati kohapeal projektiga tutvudes ning neid tehti enne projekti lõppmakset. (52)

| 5.34. | The closure statements were of variable quality, despite the Commission guidelines in that respect and the reminders to Member States to follow the guidelines for the preparation of the closure statements. |
| --- | --- |

5.34.

The closure statements were of variable quality, despite the Commission guidelines in that respect and the reminders to Member States to follow the guidelines for the preparation of the closure statements.

In the cases where Agriculture Directorate-General considered that problems bearing a risk for EAGGF-Guidance existed, requests for clarifications/further information were addressed to Member States before the closure.

| 5.35. | Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu viie programmi korral, mida kontrollikoda kontrollis, ei suutnud liikmesriigid õigesti hinnata süsteemide auditi või projektide auditi käigus avastatud kontrolli puudulikkuse rahalist mõju. (53) Mõnel muul juhul pidas komisjon makse kinni, kuid ei teavitanud liikmesriiki ametlikult menetluse peatamisest: kahe kontrollitud programmi korral tegi komisjon esmase pöördumise teabe saamiseks alles mais 2004. (54) |
| --- | --- |

5.35.

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu viie programmi korral, mida kontrollikoda kontrollis, ei suutnud liikmesriigid õigesti hinnata süsteemide auditi või projektide auditi käigus avastatud kontrolli puudulikkuse rahalist mõju. (53) Mõnel muul juhul pidas komisjon makse kinni, kuid ei teavitanud liikmesriiki ametlikult menetluse peatamisest: kahe kontrollitud programmi korral tegi komisjon esmase pöördumise teabe saamiseks alles mais 2004. (54)

| 5.36. | Kalanduse Arendusrahastu puhul pole enamikku programme võimalik sulgeda; seda peamiselt vastuolude tõttu kalalaevastiku registri ja liikmesriike koostatud aruannete vahel ning sulgemisdokumentide kontrollimiseks vajamineva aja tõttu. Ühe programmi korral, mille kontrollikoda läbi vaatas (ja mille arvele langeb 37,2 % Kalanduse Arendusrahastu osalusest), ei olnud seitsmeteistkümne artikli 8 kohase aruande analüüs rohkem kui aasta pärast dokumentide kättesaamist veel lõpule viidud. (55) Kontrollimine tõi esile järgmised puudused liikmesriikide sõltumatutes kontrollides: |
| --- | --- |

5.36.

Kalanduse Arendusrahastu puhul pole enamikku programme võimalik sulgeda; seda peamiselt vastuolude tõttu kalalaevastiku registri ja liikmesriike koostatud aruannete vahel ning sulgemisdokumentide kontrollimiseks vajamineva aja tõttu. Ühe programmi korral, mille kontrollikoda läbi vaatas (ja mille arvele langeb 37,2 % Kalanduse Arendusrahastu osalusest), ei olnud seitsmeteistkümne artikli 8 kohase aruande analüüs rohkem kui aasta pärast dokumentide kättesaamist veel lõpule viidud. (55) Kontrollimine tõi esile järgmised puudused liikmesriikide sõltumatutes kontrollides:

| — | ebapiisav teave hindamaks, kas projektide valim moodustati nõuetekohaselt; (56) |
| --- | --- |

—

ebapiisav teave hindamaks, kas projektide valim moodustati nõuetekohaselt; (56)

| — | juhtimiskontrollid loeti sõltumatute, 5 % valimiga kontrollide hulka. (57) |
| --- | --- |

—

juhtimiskontrollid loeti sõltumatute, 5 % valimiga kontrollide hulka. (57)

| 5.36. | The FIFG likewise contributes towards achieving the objectives of the common fisheries policy, including as regards compliance with the multiannual guidance programmes (MAGPs) for the fleet. It should therefore be verified that the aid was granted in accordance with those requirements. |
| --- | --- |

5.36.

The FIFG likewise contributes towards achieving the objectives of the common fisheries policy, including as regards compliance with the multiannual guidance programmes (MAGPs) for the fleet. It should therefore be verified that the aid was granted in accordance with those requirements.

The Directorate-General for Fisheries decided to carry out on-the-spot checks prior to the programmes' financial closure, after which additional information/checks were requested from the authorities concerned.

The Commission requested the Member State to extend the sample and to audit more projects in order to fulfil the requirements of Regulation (EC) No 2064/97.

The Commission considers that the checks carried out meet the requirements of Article 3 of Regulation (EC) No 2064/97.

| 5.37. | Liikmesriikide esitatud dokumentide ebaühtlane kvaliteet raskendab komisjonil nende kontrollimist ja põhjustab täiendavaid järelepärimisi. See suurendab riski, et lõppdeklaratsioonid sisaldavad abikõlbmatuid kulutusi. |
| --- | --- |

5.37.

Liikmesriikide esitatud dokumentide ebaühtlane kvaliteet raskendab komisjonil nende kontrollimist ja põhjustab täiendavaid järelepärimisi. See suurendab riski, et lõppdeklaratsioonid sisaldavad abikõlbmatuid kulutusi.

| 5.37. | The Commission only approved final payments after obtaining reasonable assurance that the expenditure claimed, less any deductions or financial corrections made as a result of the thorough checking of closure documentation and further enquiries and audit work requested, was correct and eligible. The checks took account of the audits on compliance with Regulation (EC) No 2064/97 and previous project audit work. In this way, the Commission took appropriate measures to address deficiencies in the original closure documentation, as is shown by the number of cases in which it held up payment until problems found in the documentary checks were resolved. The risk of cofinancing irregular expenditure is further reduced by the on-the-spot closure audits which have been in the Commission's annual audit plans since 2002. |
| --- | --- |

5.37.

The Commission only approved final payments after obtaining reasonable assurance that the expenditure claimed, less any deductions or financial corrections made as a result of the thorough checking of closure documentation and further enquiries and audit work requested, was correct and eligible. The checks took account of the audits on compliance with Regulation (EC) No 2064/97 and previous project audit work. In this way, the Commission took appropriate measures to address deficiencies in the original closure documentation, as is shown by the number of cases in which it held up payment until problems found in the documentary checks were resolved. The risk of cofinancing irregular expenditure is further reduced by the on-the-spot closure audits which have been in the Commission's annual audit plans since 2002.

... on aeglustanud programmiperioodi 1994–1999 sulgemist

| 5.38. | Tabelis 5.1
  on esitatud kõigi struktuurifondide suletud programmid seisuga 31. detsember 2003 ja 31. märts 2004. (58) Tabelist nähtub, et vähem kui 10 % programmidest suleti enne 2003. aastat. Kuigi algselt kavatses komisjon sulgeda suurema osa ülejäänud programmidest 2003. aasta jooksul, suleti tegelikult ainult 331 1 090-st põhiprogrammist ja 251 1 080-st ühenduse algatusest 2003. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

5.38.

Tabelis 5.1
  on esitatud kõigi struktuurifondide suletud programmid seisuga 31. detsember 2003 ja 31. märts 2004. (58) Tabelist nähtub, et vähem kui 10 % programmidest suleti enne 2003. aastat. Kuigi algselt kavatses komisjon sulgeda suurema osa ülejäänud programmidest 2003. aasta jooksul, suleti tegelikult ainult 331 1 090-st põhiprogrammist ja 251 1 080-st ühenduse algatusest 2003. aasta lõpuks.

| 5.38. | The inability of the Commission to meet its original target is because the bulk of final payment claims from Member States was received shortly before the deadline of 31 March 2003. Because of the variable quality of the closure documentation, in many cases additional enquiries had to be made before the claims could be processed. |
| --- | --- |

5.38.

The inability of the Commission to meet its original target is because the bulk of final payment claims from Member States was received shortly before the deadline of 31 March 2003. Because of the variable quality of the closure documentation, in many cases additional enquiries had to be made before the claims could be processed.

Tabel 5.1a – Struktuurimeetmed: Euroopa Regionaalarengu Fondi programmid 1994–1999, suletud 31. detsembriks 2003 ja 31. märtsiks 2004

| Eelarvevaldkond (59) | Kokku | Suletud enne 2003. aastat | 31. märtsiks 2003 saadud sulgemistaotluste arv | Suletud 2003. aasta jooksul | Suletud 31. märtsiks 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmide arv | Ühenduse kavandatud osalus (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) |
| Eesmärk 1 | 181 | 57 571 255 951 | 5 | 1 630 221 560 | 181 | 39 | 10 590 871 154 | 48 | 13 655 869 930 |
| Eesmärk 2 94–96 | 84 | 5 165 903 927 | 62 | 2 963 694 368 | 84 | 8 | 540 680 214 | 77 | 3 917 833 116 |
| Eesmärk 2 97–99 | 73 | 7 157 716 211 | 0 | 0 | 73 | 13 | 841 930 911 | 24 | 1 706 724 903 |
| Eesmärk 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 5 (a) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 5 (b) | 84 | 3 302 548 791 | 0 | 0 | 84 | 25 | 1 050 903 786 | 37 | 1 485 522 350 |
| Eesmärk 6 | 2 | 355 453 472 | 0 | 0 | 2 | 1 | 149 180 357 | 1 | 149 180 357 |
| Ühenduse algatused | 520 | 9 223 064 769 | 38 | 245 322 179 | 520 | 103 | 932 468 362 | 184 | 1 446 640 578 |
| Kokku | 944 | 82 775 943 121 | 105 | 4 839 238 107 | 944 | 189 | 14 106 034 784 | 371 | 22 361 771 234 |

Eelarvevaldkond (59)

Kokku

Suletud enne 2003. aastat

31. märtsiks 2003 saadud sulgemistaotluste arv

Suletud 2003. aasta jooksul

Suletud 31. märtsiks 2004

Programmide arv

Ühenduse kavandatud osalus (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Eesmärk 1

181

57 571 255 951

5

1 630 221 560

181

39

10 590 871 154

48

13 655 869 930

Eesmärk 2 94–96

84

5 165 903 927

62

2 963 694 368

84

8

540 680 214

77

3 917 833 116

Eesmärk 2 97–99

73

7 157 716 211

0

0

73

13

841 930 911

24

1 706 724 903

Eesmärk 3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 5 (a)

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 5 (b)

84

3 302 548 791

0

0

84

25

1 050 903 786

37

1 485 522 350

Eesmärk 6

2

355 453 472

0

0

2

1

149 180 357

1

149 180 357

Ühenduse algatused

520

9 223 064 769

38

245 322 179

520

103

932 468 362

184

1 446 640 578

Kokku

944

82 775 943 121

105

4 839 238 107

944

189

14 106 034 784

371

22 361 771 234

Tabel 5.1b – Struktuurimeetmed: Euroopa Sotsiaalfondi programmid 1994–1999, suletud 31. detsembriks 2003 ja 31. märtsiks 2004

| Eelarvevaldkond (60) | Kokku | Suletud enne 2003. aastat | 31. märtsiks 2003 saadud sulgemistaotluste arv | Suletud 2003. aasta jooksul | Suletud 31. märtsiks 2004 (61) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmide arv | Ühenduse kavandatud osalus (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) |
| Eesmärk 1 | 102 | 22 806 888 948 | 0 | 0 | 102 | 20 | 4 263 436 869 | 20 | 4 263 436 869 |
| Eesmärk 2 94–96 | 82 | 1 597 251 132 | 70 | 1 225 350 076 | 82 | 0 | 0 | 70 | 1 225 350 076 |
| Eesmärk 2 97–99 | 72 | 2 112 708 834 | 1 | 6 262 842 | 72 | 9 | 103 030 011 | 10 | 109 292 853 |
| Eesmärk 3 | 56 | 13 221 222 835 | 1 | 53 748 169 | 56 | 9 | 748 564 221 | 10 | 802 312 390 |
| Eesmärk 4 | 16 | 2 614 128 525 | 0 | 0 | 16 | 3 | 121 340 718 | 3 | 121 340 718 |
| Eesmärk 5 (a) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 5 (b) | 83 | 1 057 483 760 | 0 | 0 | 83 | 5 | 51 049 826 | 5 | 51 049 826 |
| Eesmärk 6 | 2 | 177 902 801 | 0 | 0 | 2 | 1 | 104 798 749 | 1 | 104 798 749 |
| Ühenduse algatused | 373 | 4 664 895 421 | 2 | 41 705 618 | 373 | 66 | 526 991 851 | 119 | 733 794 136 |
| Kokku | 786 | 48 252 482 256 | 74 | 1 327 066 705 | 786 | 113 | 5 919 212 245 | 238 | 7 411 375 617 |

Eelarvevaldkond (60)

Kokku

Suletud enne 2003. aastat

31. märtsiks 2003 saadud sulgemistaotluste arv

Suletud 2003. aasta jooksul

Suletud 31. märtsiks 2004 (61)

Programmide arv

Ühenduse kavandatud osalus (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Eesmärk 1

102

22 806 888 948

0

0

102

20

4 263 436 869

20

4 263 436 869

Eesmärk 2 94–96

82

1 597 251 132

70

1 225 350 076

82

0

0

70

1 225 350 076

Eesmärk 2 97–99

72

2 112 708 834

1

6 262 842

72

9

103 030 011

10

109 292 853

Eesmärk 3

56

13 221 222 835

1

53 748 169

56

9

748 564 221

10

802 312 390

Eesmärk 4

16

2 614 128 525

0

0

16

3

121 340 718

3

121 340 718

Eesmärk 5 (a)

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 5 (b)

83

1 057 483 760

0

0

83

5

51 049 826

5

51 049 826

Eesmärk 6

2

177 902 801

0

0

2

1

104 798 749

1

104 798 749

Ühenduse algatused

373

4 664 895 421

2

41 705 618

373

66

526 991 851

119

733 794 136

Kokku

786

48 252 482 256

74

1 327 066 705

786

113

5 919 212 245

238

7 411 375 617

Tabel 5.1c – Struktuurimeetmed: Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu programmid 1994–1999, suletud 31. detsembriks 2003 ja 31. märtsiks 2004

| Eelarvevaldkond (62) | Kokku | Suletud enne 2003. aastat | 31. märtsiks 2003 saadud sulgemistaotluste arv | Suletud 2003. aasta jooksul | Suletud 31. märtsiks 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmide arv | Ühenduse kavandatud osalus (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) |
| Eesmärk 1 | 69 | 14 301 716 000 | 0 | 0 | 69 | 4 | 565 075 313 | 6 | 667 787 313 |
| Eesmärk 2 94–96 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 2 97–99 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 5 (a) | 66 | 5 544 906 000 | 8 | 17 989 829 | 66 | 22 | 403 297 357 | 31 | 481 336 186 |
| Eesmärk 5 (b) | 84 | 3 163 701 000 | 0 | 0 | 84 | 21 | 693 559 284 | 30 | 856 877 069 |
| Eesmärk 6 | 2 | 288 794 000 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ühenduse algatused | 167 | 1 156 618 000 | 2 | 6 659 147 | 167 | 36 | 126 223 742 | 45 | 161 625 841 |
| Kokku | 388 | 24 455 735 000 | 10 | 24 648 976 | 388 | 83 | 1 788 155 696 | 112 | 2 167 626 409 |

Eelarvevaldkond (62)

Kokku

Suletud enne 2003. aastat

31. märtsiks 2003 saadud sulgemistaotluste arv

Suletud 2003. aasta jooksul

Suletud 31. märtsiks 2004

Programmide arv

Ühenduse kavandatud osalus (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Eesmärk 1

69

14 301 716 000

0

0

69

4

565 075 313

6

667 787 313

Eesmärk 2 94–96

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 2 97–99

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 5 (a)

66

5 544 906 000

8

17 989 829

66

22

403 297 357

31

481 336 186

Eesmärk 5 (b)

84

3 163 701 000

0

0

84

21

693 559 284

30

856 877 069

Eesmärk 6

2

288 794 000

0

0

2

0

0

0

0

Ühenduse algatused

167

1 156 618 000

2

6 659 147

167

36

126 223 742

45

161 625 841

Kokku

388

24 455 735 000

10

24 648 976

388

83

1 788 155 696

112

2 167 626 409

Tabel 5.1d – Struktuurimeetmete programmid 1994–1999, suletud 31. detsembriks 2003 ja 31. märtsiks 2004 – Kalanduse Arendusrahastu

| Eelarvevaldkond (63) | Kokku | Suletud enne 2003. aastat | 31. märtsiks 2003 saadud sulgemistaotluste arv | Suletud 2003. aasta jooksul | Suletud 31. märtsiks 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmide arv | Ühenduse kavandatud osalus (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) |
| Eesmärk 1 | 18 | 1 797 039 031 | 0 | 0 | 18 | 1 | 32 744 | 1 | 32 744 |
| Eesmärk 2 94–96 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 2 97–99 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 5 (a) | 12 | 850 431 000 | 1 | 2 060 003 | 12 | 1 | 21 655 834 | 2 | 23 715 837 |
| Eesmärk 5 (b) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 6 | 2 | 8 260 000 | 0 | 0 | 2 | 1 | 3 523 447 | 1 | 3 523 447 |
| Ühenduse algatused | 20 | 127 103 242 | 0 | 0 | 20 | 4 | 2 245 131 | 6 | 13 212 790 |
| Kokku | 52 | 2 782 833 273 | 1 | 2 060 003 | 52 | 7 | 27 457 156 | 10 | 40 484 818 |

Eelarvevaldkond (63)

Kokku

Suletud enne 2003. aastat

31. märtsiks 2003 saadud sulgemistaotluste arv

Suletud 2003. aasta jooksul

Suletud 31. märtsiks 2004

Programmide arv

Ühenduse kavandatud osalus (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Eesmärk 1

18

1 797 039 031

0

0

18

1

32 744

1

32 744

Eesmärk 2 94–96

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 2 97–99

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 5 (a)

12

850 431 000

1

2 060 003

12

1

21 655 834

2

23 715 837

Eesmärk 5 (b)

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 6

2

8 260 000

0

0

2

1

3 523 447

1

3 523 447

Ühenduse algatused

20

127 103 242

0

0

20

4

2 245 131

6

13 212 790

Kokku

52

2 782 833 273

1

2 060 003

52

7

27 457 156

10

40 484 818

| 5.39. | Eesmärgi 2 vastavad näitajad hõlmavad 15 perioodi 1994–1996 kuuluvat programmi, mille väljamaksmata kulukohustused on 35,15 miljonit eurot ning mis on 2003. aasta 31. detsembri seisuga, s.o viis aastat pärast programmide kestuse lõppu, endiselt sulgemata. |
| --- | --- |

5.39.

Eesmärgi 2 vastavad näitajad hõlmavad 15 perioodi 1994–1996 kuuluvat programmi, mille väljamaksmata kulukohustused on 35,15 miljonit eurot ning mis on 2003. aasta 31. detsembri seisuga, s.o viis aastat pärast programmide kestuse lõppu, endiselt sulgemata.

| 5.39. | For these programmes, too, the majority of Member States exceeded the deadline of 30 June 1999 for the submission of the final payment claim. |
| --- | --- |

5.39.

For these programmes, too, the majority of Member States exceeded the deadline of 30 June 1999 for the submission of the final payment claim.

Komisjoni sulgemisauditite piiratud ulatus

| 5.40. | Nagu osutati juba 2002. aasta aruandes (punkt 5.21), teeb komisjon enamikul juhtudel aluskulutuste auditid alles pärast lõppmaksete tegemist. Regionaalpoliitika peadirektoraat viis 2003. aasta lõpuks läbi 17 programmi järelauditid. Tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat lükkas enamiku järelaudititest edasi aastasse 2005. Põllumajanduse peadirektoraat alustas järelauditite tegemist alles 2004. aasta keskel. Kalanduse peadirektoraat otsustas viia auditid (millest on tehtud 15), sealhulgas üksikprojektide auditid, läbi enne programmide sulgemist, osana sulgemisdokumentide analüüsist. Nii kontrollikoja kui komisjoni auditite käigus leitud vigade hulk rõhutab programmide sulgemisel koostatud deklaratsioonide põhjaliku kontrollimise olulisust liikmesriikides. Igal juhul tuleks kõnealuste kontrollimiste tulemusi kasutada järelduste tegemiseks kogu auditeeritud programmi kohta. |
| --- | --- |

5.40.

Nagu osutati juba 2002. aasta aruandes (punkt 5.21), teeb komisjon enamikul juhtudel aluskulutuste auditid alles pärast lõppmaksete tegemist. Regionaalpoliitika peadirektoraat viis 2003. aasta lõpuks läbi 17 programmi järelauditid. Tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat lükkas enamiku järelaudititest edasi aastasse 2005. Põllumajanduse peadirektoraat alustas järelauditite tegemist alles 2004. aasta keskel. Kalanduse peadirektoraat otsustas viia auditid (millest on tehtud 15), sealhulgas üksikprojektide auditid, läbi enne programmide sulgemist, osana sulgemisdokumentide analüüsist. Nii kontrollikoja kui komisjoni auditite käigus leitud vigade hulk rõhutab programmide sulgemisel koostatud deklaratsioonide põhjaliku kontrollimise olulisust liikmesriikides. Igal juhul tuleks kõnealuste kontrollimiste tulemusi kasutada järelduste tegemiseks kogu auditeeritud programmi kohta.

| 5.40. | The level of closure audits carried out in 2003 reflects the allocation by each Directorate General of its audit resources, given its other audit priorities of 2000-2006 Structural Fund programmes, the Cohesion Fund and the systems for pre-accession aid. The Commission considers that the threefold strategy which it has followed of ex ante compliance audits, desk checks of closure documentation and closure audits reduces the risk of irregular closure payments, despite insufficient verification by Member States in some cases. The Commission applies financial corrections on a wider scale when systemic errors have been identified. |
| --- | --- |

5.40.

The level of closure audits carried out in 2003 reflects the allocation by each Directorate General of its audit resources, given its other audit priorities of 2000-2006 Structural Fund programmes, the Cohesion Fund and the systems for pre-accession aid. The Commission considers that the threefold strategy which it has followed of ex ante compliance audits, desk checks of closure documentation and closure audits reduces the risk of irregular closure payments, despite insufficient verification by Member States in some cases. The Commission applies financial corrections on a wider scale when systemic errors have been identified.

Programmiperioodi 2000–2006 juhtimine

Reguleerivasse raamistikku on lisatud uusi finantskontrolli alaseid nõudeid

| 5.41. | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 438/2001 (64) ja 448/2001 (65) sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 (66) rakendamiseks ja määratakse kindlaks struktuurifondide programmide jaoks perioodil 2000–2006 nõutavad juhtimis- ja kontrollisüsteemid. Nimetatud määrused põhinevad samadel põhimõtetel nagu määrus nr 2064/97. Neis on kontrollimisraamistikku täiustatud ning lisaks täpsustatud teatavaid nõudeid, eelkõige: |
| --- | --- |

5.41.

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 438/2001 (64) ja 448/2001 (65) sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 (66) rakendamiseks ja määratakse kindlaks struktuurifondide programmide jaoks perioodil 2000–2006 nõutavad juhtimis- ja kontrollisüsteemid. Nimetatud määrused põhinevad samadel põhimõtetel nagu määrus nr 2064/97. Neis on kontrollimisraamistikku täiustatud ning lisaks täpsustatud teatavaid nõudeid, eelkõige:

| a) | juhtimis- ja kontrollisüsteemide komponente, mis tuleb kehtestada, eriti seoses |
| --- | --- |

a)

juhtimis- ja kontrollisüsteemide komponente, mis tuleb kehtestada, eriti seoses

| i) | funktsioonide määratlemise, jaotamise ja lahususega ning |
| --- | --- |

i)

funktsioonide määratlemise, jaotamise ja lahususega ning

| ii) | programmide rakendamise käigus läbiviidavate kontrollide (“igapäevased juhtimiskontrollid”) ja valimil põhinevate, süsteemide tõhususe ja kuludeklaratsioonide õigsuse kontrollimiseks läbiviidavate kontrollide (“sõltumatud 5 % valimiga kontrollid”) eristamisega; |
| --- | --- |

ii)

programmide rakendamise käigus läbiviidavate kontrollide (“igapäevased juhtimiskontrollid”) ja valimil põhinevate, süsteemide tõhususe ja kuludeklaratsioonide õigsuse kontrollimiseks läbiviidavate kontrollide (“sõltumatud 5 % valimiga kontrollid”) eristamisega;

| b) | kulutuste vahe- ja lõplikke deklaratsioone, millele tuleb lisada sellise isiku või ametiasutuse koostatud tõend, kes on taotlusi heakskiitvast asutusest täiesti sõltumatu; |
| --- | --- |

b)

kulutuste vahe- ja lõplikke deklaratsioone, millele tuleb lisada sellise isiku või ametiasutuse koostatud tõend, kes on taotlusi heakskiitvast asutusest täiesti sõltumatu;

| c) | iga programmi lõpetamisel tõendi esitamist liikmesriigi poolt, mille on koostanud korraldusasutusest eraldiseisev ja sõltumatu isik või ametiasutus ning milles esitatakse arvamus programmi käigus läbi viidud kontrollide ja kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

c)

iga programmi lõpetamisel tõendi esitamist liikmesriigi poolt, mille on koostanud korraldusasutusest eraldiseisev ja sõltumatu isik või ametiasutus ning milles esitatakse arvamus programmi käigus läbi viidud kontrollide ja kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

| d) | liikmesriikide vastutust teha esmase instantsina kõik vajalikud finantskorrektsioonid. |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide vastutust teha esmase instantsina kõik vajalikud finantskorrektsioonid.

Komisjoni järelevalve liikmesriikide süsteemide üle: vähene kindlus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes

| 5.42. | Regionaalpoliitika peadirektoraat jätkas 2003. aastal juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrollidega. Enamiku liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide hindamine oli lõpule viidud. (67) 2002. aasta lõpuks oli peadirektoraat läbi viinud ERF-i süsteemide auditi kõigis liikmesriikides. 2003. aastal tutvuti kohapeal olukorraga seitsmes ERF-i programme rakendavas liikmesriigis ja kõigis neljas Ühtekuuluvusfondi programmidega hõlmatud liikmesriigis, kuid kuna iga programmi korral võib olla kasutusel erinev süsteem, saavutati vaid vähene katvus. ERF-i programmide kontrollid sisaldasid harva projektide kontrollimist. |
| --- | --- |

5.42.

Regionaalpoliitika peadirektoraat jätkas 2003. aastal juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrollidega. Enamiku liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide hindamine oli lõpule viidud. (67) 2002. aasta lõpuks oli peadirektoraat läbi viinud ERF-i süsteemide auditi kõigis liikmesriikides. 2003. aastal tutvuti kohapeal olukorraga seitsmes ERF-i programme rakendavas liikmesriigis ja kõigis neljas Ühtekuuluvusfondi programmidega hõlmatud liikmesriigis, kuid kuna iga programmi korral võib olla kasutusel erinev süsteem, saavutati vaid vähene katvus. ERF-i programmide kontrollid sisaldasid harva projektide kontrollimist.

| 5.42. | Some Member States have systems with common elements which are applicable across many programmes, while in others the systems are relatively different for different programmes. The figures for programmes audited on the spot underestimate the percentage of systems that have been checked by the Commission given the overlaps which exist across programmes. In the first phase of ERDF system audits carried out in 2001-2003 it was not possible to carry out tests of projects because little expenditure had been incurred. In the second system audit enquiry starting in the second half of 2004 such tests will be carried out. By the end of 2003 the Regional Policy Directorate-General had audited 27 % of programmes involving the ERDF. In 2003 it carried out a total of ten audits of the management systems for the Cohesion Fund and six project audits. |
| --- | --- |

5.42.

Some Member States have systems with common elements which are applicable across many programmes, while in others the systems are relatively different for different programmes. The figures for programmes audited on the spot underestimate the percentage of systems that have been checked by the Commission given the overlaps which exist across programmes. In the first phase of ERDF system audits carried out in 2001-2003 it was not possible to carry out tests of projects because little expenditure had been incurred. In the second system audit enquiry starting in the second half of 2004 such tests will be carried out. By the end of 2003 the Regional Policy Directorate-General had audited 27 % of programmes involving the ERDF. In 2003 it carried out a total of ten audits of the management systems for the Cohesion Fund and six project audits.

| 5.43. | Tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraadi tehtud süsteemiauditid liikmesriikides katsid 2003. aasta lõpuks 46 % perioodiks 2000–2006 kavandatud ESF-i kulutuste kogumahust. Selle põhjal väljendas peadirektor arvamust, et ta ei saa kinnitada ESF-i jagatud halduse usaldusväärsust, sest kõnealust katvust loeti ebapiisavaks ja osas liikmesriikide auditeeritud süsteemidest leiti puudusi. |
| --- | --- |

5.43.

Tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraadi tehtud süsteemiauditid liikmesriikides katsid 2003. aasta lõpuks 46 % perioodiks 2000–2006 kavandatud ESF-i kulutuste kogumahust. Selle põhjal väljendas peadirektor arvamust, et ta ei saa kinnitada ESF-i jagatud halduse usaldusväärsust, sest kõnealust katvust loeti ebapiisavaks ja osas liikmesriikide auditeeritud süsteemidest leiti puudusi.

| 5.43. | The 46 % of the 2000-2006 programming period budget audited made it possible to cover all the Member States and a broad sample of the different systems set up. |
| --- | --- |

5.43.

The 46 % of the 2000-2006 programming period budget audited made it possible to cover all the Member States and a broad sample of the different systems set up.

The audit strategy for the 2000-2006 period, based on the concept of a single audit through mutual exchange of audit results (see reply to paragraph 5.68), is designed to obtain at the end of 2004 reasonable assurance regarding a significant number of management and control systems with a view to covering around 70 % of the total 2000-2006 ESF budget for the 15 Member States.

The reservation expressed relates to the shared management of the ESF (systems at national, regional and/or local level). The control system set up in the Directorate-General for Employment worked well and detected efficiently systems with serious weaknesses.

| 5.44. | EAGGF arendusrahastu osas kontrollis põllumajanduse peadirektoraat kõigi 141 programmi juhtimis- ja kontrollisüsteeme ja viis läbi 38 programmi hõlmavad auditid. Peadirektoraat on lõpetanud 25 programmi süsteemide hindamise. Ülejäänud 116 programmi kohta küsib ta täiendavaid selgitusi. 2003. aasta lõpuks oli lõpetatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide hindamine programmide osas, mis katsid 7 % perioodiks 2000–2006 eelarves ette nähtud kulutuste kogumahust. |
| --- | --- |

5.44.

EAGGF arendusrahastu osas kontrollis põllumajanduse peadirektoraat kõigi 141 programmi juhtimis- ja kontrollisüsteeme ja viis läbi 38 programmi hõlmavad auditid. Peadirektoraat on lõpetanud 25 programmi süsteemide hindamise. Ülejäänud 116 programmi kohta küsib ta täiendavaid selgitusi. 2003. aasta lõpuks oli lõpetatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide hindamine programmide osas, mis katsid 7 % perioodiks 2000–2006 eelarves ette nähtud kulutuste kogumahust.

| 5.45. | Kalanduse Arendusrahastu osas kontrollisid regionaalpoliitika peadirektoraat (mitmest allikast rahastatavad programmid) ja kalanduse peadirektoraat kõigi 50 programmi juhtimis- ja kontrollisüsteeme. Kalanduse peadirektoraat viis läbi 16 programmi auditid (13-s liikmesriigis), mille eest ta kannab põhivastutust. Märtsi lõpuks 2004 oli komisjon lõpetanud juhtimis- ja kontrollisüsteemide hindamise programmide osas, mis katsid 24 % perioodiks 2000–2006 eelarves ette nähtud kulutuste kogumahust. |
| --- | --- |

5.45.

Kalanduse Arendusrahastu osas kontrollisid regionaalpoliitika peadirektoraat (mitmest allikast rahastatavad programmid) ja kalanduse peadirektoraat kõigi 50 programmi juhtimis- ja kontrollisüsteeme. Kalanduse peadirektoraat viis läbi 16 programmi auditid (13-s liikmesriigis), mille eest ta kannab põhivastutust. Märtsi lõpuks 2004 oli komisjon lõpetanud juhtimis- ja kontrollisüsteemide hindamise programmide osas, mis katsid 24 % perioodiks 2000–2006 eelarves ette nähtud kulutuste kogumahust.

| 5.46. | Kuigi finantskontrolli raamistikku on võrreldes eelmise programmiperioodiga tugevdatud, on endiselt probleemiks liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide – ja seega ka kuludeklaratsioonide ja komisjoni poolt kaasrahastatavate kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse – usaldusväärsuse tagatiste nõrkus komisjoni jaoks. |
| --- | --- |

5.46.

Kuigi finantskontrolli raamistikku on võrreldes eelmise programmiperioodiga tugevdatud, on endiselt probleemiks liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide – ja seega ka kuludeklaratsioonide ja komisjoni poolt kaasrahastatavate kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse – usaldusväärsuse tagatiste nõrkus komisjoni jaoks.

| 5.46. | The Commission is continuing its efforts through guidance, dissemination of good practices, audit work and financial corrections where appropriate to increase its assurance of the reliability of Member States' systems and thus of the legality and regularity of expenditure declared. |
| --- | --- |

5.46.

The Commission is continuing its efforts through guidance, dissemination of good practices, audit work and financial corrections where appropriate to increase its assurance of the reliability of Member States' systems and thus of the legality and regularity of expenditure declared.

Juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimine liikmesriikides: ka käesoleval programmiperioodil esineb ikka veel reguleerivate nõuete mittetäitmist

| 5.47. | Analoogiliselt eelmise programmiperioodiga (punkt 5.14 eespool) kontrollis kontrollikoda juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimist liikmesriikides, kasutades 11-st maksest moodustatud juhuslikku valimit, kusjuures nimetatud maksed tegi komisjon liikmesriikide (Belgia (2), Saksamaa, Kreeka, Hispaania (3), Itaalia (2), Holland ja Ühendkuningriik) (68) kulude vahedeklaratsioonide alusel.
  1. lisas
  on esitatud ülevaade kontrollikoja läbiviidud kontrollimise tulemustest. |
| --- | --- |

5.47.

Analoogiliselt eelmise programmiperioodiga (punkt 5.14 eespool) kontrollis kontrollikoda juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimist liikmesriikides, kasutades 11-st maksest moodustatud juhuslikku valimit, kusjuures nimetatud maksed tegi komisjon liikmesriikide (Belgia (2), Saksamaa, Kreeka, Hispaania (3), Itaalia (2), Holland ja Ühendkuningriik) (68) kulude vahedeklaratsioonide alusel.
  1. lisas
  on esitatud ülevaade kontrollikoja läbiviidud kontrollimise tulemustest.

| 5.47. | The Commission is examining the Court's findings in the light of the replies from the Member States concerned. It will make any necessary recommendations to improve the systems. |
| --- | --- |

5.47.

The Commission is examining the Court's findings in the light of the replies from the Member States concerned. It will make any necessary recommendations to improve the systems.

Funktsioonide määratlemine, jaotus ja lahusus ebaselge

| 5.48. | Funktsioonide lahususe puudulikkust pandi tähele paljudel juhtudel: |
| --- | --- |

5.48.

Funktsioonide lahususe puudulikkust pandi tähele paljudel juhtudel:

| — | ühe programmi korral oli asutusele, kes viis läbi osa süsteemide toimimise kontrolle, antud ajutiselt ka pädevus anda luba maksete sooritamiseks ning lõpparuande väljaandmise eest vastutav asutus oli kaasatud ka vahemaksete deklaratsioonide tõendamise aluseks olevate kontrollide teostamisse; seega ei olnud akrediteerimisasutus piisavalt sõltumatu, et anda välja kõnealused tõendid; (69) |
| --- | --- |

—

ühe programmi korral oli asutusele, kes viis läbi osa süsteemide toimimise kontrolle, antud ajutiselt ka pädevus anda luba maksete sooritamiseks ning lõpparuande väljaandmise eest vastutav asutus oli kaasatud ka vahemaksete deklaratsioonide tõendamise aluseks olevate kontrollide teostamisse; seega ei olnud akrediteerimisasutus piisavalt sõltumatu, et anda välja kõnealused tõendid; (69)

| — | teatava programmi ühe osa korral puudus korraldus- ja makseasutuse lahusus; (70) |
| --- | --- |

—

teatava programmi ühe osa korral puudus korraldus- ja makseasutuse lahusus; (70)

| — | kahe programmi korral olid programmi korralduse eest vastutavad organisatsioonid ühtlasi ka programmi raames ühenduselt abi saajateks. (71) |
| --- | --- |

—

kahe programmi korral olid programmi korralduse eest vastutavad organisatsioonid ühtlasi ka programmi raames ühenduselt abi saajateks. (71)

| 5.48. | The body responsible for issuing the closure statement is functionally independent but had some conflicting tasks within the framework of Regulation (EC) No 438/2001. The Member State has improved the segregation of duties by designating another body to carry out the work underlying the Article 9 certification. |
| --- | --- |

5.48.

The body responsible for issuing the closure statement is functionally independent but had some conflicting tasks within the framework of Regulation (EC) No 438/2001. The Member State has improved the segregation of duties by designating another body to carry out the work underlying the Article 9 certification.

Concerning the Belgian non-Objective 1 FIFG programme, the Member State has announced that the requisite measures will be adopted in order to ensure separation between the managing authority and the paying authority.

With reference to the Apulia programme, it may be legitimate for the same body like a local authority to be a beneficiary and at the same time to have management functions, provided it performs the latter functions independently.

Igapäevaste juhtimiskontrollide puudused

| 5.49. | Juhtimis- ja kontrollisüsteemid peaksid sisaldama menetlusi, millega tõendatakse kaasrahastatavate toodete ja teenuste tarnete ja kulutuste, mille väljamaksmist taotletakse, tegelikku toimumist ning tagatakse asjaomaste eeskirjade täitmine. Kontrollikoda tuvastas liikmesriikide süsteemides hulga puudusi, mis sarnanesid eelmistel aastatel leitutega. Kolmel juhul olid puudused tõsised: kontrolli puudumine selle üle, kas järgiti kulutuste kõlblikkuse eeskirju toetuse saamiseks struktuurifondidest, ja kontrollide liiga hiline kehtestamine, mistõttu jõuti kontrollida vähe projekte. (72) Ühel juhul olid kehtestatud menetlused ebapiisavad, et tagada läbiviidud projektide vastavust programmi tingimustele ja asjakohastele siseriiklikele ja ühenduse eeskirjadele. Sama programmi puhul ei kontrollitud piisavalt seda, ega projektid ei saa rahalist toetust üheaegselt mitmest fondist, mis on määruste kohaselt välistatud, või et projekte ei rahastataks riiklikest vahenditest lubatust suuremas ulatuses. (73) Kahe muu programmi korral viis piisava kontrolli puudumine projektide eest deklareeritud summade üle selleni, et ka komisjonile deklareeriti ebausaldatavad summad ning see tekitas omakorda vajaduse summasid hiljem korrigeerida ja tühistada. (74) Kahel juhul ei dokumenteeritud läbiviidud kontrolle. (75) Ning lõpuks, ühel juhul piirdusid kontrollid suures osas üksnes siseriiklike eeskirjade täitmise kontrollimisega ja kontrollide sisu oli ebaselge. (76) |
| --- | --- |

5.49.

Juhtimis- ja kontrollisüsteemid peaksid sisaldama menetlusi, millega tõendatakse kaasrahastatavate toodete ja teenuste tarnete ja kulutuste, mille väljamaksmist taotletakse, tegelikku toimumist ning tagatakse asjaomaste eeskirjade täitmine. Kontrollikoda tuvastas liikmesriikide süsteemides hulga puudusi, mis sarnanesid eelmistel aastatel leitutega. Kolmel juhul olid puudused tõsised: kontrolli puudumine selle üle, kas järgiti kulutuste kõlblikkuse eeskirju toetuse saamiseks struktuurifondidest, ja kontrollide liiga hiline kehtestamine, mistõttu jõuti kontrollida vähe projekte. (72) Ühel juhul olid kehtestatud menetlused ebapiisavad, et tagada läbiviidud projektide vastavust programmi tingimustele ja asjakohastele siseriiklikele ja ühenduse eeskirjadele. Sama programmi puhul ei kontrollitud piisavalt seda, ega projektid ei saa rahalist toetust üheaegselt mitmest fondist, mis on määruste kohaselt välistatud, või et projekte ei rahastataks riiklikest vahenditest lubatust suuremas ulatuses. (73) Kahe muu programmi korral viis piisava kontrolli puudumine projektide eest deklareeritud summade üle selleni, et ka komisjonile deklareeriti ebausaldatavad summad ning see tekitas omakorda vajaduse summasid hiljem korrigeerida ja tühistada. (74) Kahel juhul ei dokumenteeritud läbiviidud kontrolle. (75) Ning lõpuks, ühel juhul piirdusid kontrollid suures osas üksnes siseriiklike eeskirjade täitmise kontrollimisega ja kontrollide sisu oli ebaselge. (76)

| 5.49. | As regards footnote 69, for the ESF Dutch case, it is inherent to the declaration system implemented via Regulation (EC) No 1260/1999 that for the interim declarations of expenditure, all the control and verification activities have not been finalised. It is then also not exceptional that corrections to initially declared expenditure are made in a next interim claim. |
| --- | --- |

5.49.

As regards footnote 69, for the ESF Dutch case, it is inherent to the declaration system implemented via Regulation (EC) No 1260/1999 that for the interim declarations of expenditure, all the control and verification activities have not been finalised. It is then also not exceptional that corrections to initially declared expenditure are made in a next interim claim.

As regards the EAGGF Guidance Section (footnotes 68 and 70), an audit mission on the Agriculture Directorate-General on the same programme, which took place in early 2004, detected similar problems which are now under discussion with the national authorities.

As far as the ERDF Spanish case is concerned, at the beginning of 2004 the Commission agreed with the Spanish authorities an action plan for improvements in their management and control systems for ERDF, with particular reference to management checks. The recommended improvements are being implemented in Galicia.

Juhtimis- ja kontrollisüsteemide ning kuludeklaratsioonide sõltumatute kontrollide puudused

| 5.50. | Kord näeb ette, et liikmesriigid peavad korraldama projektide sõltumatud kontrollid, mis sarnaselt eelmise programmiperioodiga peaksid katma vähemalt 5 % abikõlblike kulutuste kogusummast ning põhinema heakskiidetud projektide representatiivsel valimil ja riskianalüüsil. |
| --- | --- |

5.50.

Kord näeb ette, et liikmesriigid peavad korraldama projektide sõltumatud kontrollid, mis sarnaselt eelmise programmiperioodiga peaksid katma vähemalt 5 % abikõlblike kulutuste kogusummast ning põhinema heakskiidetud projektide representatiivsel valimil ja riskianalüüsil.

| 5.51. | Paljudel juhtudel põhjustasid perioodi 1994–1999 programmide sulgemisega seotud jõupingutused liikmesriikides viivitusi programmiperioodi 2000–2006 sõltumatute kontrollide süsteemi organiseerimisel. Perioodi 2000–2006 juhtimis- ja kontrollisüsteemide ning kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse sõltumatute kontrollidega alustati tihti alles 2003. või isegi 2004. aastal, mis jällegi vähendas nende ennetavat mõju. Mõnel juhul ei olnud kontrollid veel alanudki või polnud kuigivõrd edenenud, (77) kuigi korrakohaselt peavad liikmesriigid püüdma jaotada kontrollide teostamise programmiperioodile ühtlaselt. |
| --- | --- |

5.51.

Paljudel juhtudel põhjustasid perioodi 1994–1999 programmide sulgemisega seotud jõupingutused liikmesriikides viivitusi programmiperioodi 2000–2006 sõltumatute kontrollide süsteemi organiseerimisel. Perioodi 2000–2006 juhtimis- ja kontrollisüsteemide ning kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse sõltumatute kontrollidega alustati tihti alles 2003. või isegi 2004. aastal, mis jällegi vähendas nende ennetavat mõju. Mõnel juhul ei olnud kontrollid veel alanudki või polnud kuigivõrd edenenud, (77) kuigi korrakohaselt peavad liikmesriigid püüdma jaotada kontrollide teostamise programmiperioodile ühtlaselt.

| 5.51. | The Commission, too, has noted the late start of independent checks as one of the main problems with the systems in the 2000-06 period. In the guidance on sample checks in Annex 2 to the Structural Funds manual it has been made clear that whilst the checks need not necessarily cover 5 % of expenditure each year, they should start early enough to have a preventive effect and avoid too heavy a workload at the end of the period. |
| --- | --- |

5.51.

The Commission, too, has noted the late start of independent checks as one of the main problems with the systems in the 2000-06 period. In the guidance on sample checks in Annex 2 to the Structural Funds manual it has been made clear that whilst the checks need not necessarily cover 5 % of expenditure each year, they should start early enough to have a preventive effect and avoid too heavy a workload at the end of the period.

| 5.52. | Mõne programmi puhul ei kohaldanud liikmesriik projektide kontrolli jaoks asjakohast valimi moodustamise põhimõtet (78) või ei määranud eelnevalt kindlaks valimi moodustamise tingimusi. (79) |
| --- | --- |

5.52.

Mõne programmi puhul ei kohaldanud liikmesriik projektide kontrolli jaoks asjakohast valimi moodustamise põhimõtet (78) või ei määranud eelnevalt kindlaks valimi moodustamise tingimusi. (79)

| 5.52. | The Commission has given guidance to Member States on sampling methods in Appendix 4 to the Structural Funds audit manual. |
| --- | --- |

5.52.

The Commission has given guidance to Member States on sampling methods in Appendix 4 to the Structural Funds audit manual.

| 5.53. | Paljude programmide korral polnud võimalik hinnata sõltumatute kontrollide sisu, sest need olid alles äsja alanud. Teistel juhtudel on vaja parandada auditite ja aruannete kvaliteeti, näiteks meetodit, kuidas valitakse kontrollitavad küsimused projektide kohapealsel kontrollimisel. (80) Ning ühel juhul olid enne kontrollikoja visiiti tehtud kontrollid ebapiisavad, sest projektidega kohapeal praktiliselt ei tutvutudki. (81) |
| --- | --- |

5.53.

Paljude programmide korral polnud võimalik hinnata sõltumatute kontrollide sisu, sest need olid alles äsja alanud. Teistel juhtudel on vaja parandada auditite ja aruannete kvaliteeti, näiteks meetodit, kuidas valitakse kontrollitavad küsimused projektide kohapealsel kontrollimisel. (80) Ning ühel juhul olid enne kontrollikoja visiiti tehtud kontrollid ebapiisavad, sest projektidega kohapeal praktiliselt ei tutvutudki. (81)

| 5.53. | Guidance on the requirements for independent checks is given in Appendix 2 of the Structural Funds audit manual. |
| --- | --- |

5.53.

Guidance on the requirements for independent checks is given in Appendix 2 of the Structural Funds audit manual.

As regards footnote 76, for the ESF German (Thuringia) case, the Member State has taken prompt corrective action and the final report on independent checks indicates the completion of on-site audit visits for the year 2003 as well as a good coverage of Article 10(2) audits.

Ei tagata piisavat auditijälge

| 5.54. | Kontrollikoja auditi käigus avastati üks juhtum, kus auditijälg puudus. (82) Sellel juhul põhineb summa, mida komisjon loeb riigi osaluseks kooli varases eas poolelijätmise vastases projektis, eeldusel, et kindlasummaliste maksetega rahastamise korral on riigi osalus määratluse kohaselt võrdne ühenduse osalusega. Milline summa oli tegelikult igakordses makses selleks otstarbeks ette nähtud, seda kindlaks ei määratud ega peetud selle üle ka eraldi arvestust, seega ei ole võimalik kontrollida tegelikku riigipoolse kaasrahastamise määra. Kulutuste poolelt vaadates on deklareeritud summad seotud projektidega, mis ei vasta ESF programmi meetme kirjeldusele, sisaldades nimelt teatavate õppekavade täiskulusid, mitte aga lisakulusid, nagu on ette nähtud programmi kirjelduses. Kirjeldusele vastavate meetmete kulusid ei määratud kindlaks ega peetud nende üle eraldi arvestust. Lisaks oli veel kaks programmi, kus auditijälg oli ebatäielik. (83) |
| --- | --- |

5.54.

Kontrollikoja auditi käigus avastati üks juhtum, kus auditijälg puudus. (82) Sellel juhul põhineb summa, mida komisjon loeb riigi osaluseks kooli varases eas poolelijätmise vastases projektis, eeldusel, et kindlasummaliste maksetega rahastamise korral on riigi osalus määratluse kohaselt võrdne ühenduse osalusega. Milline summa oli tegelikult igakordses makses selleks otstarbeks ette nähtud, seda kindlaks ei määratud ega peetud selle üle ka eraldi arvestust, seega ei ole võimalik kontrollida tegelikku riigipoolse kaasrahastamise määra. Kulutuste poolelt vaadates on deklareeritud summad seotud projektidega, mis ei vasta ESF programmi meetme kirjeldusele, sisaldades nimelt teatavate õppekavade täiskulusid, mitte aga lisakulusid, nagu on ette nähtud programmi kirjelduses. Kirjeldusele vastavate meetmete kulusid ei määratud kindlaks ega peetud nende üle eraldi arvestust. Lisaks oli veel kaks programmi, kus auditijälg oli ebatäielik. (83)

| 5.54. | For the ESF Dutch case referred to under footnote 77, the schools can decide autonomously on the allocation of the annual budget in line with the national legislation which specifies the objectives and funding mechanisms of the schools. The Regulation also states that the institution needs to carefully account for the funding and expenditure and make sure that these are identifiable in the ledgers (separate accounting obligation). The Commission control work showed that this was the case in the sites it visited. The Community contribution is not included in the lump-sum but the national budget is used as matching funding for the ESF projects. Since the national matching funding for the ESF projects have been identified both in the school budget as well as in the application for ESF funding, signed by the director of the centres, the part-financing and the audit trail are clear. |
| --- | --- |

5.54.

For the ESF Dutch case referred to under footnote 77, the schools can decide autonomously on the allocation of the annual budget in line with the national legislation which specifies the objectives and funding mechanisms of the schools. The Regulation also states that the institution needs to carefully account for the funding and expenditure and make sure that these are identifiable in the ledgers (separate accounting obligation). The Commission control work showed that this was the case in the sites it visited. The Community contribution is not included in the lump-sum but the national budget is used as matching funding for the ESF projects. Since the national matching funding for the ESF projects have been identified both in the school budget as well as in the application for ESF funding, signed by the director of the centres, the part-financing and the audit trail are clear.

Finally, the budget which is allocated annually to the various schools is based on the headcount of n-2. Therefore, there is no link between the headcount of n-2 and the schools' actual expenditure in year n. This also confirms that the national budget can be used autonomously.

As regards, the Belgium FIFG case, the Member State has reported that it has taken the measures needed to ensure a full audit trail.

Tehingute vahetu testimine kontrollikoja poolt: süsteemide puudused leidsid kinnitust, sest varasemad vead püsivad ka käesoleval programmiperioodil

| 5.55. | Vahetuks testimiseks valiti 109 projekti 11-st programmist (vt punkt 5.47), et saada lisatõendeid fondide tegevusest. See tõi esile märkimisväärsel hulgal eeskirjade eiramisi: abikõlbmatud kulutused ja projektid, (84) kulutused ilma alusdokumentideta, (85) ühenduse osaluse ebakorrektne arvutamine (86) ja muud rikkumised. (87) Samasuguseid vigu leiti ka perioodi 1994-1999 kontrollitud programmides. |
| --- | --- |

5.55.

Vahetuks testimiseks valiti 109 projekti 11-st programmist (vt punkt 5.47), et saada lisatõendeid fondide tegevusest. See tõi esile märkimisväärsel hulgal eeskirjade eiramisi: abikõlbmatud kulutused ja projektid, (84) kulutused ilma alusdokumentideta, (85) ühenduse osaluse ebakorrektne arvutamine (86) ja muud rikkumised. (87) Samasuguseid vigu leiti ka perioodi 1994-1999 kontrollitud programmides.

| 5.55. | The Commission will complete its examination of the Court's findings and the replies from the national authorities and take appropriate measures. |
| --- | --- |

5.55.

The Commission will complete its examination of the Court's findings and the replies from the national authorities and take appropriate measures.

As regards footnote 79.4, for the Dutch ESF case, in an interpretative note (No 108097 of 7 July 2001), the Commission accepts that where the final beneficiary is not itself the final recipient of Community funds, advance payments of grants are made by final beneficiaries to final recipients. However, expenditure declared by the final beneficiaries to the managing or paying authority or intermediary body must relate to actual expenditure by the final recipients supported by receipted invoices or documents of equivalent probative value.

Concerning the reference to Spain in footnote 80.1, the Commission refers to its reply to paragraphs 5.20 and 5.23 on subcontracting.

Regarding the Court's findings in respect of the Belgian non-Objective 1 FIFG programme, ‘declaration of costs unrelated to the programme or projects concerned’, the Member State accepts the Court's comment and the Commission will make sure that the error is rectified.

| 5.56. | Vahetute testide tulemused kinnitasid liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudusi, mida kirjeldati punktides 5.48–5.54. Võrreldes eelmiste aastatega polnud avastatud vigades olulisi erinevusi. See annab kinnitust kontrollikoja (88) eelnevatele tähelepanekutele, et komisjon peaks jätkama kontrolle liikmesriikides ning peaks vajadusel kohaldama reguleerivaid sätteid, mis lubavad peatada vahemaksed eeskirjade tõsise rikkumise korral, (89) või kui on tuvastatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõsiseid puudusi, mis võivad viia eeskirjade süsteemse eiramiseni. (90) |
| --- | --- |

5.56.

Vahetute testide tulemused kinnitasid liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudusi, mida kirjeldati punktides 5.48–5.54. Võrreldes eelmiste aastatega polnud avastatud vigades olulisi erinevusi. See annab kinnitust kontrollikoja (88) eelnevatele tähelepanekutele, et komisjon peaks jätkama kontrolle liikmesriikides ning peaks vajadusel kohaldama reguleerivaid sätteid, mis lubavad peatada vahemaksed eeskirjade tõsise rikkumise korral, (89) või kui on tuvastatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõsiseid puudusi, mis võivad viia eeskirjade süsteemse eiramiseni. (90)

| 5.56. | The Commission is continuing to devote a large proportion of its audit resources to checking Member States' systems for the current period. It refers to its replies under points 5.8. and 5.40. It has already made and will continue to make use of its powers where necessary to suspend payments to programmes whose systems show serious weaknesses which place Community funds at risk. |
| --- | --- |

5.56.

The Commission is continuing to devote a large proportion of its audit resources to checking Member States' systems for the current period. It refers to its replies under points 5.8. and 5.40. It has already made and will continue to make use of its powers where necessary to suspend payments to programmes whose systems show serious weaknesses which place Community funds at risk.

Peadirektorite aasta tegevusaruanded ja avaldused

Kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse üldiselt positiivset kinnitust nõrgendavad tõsised reservatsioonid liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise suhtes

| 5.57. | Peadirektorite iga-aastased tegevusaruanded ja avaldused on komisjoni reformi põhielementideks. Struktuurimeetmete eest vastutavad peadirektorid kinnitavad, et nad on põhjendatult kindlad, et nende peadirektoraatide süsteemid tagavad alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Siiski on peadirektorid esitanud mitu õigustatud reservatsiooni liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise suhtes. |
| --- | --- |

5.57.

Peadirektorite iga-aastased tegevusaruanded ja avaldused on komisjoni reformi põhielementideks. Struktuurimeetmete eest vastutavad peadirektorid kinnitavad, et nad on põhjendatult kindlad, et nende peadirektoraatide süsteemid tagavad alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Siiski on peadirektorid esitanud mitu õigustatud reservatsiooni liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise suhtes.

| 5.58. | Regionaalpoliitika peadirektori reservatsioonid tulenevad peamiselt tema asutuse poolt liikmesriikides läbiviidud dokumentaalsete kontrollide ja auditite (mis põhinesid liikmesriikide antud süsteemikirjeldustel) tulemustel, kuigi käesoleval perioodil on ERFi osas on esialgu tehtud veel vähe vastavuskontrolle ja vahetuid teste. Suurem osa 2003. aasta avalduses sisalduvatest reservatsioonidest, mis kõik käsitlevad programmiperioodi 2000–2006, tehti ka 2002. aastal. Niisiis tehakse ERF-i osas taas reservatsioon kahe liikmesriigi (91) juhtimissüsteemide suhtes. Analoogiliselt on tehtud reservatsioon Ühtekuuluvusfondi kontrollisüsteemide toimimise suhtes kolmes liikmesriigis. (92) Üldine reservatsioon on säilitatud ERF-i ühenduse algatuste suhtes (URBAN ja Interreg), arvestades, et liikmesriikidelt saadud dokumentide analüüs pole veel lõpetatud. Eelmiste programmiperioodide osas, mille väljamakseid 2 397 miljoni euro ulatuses sooritati 2003. aastal, reservatsioone ei tehtud. Ühtegi reservatsiooni pole kvantifitseeritud ega märgitud nende olulisust. |
| --- | --- |

5.58.

Regionaalpoliitika peadirektori reservatsioonid tulenevad peamiselt tema asutuse poolt liikmesriikides läbiviidud dokumentaalsete kontrollide ja auditite (mis põhinesid liikmesriikide antud süsteemikirjeldustel) tulemustel, kuigi käesoleval perioodil on ERFi osas on esialgu tehtud veel vähe vastavuskontrolle ja vahetuid teste. Suurem osa 2003. aasta avalduses sisalduvatest reservatsioonidest, mis kõik käsitlevad programmiperioodi 2000–2006, tehti ka 2002. aastal. Niisiis tehakse ERF-i osas taas reservatsioon kahe liikmesriigi (91) juhtimissüsteemide suhtes. Analoogiliselt on tehtud reservatsioon Ühtekuuluvusfondi kontrollisüsteemide toimimise suhtes kolmes liikmesriigis. (92) Üldine reservatsioon on säilitatud ERF-i ühenduse algatuste suhtes (URBAN ja Interreg), arvestades, et liikmesriikidelt saadud dokumentide analüüs pole veel lõpetatud. Eelmiste programmiperioodide osas, mille väljamakseid 2 397 miljoni euro ulatuses sooritati 2003. aastal, reservatsioone ei tehtud. Ühtegi reservatsiooni pole kvantifitseeritud ega märgitud nende olulisust.

| 5.58. | For the previous programme periods the payments relate to the closure process for which the procedures applied were considered sufficient to provide reasonable assurance. Given the nature of the reservations it was not considered that quantification was appropriate. |
| --- | --- |

5.58.

For the previous programme periods the payments relate to the closure process for which the procedures applied were considered sufficient to provide reasonable assurance. Given the nature of the reservations it was not considered that quantification was appropriate.

| 5.59. | ESF-i osas sisaldab tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektori avaldus vastuolu alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse üldiselt positiivse kinnituse ning reservatsiooni vahel, mis tehakse jagatud halduse ja süsteemide toimimise suhtes liikmesriikides. Peadirektor märgib, et tema asutus pole veel suutnud kontrollida muudatusi, mida liikmesriigid on oma juhtimis- ja kontrollisüsteemides teinud pärast komisjoni kontrolle, mis hõlmasid süsteeme 46 % ulatuses perioodiks 2000–2006 kavandatud kulutustest (vt punkt 5.43). ESFi perioodi 1994–1999 osas, mille väljamakseid 768 miljoni euro ulatuses sooritati 2003. aastal, märkusi ei tehtud. Kavandatud maksejärgseid kontrolle ei alustata enne kui 2004. aasta lõpus või 2005. aastal. |
| --- | --- |

5.59.

ESF-i osas sisaldab tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektori avaldus vastuolu alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse üldiselt positiivse kinnituse ning reservatsiooni vahel, mis tehakse jagatud halduse ja süsteemide toimimise suhtes liikmesriikides. Peadirektor märgib, et tema asutus pole veel suutnud kontrollida muudatusi, mida liikmesriigid on oma juhtimis- ja kontrollisüsteemides teinud pärast komisjoni kontrolle, mis hõlmasid süsteeme 46 % ulatuses perioodiks 2000–2006 kavandatud kulutustest (vt punkt 5.43). ESFi perioodi 1994–1999 osas, mille väljamakseid 768 miljoni euro ulatuses sooritati 2003. aastal, märkusi ei tehtud. Kavandatud maksejärgseid kontrolle ei alustata enne kui 2004. aasta lõpus või 2005. aastal.

| 5.59. | Concerning the 2000-2006 programming period, the reservation expressed relates to Member States' systems in respect of which serious weaknesses have been detected and corrective measures will have to be taken. The Commission also refers to its reply to paragraph 5.43. regarding the action plan for attaining the systems coverage objective. |
| --- | --- |

5.59.

Concerning the 2000-2006 programming period, the reservation expressed relates to Member States' systems in respect of which serious weaknesses have been detected and corrective measures will have to be taken. The Commission also refers to its reply to paragraph 5.43. regarding the action plan for attaining the systems coverage objective.

For the 1994-1999 programming period, the Director-General did not express a reservation regarding the ESF because the paid amount referred to by the Court concerns cases regarded as non-problematic since they were found to be satisfactory on the basis of in-depth document checking procedures.

In addition to expenditure audits, before 2003 the Directorate-General for Employment carried out system audits on the application of Regulation (EC) No 2064/97, the results of which were taken into account when closing the 1994-1999 programming period.

| 5.60. | Põllumajanduse peadirektor esitas reservatsiooni programmiperioodi 2000–2006 programmide kõigi 2003. aastal tehtud EAGGF-i arendusrahastu maksete suhtes. Reservatsiooni aluseks on asjaolu, et liikmesriikide süsteemikirjelduste kontrollimisel tekkis tema asutusel küsimusi, millele pole vastust saadud, ning süsteemide auditi varasemad leiud liikmesriikides. Auditite käigus avastatud puuduste mõju kohta hinnangut ei antud. |
| --- | --- |

5.60.

Põllumajanduse peadirektor esitas reservatsiooni programmiperioodi 2000–2006 programmide kõigi 2003. aastal tehtud EAGGF-i arendusrahastu maksete suhtes. Reservatsiooni aluseks on asjaolu, et liikmesriikide süsteemikirjelduste kontrollimisel tekkis tema asutusel küsimusi, millele pole vastust saadud, ning süsteemide auditi varasemad leiud liikmesriikides. Auditite käigus avastatud puuduste mõju kohta hinnangut ei antud.

| 5.61. | Ka kalanduse peadirektor esitas reservatsiooni jagatud halduse ja süsteemide toimimise suhtes liikmesriikides asjaolu tõttu, et liikmesriikide süsteemide auditite varasemate leidude põhjal algatatud kahepoolsed kontaktid on üheksa liikmesriigiga veel pooleli. Reservatsioon pole kvantifitseeritud, samuti pole märgitud selle olulisust. |
| --- | --- |

5.61.

Ka kalanduse peadirektor esitas reservatsiooni jagatud halduse ja süsteemide toimimise suhtes liikmesriikides asjaolu tõttu, et liikmesriikide süsteemide auditite varasemate leidude põhjal algatatud kahepoolsed kontaktid on üheksa liikmesriigiga veel pooleli. Reservatsioon pole kvantifitseeritud, samuti pole märgitud selle olulisust.

| 5.62. | Kuigi peadirektorid pole teinud reservatsioone perioodi 1994–1999 suhtes, näitab kontrollikoja audit, et ka suletud programmides on jätkuvalt märkimisväärseid probleeme seaduslikkuse ja korrektsusega. Ka liikmesriikides käesolevaks perioodiks kehtestatud süsteemid sisaldavad olulisi puudusi. Kolm struktuurimeetmete eest vastutavat peadirektoraati on esitanud süsteemide suhtes üldised reservatsioonid. Regionaalpoliitika peadirektoraadi reservatsioon piirdub kahe liikmesriigiga. |
| --- | --- |

5.62.

Kuigi peadirektorid pole teinud reservatsioone perioodi 1994–1999 suhtes, näitab kontrollikoja audit, et ka suletud programmides on jätkuvalt märkimisväärseid probleeme seaduslikkuse ja korrektsusega. Ka liikmesriikides käesolevaks perioodiks kehtestatud süsteemid sisaldavad olulisi puudusi. Kolm struktuurimeetmete eest vastutavat peadirektoraati on esitanud süsteemide suhtes üldised reservatsioonid. Regionaalpoliitika peadirektoraadi reservatsioon piirdub kahe liikmesriigiga.

| 5.62. | The absence of reservations on 1994-1999 programmes is justified given the rigorous procedures in place in the Directorates-General and the closure audits which are being carried out to verify the reliability of the closure statements. The scope of the assurance given by the Directorates General for the 2000-2006 period in 2003 was in general wider. Each Directorate-General took account of the level of audit work completed on the systems for the 2000-2006 period and its own audit strategy in determining the scope of its reservations. The Regional Policy Directorate-General took account in particular of its positive conclusions for most Member States resulting from its assessment of the system descriptions. |
| --- | --- |

5.62.

The absence of reservations on 1994-1999 programmes is justified given the rigorous procedures in place in the Directorates-General and the closure audits which are being carried out to verify the reliability of the closure statements. The scope of the assurance given by the Directorates General for the 2000-2006 period in 2003 was in general wider. Each Directorate-General took account of the level of audit work completed on the systems for the 2000-2006 period and its own audit strategy in determining the scope of its reservations. The Regional Policy Directorate-General took account in particular of its positive conclusions for most Member States resulting from its assessment of the system descriptions.

Varasemate kinnitavate avalduste tähelepanekute järelaudit

| 5.63. | Kontrollikoja varasemad auditid struktuurimeetmete juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta on toonud esile puudusi nii komisjonis kui liikmesriikides, mis on aidanud kaasa abikõlbmatute kulutuste deklareerimisele ja lubamatute maksete tegemisele.
  2. lisas
  on esitatud kokkuvõte arengutest põhiküsimustes, mille kontrollikoda oma viimastes auditites esile tõi ja mis mõjutavad tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

5.63.

Kontrollikoja varasemad auditid struktuurimeetmete juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta on toonud esile puudusi nii komisjonis kui liikmesriikides, mis on aidanud kaasa abikõlbmatute kulutuste deklareerimisele ja lubamatute maksete tegemisele.
  2. lisas
  on esitatud kokkuvõte arengutest põhiküsimustes, mille kontrollikoda oma viimastes auditites esile tõi ja mis mõjutavad tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 5.63. | The Commission refers to its replies to the observations in Annex 2 and at points 5.46 concerning the 2000-2006 period, 5.37 concerning the 1994-1999 period and 5.62 regarding the scope of the assurance given in Director Generals' annual declarations. |
| --- | --- |

5.63.

The Commission refers to its replies to the observations in Annex 2 and at points 5.46 concerning the 2000-2006 period, 5.37 concerning the 1994-1999 period and 5.62 regarding the scope of the assurance given in Director Generals' annual declarations.

| 5.64. | Kontrollikoda vaatas läbi meetmed, mis komisjon on võtnud seoses varasemate kinnitavate avalduste tähelepanekutega. ESF, EAGGF-i arendusrahastu ja Kalanduse Arendusrahastu suhtes ei andnud läbivaatuse tulemused põhjust erilisteks tähelepanekuteks. |
| --- | --- |

5.64.

Kontrollikoda vaatas läbi meetmed, mis komisjon on võtnud seoses varasemate kinnitavate avalduste tähelepanekutega. ESF, EAGGF-i arendusrahastu ja Kalanduse Arendusrahastu suhtes ei andnud läbivaatuse tulemused põhjust erilisteks tähelepanekuteks.

| 5.65. | ERF-i puhul oli regionaalpoliitika peadirektoraat võtnud järelmeetmeid vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele, kuigi mõnel juhul esines viivitusi seisukoha võtmisel ja asjakohaste parandusmenetluste rakendamisel. On siiski ka juhtumeid, kus parandusmenetlusi pole algatatud (93) või kus tehtud parandused ei arvesta täiel määral kontrollikoja tähelepanekuid. (94) |
| --- | --- |

5.65.

ERF-i puhul oli regionaalpoliitika peadirektoraat võtnud järelmeetmeid vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele, kuigi mõnel juhul esines viivitusi seisukoha võtmisel ja asjakohaste parandusmenetluste rakendamisel. On siiski ka juhtumeid, kus parandusmenetlusi pole algatatud (93) või kus tehtud parandused ei arvesta täiel määral kontrollikoja tähelepanekuid. (94)

| 5.65. | Financial correction procedures are underway in both the North Rhine-Westphalia and the Piedmont cases. The Commission also intends to close the airport infrastructure case in 2004, without a recovery in the light of arguments presented by the Italian authorities and the results of a legal analysis. The second Italian and UK cases were dealt with at the closure of the programmes and the Commission considers the corrections made appropriate. |
| --- | --- |

5.65.

Financial correction procedures are underway in both the North Rhine-Westphalia and the Piedmont cases. The Commission also intends to close the airport infrastructure case in 2004, without a recovery in the light of arguments presented by the Italian authorities and the results of a legal analysis. The second Italian and UK cases were dealt with at the closure of the programmes and the Commission considers the corrections made appropriate.

Järeldused ja soovitused

| 5.66. | 2001. aastal alustatud reform on tugevdanud sisekontrolli keskkonda komisjonis. Peadirektorite avaldused ei taga kontrollikojale siiski usaldatavuse kohta piisavat kindlust. |
| --- | --- |

5.66.

2001. aastal alustatud reform on tugevdanud sisekontrolli keskkonda komisjonis. Peadirektorite avaldused ei taga kontrollikojale siiski usaldatavuse kohta piisavat kindlust.

| 5.66. | Through its work to improve the content and widen the scope of declarations and its monitoring of compliance with the standards on which the declarations are based, the Commission is endeavouring to make the annual declarations into a reliable indicator of its performance and its strategy for dealing with the risks identified, in order that the Court can use them as a basis for its assurance. |
| --- | --- |

5.66.

Through its work to improve the content and widen the scope of declarations and its monitoring of compliance with the standards on which the declarations are based, the Commission is endeavouring to make the annual declarations into a reliable indicator of its performance and its strategy for dealing with the risks identified, in order that the Court can use them as a basis for its assurance.

| 5.67. | Edenemine programmiperioodi 1994–1999 programmide sulgemisel on endiselt vähene, mida on enamasti põhjustanud ebatäielike ja ebaadekvaatsete lõppmakse taotlusdokumentide esitamine liikmesriikide poolt ja komisjoni raskused nende menetlemisel. Kontrollitud juhtudel ei vastanud liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid täielikult ettenähtud nõuetele. Nad ei kontrollinud kulutusi piisavalt ja nende lõppmaksetaotlustele lisatud aruannete usaldusväärsus on küsitav. Kontrollikoda avastas sarnaseid probleeme nagu eelmiste perioodide lõpetamisel (95). |
| --- | --- |

5.67.

Edenemine programmiperioodi 1994–1999 programmide sulgemisel on endiselt vähene, mida on enamasti põhjustanud ebatäielike ja ebaadekvaatsete lõppmakse taotlusdokumentide esitamine liikmesriikide poolt ja komisjoni raskused nende menetlemisel. Kontrollitud juhtudel ei vastanud liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid täielikult ettenähtud nõuetele. Nad ei kontrollinud kulutusi piisavalt ja nende lõppmaksetaotlustele lisatud aruannete usaldusväärsus on küsitav. Kontrollikoda avastas sarnaseid probleeme nagu eelmiste perioodide lõpetamisel (95).

| 5.67. | Based on the audit work carried out by the Commission in preparation for the closure, the examination of the closure documents presented for the 1 104 programmes to be closed, and the results of closure audits carried out, the Commission considers that the Member States have generally made serious efforts to comply with the requirements of Regulation (EC) No 2064/97 and that the level of checks carried out by Member States prior to closures is significantly higher than for the closure of previous periods. |
| --- | --- |

5.67.

Based on the audit work carried out by the Commission in preparation for the closure, the examination of the closure documents presented for the 1 104 programmes to be closed, and the results of closure audits carried out, the Commission considers that the Member States have generally made serious efforts to comply with the requirements of Regulation (EC) No 2064/97 and that the level of checks carried out by Member States prior to closures is significantly higher than for the closure of previous periods.

The strategy adopted by the Commission for closing 1994-1999 programmes has reduced the risk that final payments are made for irregular expenditure. In particular, as a result of its scrutiny of Article 8 declarations it has asked Member States to clarify matters concerning the closure process or to undertake further audit work where necessary. It has lauched financial correction procedures in a number of cases based on its examination of Article 8 declarations and will do so in further cases on the basis of its closure audits. The Commission will take account of the Court's observations in its own audits and will follow up the Court's findings of irregular expenditure in the programmes it audited and make appropriate corrections.

| 5.68. | Perioodiks 2000–2006 muudeti juhtimis- ja kontrollisüsteeme reguleerivaid nõudeid rangemaks, kuid kontrollikoja audit näitas, et süsteemides on tõsiseid puudusi. Kontrollikoja läbiviidud testimine tõi esile samasugused vead nagu perioodil 1994–1999. Kui süsteeme märkimisväärselt ei parandata, on perioodi 1994–1999 lõpetamisel tuvastatud probleemide kordumine vältimatu. |
| --- | --- |

5.68.

Perioodiks 2000–2006 muudeti juhtimis- ja kontrollisüsteeme reguleerivaid nõudeid rangemaks, kuid kontrollikoja audit näitas, et süsteemides on tõsiseid puudusi. Kontrollikoja läbiviidud testimine tõi esile samasugused vead nagu perioodil 1994–1999. Kui süsteeme märkimisväärselt ei parandata, on perioodi 1994–1999 lõpetamisel tuvastatud probleemide kordumine vältimatu.

| 5.68. | The Commission is following a multiannual strategy to address these issues which in addition to including a level of audit work on the current period commensurate with the risks, taking account of other priorities, also involves applying the ‘single audit’ approach in order to maximise the effect of its own and Member States' audit work. This involves improved exchange of control results with Member States within the present regulatory framework and coordination of audit work in order to avoid duplication and ensure a good coverage of systems considered as most at risk by both Commission and national auditors. In addition, the Commission disseminates guidance and good practice to Member States. |
| --- | --- |

5.68.

The Commission is following a multiannual strategy to address these issues which in addition to including a level of audit work on the current period commensurate with the risks, taking account of other priorities, also involves applying the ‘single audit’ approach in order to maximise the effect of its own and Member States' audit work. This involves improved exchange of control results with Member States within the present regulatory framework and coordination of audit work in order to avoid duplication and ensure a good coverage of systems considered as most at risk by both Commission and national auditors. In addition, the Commission disseminates guidance and good practice to Member States.

| 5.69. | Struktuurimeetmete korral asub liikmesriikides komisjoni ja liikmesriikide vahel jagatud halduse üks osa, nimelt põhilised järelevalve- ja kontrollisüsteemid, mis peavad tagama kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse. Eelarve täitmise eest vastutab aga siiski komisjon. Arvestades kõnealuste süsteemide arvukaid puudusi (vt nt
  1. lisa
  ), peaks komisjon nõudma liikmesriikidelt nende täiustamist. Süsteemide tõsiste puuduste korral peaks komisjon kasutama võimalust peatada maksed. Ühenduse laienemise ja järgmise programmiperioodi lähenemise kontekstis peaks komisjon koostöös liikmesriikidega püüdma veelgi tugevdada ja tõhustada struktuurimeetmete finantskontrolli raamistikku. See peaks hõlmama üheselt mõistetavat ja terviklikku auditi- ja kontrollistrateegiat vastavalt kontrollikoja soovitustele tema hiljutises arvamuses ühtse auditimudeli kohta. (96) |
| --- | --- |

5.69.

Struktuurimeetmete korral asub liikmesriikides komisjoni ja liikmesriikide vahel jagatud halduse üks osa, nimelt põhilised järelevalve- ja kontrollisüsteemid, mis peavad tagama kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse. Eelarve täitmise eest vastutab aga siiski komisjon. Arvestades kõnealuste süsteemide arvukaid puudusi (vt nt
  1. lisa
  ), peaks komisjon nõudma liikmesriikidelt nende täiustamist. Süsteemide tõsiste puuduste korral peaks komisjon kasutama võimalust peatada maksed. Ühenduse laienemise ja järgmise programmiperioodi lähenemise kontekstis peaks komisjon koostöös liikmesriikidega püüdma veelgi tugevdada ja tõhustada struktuurimeetmete finantskontrolli raamistikku. See peaks hõlmama üheselt mõistetavat ja terviklikku auditi- ja kontrollistrateegiat vastavalt kontrollikoja soovitustele tema hiljutises arvamuses ühtse auditimudeli kohta. (96)

| 5.69. | The standards of management and control required of Member States are laid down in the regulations and the Commission seeks to ensure that they are complied with. As part of the normal auditing procedures and standards, the Commission addresses detailed recommendations to the Member States whenever deficiencies are identified and follows up the improvements requested. It uses its powers to suspend payments and apply financial corrections to programmes where necessary when it concludes that the weaknesses in their systems involve a serious risk to Community funds. The Commission is closely examining the management and control systems in the new Member States for the current programme period. It has already proposed a management and control framework for the next period, which builds on the experience of the past by further reinforcing and clarifying the control responsibilities of the Member States whilst respecting the requirements of proportionality. |
| --- | --- |

5.69.

The standards of management and control required of Member States are laid down in the regulations and the Commission seeks to ensure that they are complied with. As part of the normal auditing procedures and standards, the Commission addresses detailed recommendations to the Member States whenever deficiencies are identified and follows up the improvements requested. It uses its powers to suspend payments and apply financial corrections to programmes where necessary when it concludes that the weaknesses in their systems involve a serious risk to Community funds. The Commission is closely examining the management and control systems in the new Member States for the current programme period. It has already proposed a management and control framework for the next period, which builds on the experience of the past by further reinforcing and clarifying the control responsibilities of the Member States whilst respecting the requirements of proportionality.

RAHVUSVAHELISE IIRIMAA FONDI NING PÕHJA-IIRIMAA JA IIRIMAA PIIRIÄÄRSETE MAAKONDADE RAHU JA LEPPIMISE SPETSIAALSE TUGIPROGRAMMI (1995–1999) ERIARUANDE NR 7/2000 TÄHELEPANEKUTE JÄRELAUDIT

Eriaruande ulatus ja peamised soovitused

| 5.70. | Eriaruanne keskendus nimetatud kahe programmi rahastamise seaduslikkusele ja korrektsusele ühenduse vahenditest ning uuris meetmete ja projektide ulatusliku valimi abil vahendite väljamaksmise menetluse tõhusust ja mõjusust. |
| --- | --- |

5.70.

Eriaruanne keskendus nimetatud kahe programmi rahastamise seaduslikkusele ja korrektsusele ühenduse vahenditest ning uuris meetmete ja projektide ulatusliku valimi abil vahendite väljamaksmise menetluse tõhusust ja mõjusust.

| 5.71. | Järgnevalt käsitletakse peamisi soovitusi Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (RFI) (97) ning rahu ja leppimise spetsiaalsele tugiprogrammile (PEACE). (98) |
| --- | --- |

5.71.

Järgnevalt käsitletakse peamisi soovitusi Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (RFI) (97) ning rahu ja leppimise spetsiaalsele tugiprogrammile (PEACE). (98)

Rahvusvaheline Iirimaa Fond

Rahastamisvajaduste hindamine

| 5.72. | Nõukogu 2002. aasta detsembri määrus (EÜ) nr 2236/2003, mis hõlmab ühenduse osalust aastatel 2003 ja 2004, nõuab fondi rahaliste vajaduste hindamist enne iga makse sooritamist RFI-le. Hindamise konkreetne sisu on komisjoni ja RFI-i vahel kokku lepitud. Samuti on kokku lepitud, et komisjon sooritab makse alati, kui rahaliste vahendite jääk langeb tasemele, mis on võrdne kahe aasta (projektidele tehtud) maksete summaga, või sellest madalamale. Kuigi see tähendab RFI-i käsutuses olevate rahaliste vahendite märkimisväärset vähenemist võrreldes praeguse tasemega, on need summad siiski põhjendamatult suured. |
| --- | --- |

5.72.

Nõukogu 2002. aasta detsembri määrus (EÜ) nr 2236/2003, mis hõlmab ühenduse osalust aastatel 2003 ja 2004, nõuab fondi rahaliste vajaduste hindamist enne iga makse sooritamist RFI-le. Hindamise konkreetne sisu on komisjoni ja RFI-i vahel kokku lepitud. Samuti on kokku lepitud, et komisjon sooritab makse alati, kui rahaliste vahendite jääk langeb tasemele, mis on võrdne kahe aasta (projektidele tehtud) maksete summaga, või sellest madalamale. Kuigi see tähendab RFI-i käsutuses olevate rahaliste vahendite märkimisväärset vähenemist võrreldes praeguse tasemega, on need summad siiski põhjendamatult suured.

| 5.72. | Although a legal requirement to assess the Fund's financial needs prior to payment was only introduced in the 2002 Regulation on the basis of the Court's recommendations in the Special Report and an audit by the Commission in late 2000, the Commission had begun to adjust Community payments to the current target in cooperation with the Fund's Board as early as 2000 under the previous regulation. The Commission acknowledges that cash balances currently held in the IFI's bank accounts exceed its immediate needs. It will shortly be reassessing the Fund's financial situation and expects the cash balance to decrease to the target level of two years of payments to projects by the end of 2004. The interest on the cash balances is used for the activities of the Fund. |
| --- | --- |

5.72.

Although a legal requirement to assess the Fund's financial needs prior to payment was only introduced in the 2002 Regulation on the basis of the Court's recommendations in the Special Report and an audit by the Commission in late 2000, the Commission had begun to adjust Community payments to the current target in cooperation with the Fund's Board as early as 2000 under the previous regulation. The Commission acknowledges that cash balances currently held in the IFI's bank accounts exceed its immediate needs. It will shortly be reassessing the Fund's financial situation and expects the cash balance to decrease to the target level of two years of payments to projects by the end of 2004. The interest on the cash balances is used for the activities of the Fund.

| 5.73. | Nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 214/2000 ei kehtestatud makse-eelse hindamise nõuet. Selle otsustas komisjon muuta ettemaksesüsteemi nii, et iga-aastase toetuse senise ühekordse 80 %-lise ettemakse asemel kehtestada kaks 40 %-list makset. |
| --- | --- |

5.73.

Nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 214/2000 ei kehtestatud makse-eelse hindamise nõuet. Selle otsustas komisjon muuta ettemaksesüsteemi nii, et iga-aastase toetuse senise ühekordse 80 %-lise ettemakse asemel kehtestada kaks 40 %-list makset.

| 5.73. | At the time of the preparation of the 2000 regulation, the Commission had not yet received the formal recommendation made in the Special Report. When it did so, it proposed the new requirement in the 2002 regulation. However, since 2000 at the Commission’s request the Chairman of the Board has signed a statement for every payment that if the financial situation of the Fund is such that utilisation of the new funds is not guaranteed or existing funds remain unused, the Fund will repay the funds to the Commission. |
| --- | --- |

5.73.

At the time of the preparation of the 2000 regulation, the Commission had not yet received the formal recommendation made in the Special Report. When it did so, it proposed the new requirement in the 2002 regulation. However, since 2000 at the Commission’s request the Chairman of the Board has signed a statement for every payment that if the financial situation of the Fund is such that utilisation of the new funds is not guaranteed or existing funds remain unused, the Fund will repay the funds to the Commission.

Projektitaotluste asjakohase hindamise kriteeriume kohaldati järjepidevalt ja nendest peeti kinni

| 5.74. | Komisjon ei ole välja andnud ühtegi suunist ega juhendit, kuigi ta on andnud sellekohaseid soovitusi oma auditite käigus. Nendele vastavalt andis RFI 2004. aasta alguses välja toetuste menetlemise käsiraamatu, mis käsitleb projektitaotluste hindamist. |
| --- | --- |

5.74.

Komisjon ei ole välja andnud ühtegi suunist ega juhendit, kuigi ta on andnud sellekohaseid soovitusi oma auditite käigus. Nendele vastavalt andis RFI 2004. aasta alguses välja toetuste menetlemise käsiraamatu, mis käsitleb projektitaotluste hindamist.

| 5.74. | The Commission points out that the Fund is an independent legal entity operating under funding rules based on an international agreement between two Member States and other donor governments. The Commission is an observer on the Fund's board and can influence but not determine its policy. |
| --- | --- |

5.74.

The Commission points out that the Fund is an independent legal entity operating under funding rules based on an international agreement between two Member States and other donor governments. The Commission is an observer on the Fund's board and can influence but not determine its policy.

| 5.75. | Kuigi see käsiraamat annab mõningaid suuniseid, milliseid valdkondi hinnata ja kust küsida teiste potentsiaalsete rahastajate arvamust, ei ole RFI siiski otsustanud, millised peaksid olema üksikasjalikud hindamiskriteeriumid, mis tagaksid tema eesmärkide saavutamise. Käsiraamatus sisalduvad üldised suunised ei hõlma piisavalt kõiki RFI-i rahastatavaid projektiliike. |
| --- | --- |

5.75.

Kuigi see käsiraamat annab mõningaid suuniseid, milliseid valdkondi hinnata ja kust küsida teiste potentsiaalsete rahastajate arvamust, ei ole RFI siiski otsustanud, millised peaksid olema üksikasjalikud hindamiskriteeriumid, mis tagaksid tema eesmärkide saavutamise. Käsiraamatus sisalduvad üldised suunised ei hõlma piisavalt kõiki RFI-i rahastatavaid projektiliike.

| 5.75. | The Commission has encouraged the IFI to develop its criteria and procedures for evaluating project applications and continues to do so. A strategic review now under way should allow further progress to be made. |
| --- | --- |

5.75.

The Commission has encouraged the IFI to develop its criteria and procedures for evaluating project applications and continues to do so. A strategic review now under way should allow further progress to be made.

Regulaarne järelevalve ühenduse osaluse üle RFI-i projektides ja projektidest saadava kasu hindamine

| 5.76. | RFI teostab regulaarselt projektide rahastamise elluviimise seiret, kuid ei jälgi regulaarselt rahastamisega mitteseotud teavet, mis muudab võimatuks rahastatud projektide tulemuste hindamise. |
| --- | --- |

5.76.

RFI teostab regulaarselt projektide rahastamise elluviimise seiret, kuid ei jälgi regulaarselt rahastamisega mitteseotud teavet, mis muudab võimatuks rahastatud projektide tulemuste hindamise.

| 5.76. | The Commission agrees that the IFI's monitoring of the impact of its activities could be improved. An assessment by outside consultants is planned in 2004 to assist with the ongoing strategic review. |
| --- | --- |

5.76.

The Commission agrees that the IFI's monitoring of the impact of its activities could be improved. An assessment by outside consultants is planned in 2004 to assist with the ongoing strategic review.

Põhja-Iirimaa ja Iirimaa piiriäärsete maakondade rahu ja leppimise spetsiaalne tugiprogramm (1995–1999)

Täiendav abi rakendusasutustele, et tagada kohalike kogukondade projektide ja sotsiaalsete gruppide valikukriteeriumide järjepidevus, ning suunised ja ressursid abi tagamiseks kõnealustele projektidele ja gruppidele

| 5.77. | Programm määratleb kohalike kogukondade projektid ja sotsiaalsed grupid ning sisaldab valikukriteeriume, mida on täpsustatud programmitäiendis. (99) Korraldusasutus andis täiendava juhendi välja 2003. aasta lõpus ja 2004. aasta alguses. Kuigi see on kooskõlas kontrollikoja soovitustega, on suur osa suunistest programmi kestust arvestades antud liiga hilja. |
| --- | --- |

5.77.

Programm määratleb kohalike kogukondade projektid ja sotsiaalsed grupid ning sisaldab valikukriteeriume, mida on täpsustatud programmitäiendis. (99) Korraldusasutus andis täiendava juhendi välja 2003. aasta lõpus ja 2004. aasta alguses. Kuigi see on kooskõlas kontrollikoja soovitustega, on suur osa suunistest programmi kestust arvestades antud liiga hilja.

| 5.77. | The guidance was delayed by the setting up of the new administrative arrangements. |
| --- | --- |

5.77.

The guidance was delayed by the setting up of the new administrative arrangements.

| 5.78. | Tehnilise abile eraldatavaid vahendeid suurendati 2003. aasta detsembris 18,8 miljonilt eurolt 50,5 miljoni euroni. |
| --- | --- |

5.78.

Tehnilise abile eraldatavaid vahendeid suurendati 2003. aasta detsembris 18,8 miljonilt eurolt 50,5 miljoni euroni.

| 5.78. | The Commission encouraged the increase. Technical assistance is essential for delivering the programme with the maximum involvement of the local community and NGOs. |
| --- | --- |

5.78.

The Commission encouraged the increase. Technical assistance is essential for delivering the programme with the maximum involvement of the local community and NGOs.

Kavandatud tegevustel põhinevate rahastamisvajaduste hindamine

| 5.79. | Euroopa Nõukogu otsustas 1999. aasta märtsis eraldada rahalisi vahendeid programmile PEACE II summas 500 miljonit eurot. Eraldis põhines aga üksnes programmile PEACE I eraldatud vahendite põhjal tehtud lihtsustatud prognoosil. |
| --- | --- |

5.79.

Euroopa Nõukogu otsustas 1999. aasta märtsis eraldada rahalisi vahendeid programmile PEACE II summas 500 miljonit eurot. Eraldis põhines aga üksnes programmile PEACE I eraldatud vahendite põhjal tehtud lihtsustatud prognoosil.

| 5.79. | The PEACE I programme had taken up 98 % of its financial allocation and the same allocation was agreed for PEACE II. |
| --- | --- |

5.79.

The PEACE I programme had taken up 98 % of its financial allocation and the same allocation was agreed for PEACE II.

Valitsusväliste organisatsioonide töö järelevalve

| 5.80. | Kohalikud strateegilised partnerlused, rahastamise vahendusasutused ja kohalike omavalitsuste juhitud töörühmad loodi ametlikult vastavalt aprillis 2002, 2001. aasta lõpus ja 2002. aasta keskel. Hiljem viis korraldusasutus läbi hindamise (tulemused avaldatud 2003. aasta augustis), mille käigus kontrolliti, kas kõik rakendusasutused haldavad programmi PEACE II vastavalt kohaldatavatele juhistele ja korraldusasutusega sõlmitud lepingule. |
| --- | --- |

5.80.

Kohalikud strateegilised partnerlused, rahastamise vahendusasutused ja kohalike omavalitsuste juhitud töörühmad loodi ametlikult vastavalt aprillis 2002, 2001. aasta lõpus ja 2002. aasta keskel. Hiljem viis korraldusasutus läbi hindamise (tulemused avaldatud 2003. aasta augustis), mille käigus kontrolliti, kas kõik rakendusasutused haldavad programmi PEACE II vastavalt kohaldatavatele juhistele ja korraldusasutusega sõlmitud lepingule.

| 5.81. | Soovitusi oli järgitud, kuid kontroll tehti programmi kestuse seisukohalt liiga hilja. Pealegi peaksid programmi rakendamise eest vastutavad asutused läbi viima regulaarseid järelkontrolle. |
| --- | --- |

5.81.

Soovitusi oli järgitud, kuid kontroll tehti programmi kestuse seisukohalt liiga hilja. Pealegi peaksid programmi rakendamise eest vastutavad asutused läbi viima regulaarseid järelkontrolle.

| 5.81. | The implementing bodies had to be given time to settle down before the review started. The managing authority intends to follow up the lessons throughout the lifetime of the programme. |
| --- | --- |

5.81.

The implementing bodies had to be given time to settle down before the review started. The managing authority intends to follow up the lessons throughout the lifetime of the programme.

Projektide dokumenteeritud hindamine vastavalt kirjalikult sätestatud kriteeriumidele

| 5.82. | Projekti hindamise kriteeriumid on programmi ja programmitäiendi osaks ning neid on täiendatud korraldusasutuse poolt välja antud juhistes. Kehtestatud on ka kontrollnimekirjad. |
| --- | --- |

5.82.

Projekti hindamise kriteeriumid on programmi ja programmitäiendi osaks ning neid on täiendatud korraldusasutuse poolt välja antud juhistes. Kehtestatud on ka kontrollnimekirjad.

Asjakohaste kontrollimehhanismide kehtestamine

| 5.83. | Mõlemad liikmesriigid on esitanud komisjonile oma PEACE II programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemide kirjeldused vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 438/2001, kuigi kumbki ei teinud seda tähtajaks. Komisjon on kindlaks teinud, et Iirimaa süsteemikirjeldused vastavad kehtivatele standarditele. Kuid sama ei saa veel öelda Ühendkuningriigi kohta. Lisaks viis komisjon 2003. aasta detsembris Iirimaal ja Põhja-Iirimaal läbi vastavusauditi selle kohta, kas kehtivad süsteemid on kooskõlas kirjeldatutega. Audit tõi esile teatavad puudused ning hilinemise struktuuride sisseseadmisel. |
| --- | --- |

5.83.

Mõlemad liikmesriigid on esitanud komisjonile oma PEACE II programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemide kirjeldused vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 438/2001, kuigi kumbki ei teinud seda tähtajaks. Komisjon on kindlaks teinud, et Iirimaa süsteemikirjeldused vastavad kehtivatele standarditele. Kuid sama ei saa veel öelda Ühendkuningriigi kohta. Lisaks viis komisjon 2003. aasta detsembris Iirimaal ja Põhja-Iirimaal läbi vastavusauditi selle kohta, kas kehtivad süsteemid on kooskõlas kirjeldatutega. Audit tõi esile teatavad puudused ning hilinemise struktuuride sisseseadmisel.

| 5.83. | The delay in setting up the new administrative arrangements led to a delay in submitting descriptions of the systems. |
| --- | --- |

5.83.

The delay in setting up the new administrative arrangements led to a delay in submitting descriptions of the systems.

The Commission is following up its audit in Northern Ireland and will ensure that the weaknesses are corrected. The main deficiency sprang from the late start of independent audits under Article 10 of Regulation (EC) No 438/2001.

| 5.84. | Hiljem andis korraldusasutus välja määruses nõutud juhisdokumendi finantskontrollide ja kontrollnimekirjade kohta. Lisaks korraldati 2004. aastal kõigile rakendusasutustele juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrollimist, tõendamist ning muid asjakohaseid juhtimisküsimusi käsitlevaid koolitusseminare. |
| --- | --- |

5.84.

Hiljem andis korraldusasutus välja määruses nõutud juhisdokumendi finantskontrollide ja kontrollnimekirjade kohta. Lisaks korraldati 2004. aastal kõigile rakendusasutustele juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrollimist, tõendamist ning muid asjakohaseid juhtimisküsimusi käsitlevaid koolitusseminare.

Hinnang RFI ja struktuurifondide vahelisele sünergiale ja koordineerimisele

| 5.85. | Ainukeseks koordineerimiselemendiks on RFI kohalolek programmi PEACE II seirekomisjoni vaatlejana ja komisjoni kohalolek RFI haldusnõukogu vaatlejana. Korraldusasutus ei ole ikka veel RFI haldusnõukogu liige. Puudub RFI ja programmi PEACE II korraldusasutuse või makseasutuse vaheline operatiivne side, mis tagaks regulaarse ja konkreetse kooskõlastamise. Seetõttu ei ole võimalik saavutada mingit tahtlikku sünergiat RFI ja PEACE II programmi tegevuste vahel. |
| --- | --- |

5.85.

Ainukeseks koordineerimiselemendiks on RFI kohalolek programmi PEACE II seirekomisjoni vaatlejana ja komisjoni kohalolek RFI haldusnõukogu vaatlejana. Korraldusasutus ei ole ikka veel RFI haldusnõukogu liige. Puudub RFI ja programmi PEACE II korraldusasutuse või makseasutuse vaheline operatiivne side, mis tagaks regulaarse ja konkreetse kooskõlastamise. Seetõttu ei ole võimalik saavutada mingit tahtlikku sünergiat RFI ja PEACE II programmi tegevuste vahel.

| 5.85. | The Commission agrees that there is a need for more systematic arrangements to coordinate decisions on the participation of both the IFI and PEACE II in projects in addition to existing coordination mechanisms. The Commission will continue its efforts to help the IFI and Peace II management develop the synergies that are possible and will take forward some practical proposals (e.g., common check lists) currently under discussion between the two managing authorities. |
| --- | --- |

5.85.

The Commission agrees that there is a need for more systematic arrangements to coordinate decisions on the participation of both the IFI and PEACE II in projects in addition to existing coordination mechanisms. The Commission will continue its efforts to help the IFI and Peace II management develop the synergies that are possible and will take forward some practical proposals (e.g., common check lists) currently under discussion between the two managing authorities.

| 5.86. | Seoses mitmest allikast rahastatavate projektidega ei eksisteeri ega ei ole ka lähitulevikus kavandatud ametlikku korda või menetlust, mis võimaldaks hinnata, milline rahastamisasutus sobib rahastamise tagamiseks või projekti juhtimiseks kõige paremini. |
| --- | --- |

5.86.

Seoses mitmest allikast rahastatavate projektidega ei eksisteeri ega ei ole ka lähitulevikus kavandatud ametlikku korda või menetlust, mis võimaldaks hinnata, milline rahastamisasutus sobib rahastamise tagamiseks või projekti juhtimiseks kõige paremini.

ERIARUANNE NR 4/2004 ÜLEEUROOPALIST KOOSTÖÖD PUUDUTAVA ÜHENDUSE ALGATUSE – INTERREG III – PROGRAMMITÖÖ KOHTA (100)

| 5.87. | Ühenduse algatus Interreg loodi 1990. aastal, et vähendada piirialade eraldatust. See annab võimaluse koostööks erinevate liikmesriikide partnerite vahel ning aitab seega kaasa piiride avamisele. Algatust uuendati aastateks 1994–1999 (Interreg II) ja 2000–2006 (Interreg III). Interreg III assigneeringud moodustavad 4 875 miljonit eurot, seega on tegu kõige suuremahulisema ühenduse algatusega. |
| --- | --- |

5.87.

Ühenduse algatus Interreg loodi 1990. aastal, et vähendada piirialade eraldatust. See annab võimaluse koostööks erinevate liikmesriikide partnerite vahel ning aitab seega kaasa piiride avamisele. Algatust uuendati aastateks 1994–1999 (Interreg II) ja 2000–2006 (Interreg III). Interreg III assigneeringud moodustavad 4 875 miljonit eurot, seega on tegu kõige suuremahulisema ühenduse algatusega.

| 5.88. | Kontrollikoja audit Interreg III osas hõlmas ajavahemikku komisjoni juhtnööride ettevalmistamisest kuni esimeste heakskiitvate otsusteni abisaajate projektide suhtes. Eesmärk oli vastata järgmistele küsimustele: |
| --- | --- |

5.88.

Kontrollikoja audit Interreg III osas hõlmas ajavahemikku komisjoni juhtnööride ettevalmistamisest kuni esimeste heakskiitvate otsusteni abisaajate projektide suhtes. Eesmärk oli vastata järgmistele küsimustele:

| a) | Kas juhtnöörid hõlbustavad ühenduse algatuse eesmärkide saavutamist? |
| --- | --- |

a)

Kas juhtnöörid hõlbustavad ühenduse algatuse eesmärkide saavutamist?

| b) | Kas komisjon kasutas ühenduse algatusprogrammi ettepanekute läbivaatamisel sobivat menetlust ja kas otsused tehti kokkulepitud aja jooksul? |
| --- | --- |

b)

Kas komisjon kasutas ühenduse algatusprogrammi ettepanekute läbivaatamisel sobivat menetlust ja kas otsused tehti kokkulepitud aja jooksul?

| c) | Kas erinevad partnerid tegid koostööd vastavalt juhtnööridele? |
| --- | --- |

c)

Kas erinevad partnerid tegid koostööd vastavalt juhtnööridele?

| d) | Kas iga piirkonna esialgne analüüs vastas ühenduse algatusprogrammi prioriteetidele ja meetmetele, nagu juhtnöörides ette nähtud? |
| --- | --- |

d)

Kas iga piirkonna esialgne analüüs vastas ühenduse algatusprogrammi prioriteetidele ja meetmetele, nagu juhtnöörides ette nähtud?

| e) | Kas saavutatud edu on võimalik tagantjärele mõõta? |
| --- | --- |

e)

Kas saavutatud edu on võimalik tagantjärele mõõta?

| 5.89. | Interreg III juhtnöörides keskendutakse programmide rakendamise viisidele, mille abil koostööd tõhustada. Juhtnöörid võeti kasutusele aga alles siis, kui ühenduse algatusprogrammi ettepanekute ettevalmistamine oli kestnud vähemalt aasta. Neis ei esitata kindlasuunalisi, mõõdetavaid ega kvantitatiivselt väljendatavaid eesmärke. Puuduvad näitajad, mille abil hinnata saavutatud edu üldisel tasandil. |
| --- | --- |

5.89.

Interreg III juhtnöörides keskendutakse programmide rakendamise viisidele, mille abil koostööd tõhustada. Juhtnöörid võeti kasutusele aga alles siis, kui ühenduse algatusprogrammi ettepanekute ettevalmistamine oli kestnud vähemalt aasta. Neis ei esitata kindlasuunalisi, mõõdetavaid ega kvantitatiivselt väljendatavaid eesmärke. Puuduvad näitajad, mille abil hinnata saavutatud edu üldisel tasandil.

| 5.89. | In view of the large number of cross-border programmes, the many different types of area concerned and the priority objective of developing cross-border economic and social centres, the Commission opted in its guidelines for a bottom-up approach. This is why the guidelines for strands A and C refer to priority areas in relatively broad and non-exhaustive terms. The added value is to be found in the development of cross-border cooperation and in catalyst effect this produces. The indicators should measure progress made in this field. However, the intangible nature of a great many operations made it difficult to devise targeted indicators. |
| --- | --- |

5.89.

In view of the large number of cross-border programmes, the many different types of area concerned and the priority objective of developing cross-border economic and social centres, the Commission opted in its guidelines for a bottom-up approach. This is why the guidelines for strands A and C refer to priority areas in relatively broad and non-exhaustive terms. The added value is to be found in the development of cross-border cooperation and in catalyst effect this produces. The indicators should measure progress made in this field. However, the intangible nature of a great many operations made it difficult to devise targeted indicators.

The main actors were familiar with the general points of the guidelines, and the Commission had been in regular contact with them well before the guidelines were published.

| 5.90. | Menetlused, mille abil komisjon saab ühenduse algatusprogrammi ettepanekuid läbi vaadata, töötati välja ja viidi ellu. Hindamiskriteeriumid olid aga puudulikult ette valmistatud ja ettepanekutes leitud oluliste puuduste osas ei tehtud vajalikke parandusi. Programmide vastuvõtt hilines, mis põhjustas koostöö katkemise abikõlblike piirkondade vahel ning olemasolevate assigneeringute alakasutamise. |
| --- | --- |

5.90.

Menetlused, mille abil komisjon saab ühenduse algatusprogrammi ettepanekuid läbi vaadata, töötati välja ja viidi ellu. Hindamiskriteeriumid olid aga puudulikult ette valmistatud ja ettepanekutes leitud oluliste puuduste osas ei tehtud vajalikke parandusi. Programmide vastuvõtt hilines, mis põhjustas koostöö katkemise abikõlblike piirkondade vahel ning olemasolevate assigneeringute alakasutamise.

| 5.90. | Even though improvements are always possible, the Commission believes that the procedural stages were adequately prepared and that the main shortcomings had been corrected, as far as was possible given that there had to be some negotiation. The delays were largely due to the time taken to remedy these shortcomings given the need to secure the agreement of all the Member States concerned. The delays had little impact on the start-up of the programmes. |
| --- | --- |

5.90.

Even though improvements are always possible, the Commission believes that the procedural stages were adequately prepared and that the main shortcomings had been corrected, as far as was possible given that there had to be some negotiation. The delays were largely due to the time taken to remedy these shortcomings given the need to secure the agreement of all the Member States concerned. The delays had little impact on the start-up of the programmes.

| 5.91. | Vastavalt juhtnöörides antud soovitustele valmistati programmid ette nõuandemenetluse käigus. Partnerid erinevatest liikmesriikidest teevad üldjuhul rakendusprotsessi osas meelsasti koostööd. Takistusi esineb aga ühiste struktuuride loomisel ühenduse algatusprogrammi rakendamiseks ja ERF-i rahaliste vahendite eraldamisel. |
| --- | --- |

5.91.

Vastavalt juhtnöörides antud soovitustele valmistati programmid ette nõuandemenetluse käigus. Partnerid erinevatest liikmesriikidest teevad üldjuhul rakendusprotsessi osas meelsasti koostööd. Takistusi esineb aga ühiste struktuuride loomisel ühenduse algatusprogrammi rakendamiseks ja ERF-i rahaliste vahendite eraldamisel.

| 5.91. | The creation of genuine joint management structures with their own legal personality would facilitate implementation of cooperation programmes. The Commission has proposed a new legal instrument in the package of draft regulations for the new period. |
| --- | --- |

5.91.

The creation of genuine joint management structures with their own legal personality would facilitate implementation of cooperation programmes. The Commission has proposed a new legal instrument in the package of draft regulations for the new period.

| 5.92. | Järjepidevuse seisukohalt võib tõdeda, et programmivaldkonnad A ja B koondavad hulgaliselt analüüse. Neist on aga vähe abi. Prioriteedid ja meetmed koostati teiste probleemide põhjal, mida programmides ei selgitata. Seetõttu ei tehtud otsust lahendamaks piiriga seonduvaid probleeme ning analüüsid ei aita määratleda algset olukorda, mille kaudu oleks võimalik arengut mõõta. Esimesed heakskiidetud projektid valmistati ette ja viiakse ellu osalevate partnerite vahelises koostöös. Projektide panus piiridega seonduvate probleemide lahendamisse ei ole aga alati kuigi märkimisväärne, kuna osa neist piirdub kogemuste vahetamisega. |
| --- | --- |

5.92.

Järjepidevuse seisukohalt võib tõdeda, et programmivaldkonnad A ja B koondavad hulgaliselt analüüse. Neist on aga vähe abi. Prioriteedid ja meetmed koostati teiste probleemide põhjal, mida programmides ei selgitata. Seetõttu ei tehtud otsust lahendamaks piiriga seonduvaid probleeme ning analüüsid ei aita määratleda algset olukorda, mille kaudu oleks võimalik arengut mõõta. Esimesed heakskiidetud projektid valmistati ette ja viiakse ellu osalevate partnerite vahelises koostöös. Projektide panus piiridega seonduvate probleemide lahendamisse ei ole aga alati kuigi märkimisväärne, kuna osa neist piirdub kogemuste vahetamisega.

| 5.92. | The bottom-up approach brings out concerns not identified by expert analysis but expressed by regional and local authorities which feed into the strategy and choice of priorities. As the overall objective of the cross-border CIPs is to contribute to the development of cross-border economic and social centres, any project which facilitates cooperation on this point can participate in the objective. |
| --- | --- |

5.92.

The bottom-up approach brings out concerns not identified by expert analysis but expressed by regional and local authorities which feed into the strategy and choice of priorities. As the overall objective of the cross-border CIPs is to contribute to the development of cross-border economic and social centres, any project which facilitates cooperation on this point can participate in the objective.

| 5.93. | Näitajad ei sobi saavutatud arengu järelhindamiseks. Nad ei vasta küllalt täpselt eesmärkidele. Peale selle tuleks osa näitajaid selgemalt määratleda ja nende koostamisel kasutatud teabeallikaid täpsustada. Enamikul analüüsitud juhtudest ei kasutatud veel arvutirakendusi. |
| --- | --- |

5.93.

Näitajad ei sobi saavutatud arengu järelhindamiseks. Nad ei vasta küllalt täpselt eesmärkidele. Peale selle tuleks osa näitajaid selgemalt määratleda ja nende koostamisel kasutatud teabeallikaid täpsustada. Enamikul analüüsitud juhtudest ei kasutatud veel arvutirakendusi.

| 5.93. | The Commission recognises that there is a difficulty in finding suitable indicators due to the fact that the added value of the Interreg Initiative takes a variety of forms. The sets of indicators in individual Interreg III programmes are, however, a promising start in this direction. |
| --- | --- |

5.93.

The Commission recognises that there is a difficulty in finding suitable indicators due to the fact that the added value of the Interreg Initiative takes a variety of forms. The sets of indicators in individual Interreg III programmes are, however, a promising start in this direction.

The Commission encouraged Member States to put in place IT project management systems and databases to compile information for use with indicators.

| 5.94. | Kontrollikoda soovitab käimasolevaks perioodiks iga ühenduse algatusprogrammi osas kasutatavate näitajate süsteeme lihtsustada ja tõhustada, et nende mõju oleks võimalik paremini mõõta. Projektide valikukriteeriume tuleks karmistada, et suurendada projektide lisaväärtust, st nende panust piiriga seotud probleemide lahendamisse. |
| --- | --- |

5.94.

Kontrollikoda soovitab käimasolevaks perioodiks iga ühenduse algatusprogrammi osas kasutatavate näitajate süsteeme lihtsustada ja tõhustada, et nende mõju oleks võimalik paremini mõõta. Projektide valikukriteeriume tuleks karmistada, et suurendada projektide lisaväärtust, st nende panust piiriga seotud probleemide lahendamisse.

| 5.94. | After the mid-term assessments, the Commission urged many programme management authorities to improve the systems of indicators. As part of the simplification drive, the Commission called on Member States to simplify and reduce the number of their impact indicators. |
| --- | --- |

5.94.

After the mid-term assessments, the Commission urged many programme management authorities to improve the systems of indicators. As part of the simplification drive, the Commission called on Member States to simplify and reduce the number of their impact indicators.

| 5.95. | Kui algatust pärast 2006. aastat uuendatakse, peaks komisjon korraldama uuringu, et välja selgitada, millised on piiridega seonduvad probleemid. Olenemata lähenemisviisist aitaks uuring määratleda konkreetseid eesmärke, mis oleksid ühenduse algatuses esmatähtsad ja annaksid sellele lisaväärtust. Seega tuleks määratleda näitajad iga programmivaldkonna kaupa. Sellest tulenevalt peaks üksikasjalike kriteeriumide määratlemine, mille alusel komisjon annab hinnangu ühenduse algatusprogrammi ettepanekutele, võimaldama aktiivsemat lähenemist liikmesriikide suhtes. Iga ühenduse algatusprogrammi osas nõutavad analüüsid peaksid kaasa aitama konkreetsete eesmärkide sõnastamisele ja arengu hindamisele. |
| --- | --- |

5.95.

Kui algatust pärast 2006. aastat uuendatakse, peaks komisjon korraldama uuringu, et välja selgitada, millised on piiridega seonduvad probleemid. Olenemata lähenemisviisist aitaks uuring määratleda konkreetseid eesmärke, mis oleksid ühenduse algatuses esmatähtsad ja annaksid sellele lisaväärtust. Seega tuleks määratleda näitajad iga programmivaldkonna kaupa. Sellest tulenevalt peaks üksikasjalike kriteeriumide määratlemine, mille alusel komisjon annab hinnangu ühenduse algatusprogrammi ettepanekutele, võimaldama aktiivsemat lähenemist liikmesriikide suhtes. Iga ühenduse algatusprogrammi osas nõutavad analüüsid peaksid kaasa aitama konkreetsete eesmärkide sõnastamisele ja arengu hindamisele.

| 5.95. | The Commission considers that added value is greater if CIPs contribute to creating cross-border economic centres rather than simply resolving problems still existing at borders. The choice of this approach affects the possibility of laying down standard indicators, even if improvements are possible in this field. |
| --- | --- |

5.95.

The Commission considers that added value is greater if CIPs contribute to creating cross-border economic centres rather than simply resolving problems still existing at borders. The choice of this approach affects the possibility of laying down standard indicators, even if improvements are possible in this field.

| 5.96. | Juhtnöörid ja metoodilised dokumendid tuleks teha kättesaadavaks enne ühenduse algatusprogrammi ettevalmistustööga alustamist, samuti on vaja selgemini määratleda ex ante hindaja roll ja programmitöö täiendamise sisu. |
| --- | --- |

5.96.

Juhtnöörid ja metoodilised dokumendid tuleks teha kättesaadavaks enne ühenduse algatusprogrammi ettevalmistustööga alustamist, samuti on vaja selgemini määratleda ex ante hindaja roll ja programmitöö täiendamise sisu.

| 5.96. | The Commission will present the guidelines and methodology documents well before the next programming period gets under way. The Commission is reviewing the role of ex-ante evaluation in preparing the new regulations. |
| --- | --- |

5.96.

The Commission will present the guidelines and methodology documents well before the next programming period gets under way. The Commission is reviewing the role of ex-ante evaluation in preparing the new regulations.

| 5.97. | Koostöö hoogustamiseks ei peaks algatusele rahaliste vahendite eraldamine enam toimuma liikmesriikide kaupa ning juriidilise koostöö vahendite alal alustatud töö tuleks lõpule viia ja soovitused ellu viia. |
| --- | --- |

5.97.

Koostöö hoogustamiseks ei peaks algatusele rahaliste vahendite eraldamine enam toimuma liikmesriikide kaupa ning juriidilise koostöö vahendite alal alustatud töö tuleks lõpule viia ja soovitused ellu viia.

| 5.97. | The Commission will examine the Court’s recommendation when preparing the next programming period. The Commission has proposed a new legal instrument in the package of draft regulations for the new period. |
| --- | --- |

5.97.

The Commission will examine the Court’s recommendation when preparing the next programming period. The Commission has proposed a new legal instrument in the package of draft regulations for the new period.

---

(1)  2003. aastal: Kreekas, Hispaanias, Iirimaal ja Portugalis.

(2)  210 579 miljonit eurot struktuurifondidele ja 19 598 miljonit eurot Ühtekuuluvusfondile (2003. aasta hindades).

(3)  Komisjon võib ka ise läbi viia innovatsiooni- või tehnilise abi tegevusi mahuga kuni 0,65 % eelarvest.

(4)  Viitamise hõlbustamiseks on kogu teksti ulatuses kasutatud ühtset terminit “programm”, osutamaks põhiliselt struktuurifondide abile. Üks programm võib saada abi rohkem kui ühest fondist.

(5)  Summad enne uute, 2004. aastal liitunud liikmesriikide programmide ja projektide heakskiitmist.

(6)  Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 274.

(7)  Standard 11 “Riskianalüüs ja-juhtimine”, standard 12 “Juhtimisteave”, standard 14 “Väärkajastused aruannetes”, standard 17 “Järelevalve”, standard 18 “Erandite käsitlemine aruandes”, standard 20 “Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine”, standard 21 “Auditiaruanded” ja standard 22 “Siseauditi suutlikkus”.

(8)  Standardid 17 “Järelevalve” ja 22 “Siseauditi suutlikkus”.

(9)  Komisjoni 15. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2064/97, millega nähakse ette üksikasjalik kord nõukogu määruse (EMÜ) nr 4253/88 rakendamiseks liikmesriikide finantskontrolli suhtes struktuurifondide kaasfinantseeritavate meetmete üle (EÜT L 290, 23.10.1997, lk 1). Ühtekuuluvusfondi süsteeme reguleerib nõukogu 16. mai 1994. aasta määrus (EMÜ) nr 1164/94, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).

(10)  Kontrollikoja eriaruanne nr 10/2001, mis käsitleb struktuurifondide finantskontrolli; komisjoni määrused (EÜ) nr 2064/97 ja (EÜ) nr 1681/94 ning kontrollikoja 2002. aasta aastaaruanne, punktid 5.16–5.21.

(11)  3 – ERF, 2 – ESF, 1 – EAGGF arendusrahastu ja 1 – Ühtekuuluvusfond.

(12)  Iirimaa EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 94IR16006.

(13)  Prantsusmaa (Pays de la Loire) ERF eesmärk 2 970313015; Saksamaa (Tüüringi) ERF eesmärk 1 940209005.

(14)  Itaalia (Emilia-Romagna) ESF eesmärk 3 940009I3.

(15)  Euroopa Kontrollikoda – 1999. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 3.66.

(16)  Portugal (Azores) ERF eesmärk 1 941209013; Prantsusmaa (Pays de la Loire) ERF eesmärk 2 970313015.

(17)  Saksamaa (Tüüringi) ERF eesmärk 1 940209005.

(18)  Iirimaa EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 94IR16006.

(19)  Kontrollikoja eriaruanne nr 10/2001, mis käsitleb struktuurifondide finantskontrolli, punkt 33.

(20)  Iirimaa EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 94IR16006; Saksamaa (Tüüringi) ERF eesmärk 1 940209005; Portugal (Azores) ERF eesmärk 1 941209013.

(21)  Itaalia (Emilia-Romagna) ESF eesmärk 3 940009I3.

(22)  Portugal (Madeira) ESF eesmärk 1 947000P1.

(23)  Prantsusmaa (Pays de la Loire) ERF eesmärk 2 970313015; Iirimaa EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 94IR16006.

(24)  Saksamaa (Tüüringi) ERF eesmärk 1 940209005; Portugal (Azores) ERF eesmärk 1 941209013; Prantsusmaa (Pays de la Loire) ERF eesmärk 2 970313015.

(25)  Portugal (Madeira) ESF eesmärk 1 947000P1.

(26)  Iirimaa EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 94IR16006.

(27)  Portugal (Madeira) ESF eesmärk 1 947000P1; Prantsusmaa (Pays de la Loire) ERF eesmärk 2 970313015; Saksamaa (Tüüringi) ERF eesmärk 1 940209005.

(28)  Abikõlbmatud kulutused ja projektid:

Programmi kriteeriumidele mittevastavate projektide deklareerimine: Saksamaa (Tüüringi) ERF eesmärk 1 940209005.

Kulutuste deklareerimine, mis jäid väljapoole abikõlblikku valdkonda või ajavahemikku: Prantsusmaa (Pays de la Loire) ERF eesmärk 2 970313015; Portugal (Madeira) ESF eesmärk 1 947000P1.

Kulutuste topeltdeklareerimine: Portugal (Azores) ERF eesmärk 1 941209013; Iirimaa EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 94IR16006; Saksamaa (Tüüringi) ERF eesmärk 1 940209005.

Töökohtade loomise kriteeriumi mittetäitmine: Saksamaa (Tüüringi) ERF eesmärk 1 940209005.

Abikõlbmatute kulutuste deklareerimine seoses abi taotleva riigihaldusorgani igapäevaste juhtimisülesannetega: Iirimaa EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 94IR16006.

Muud abikõlbmatud kulutused: Iirimaa EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 94IR16006.

(29)  Kulutused ilma alusdokumentideta:

Kulutused ilma asjakohaste alusdokumentideta: Iirimaa EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 94IR16006; Prantsusmaa (Pays de la Loire) ERF eesmärk 2 970313015; Portugal (Madeira) ESF eesmärk 1 947000P1.

Mitte tegelike, vaid eeldatavate kulutuste deklareerimine: Prantsusmaa (Pays de la Loire) ERF eesmärk 2 970313015; Portugal (Madeira) ESF eesmärk 1 947000P1.

Eraldi raamatupidamisarvestuse süsteemi või asjakohaste raamatupidamiskoodide puudumine, mis ei võimalda tuvastada ühenduse osalust: Prantsusmaa (Pays de la Loire) ERF eesmärk 2 970313015.

Üldkuludest proportsionaalse osa kandmine projekti arvele ilma vastavaid summasid põhjendava eelarvestuseta: Portugal (Madeira) ESF eesmärk 1 947000P1.

(30)  Ühenduse osaluse ebakorrektne arvutamine:

Potentsiaalsete laekumiste ja muude tulude arvestamata jätmine ühenduse osalusmäära arvutamisel projektides: Portugal (Azores) ERF eesmärk 1 941209013.

Riigipoolse toetuse piirmäära ületamine: Saksamaa (Tüüringi) ERF eesmärk 1 940209005.

(31)  Muud eeskirjade eiramised:

Avalikkuse teavitamata jätmine struktuurifondide osalusest: Prantsusmaa (Pays de la Loire) ERF eesmärk 2 970313015; Saksamaa (Tüüringi) ERF eesmärk 1 940209005; Portugal (Azores) ERF eesmärk 1 941209013; Portugal (Madeira) ESF eesmärk 1 947000P1.

(32)  Saksamaa (Tüüringi) ERF eesmärk 1 940209005; Prantsusmaa (Pays de la Loire) ERF eesmärk 2 970313015; Portugal (Azores) ERF eesmärk 1 941209013.

(33)  Portugal (Madeira) ESF eesmärk 1 947000P1.

(34)  Iirimaa EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 94IR06006.

(35)  Nõukogu 20. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2082/93 (mis muudab määrust (EMÜ) nr 4253/88, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega) artikli 21 lõige 4 (EÜT L 193, 31.7.1993, lk 20).

(36)  Komisjoni 15. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2064/97 (millega nähakse ette üksikasjalik kord nõukogu määruse (EMÜ) nr 4253/88 rakendamiseks liikmesriikide finantskontrolli suhtes struktuurifondide kaasfinantseeritavate meetmete üle) artikkel 8 (EÜT L 290, 23.10.1997, lk 1).

(37)  Nagu ette nähtud määruses (EÜ) nr 1681/94.

(38)  33 – ERF (millest 2 suletud), 27 – ESF (millest 5 suletud), 13 – EAGGF arendusrahastu (millest 5 suletud), 4 – Kalanduse Arendusrahastu (ükski pole suletud).

(39)  Brandenburg 940209002, Saksi-Anhalt 940209003, Saksimaa 940209004, Lääne-Berliin eesmärk 2 1997-1999 970213004, Saksimaa eesmärk 1 DG V 940209015, Attikh 940809001, Lääne-Kreeka 940809003, Tourismos-Politismos 940809016, Roads-Ports-Airport 940809019, Asturias 941109002, Kanaarid 941109003, Incentivos Regionales 941109015, Medio Ambiente Local 941109024, Pais Vasco eesmärk 2 1997–1999 971109007, Korsika 940313024, Guadeloupe 940313025, Guyane 940313026, Tourism MoP (Iirimaa) 940409003, Industrial Development (Iirimaa) 940409007, Economic Infrastructure (Iirimaa) 940409005, Sardiinia 940509001, Apuulia 940509002, Infrastrutture di Trasporto Stradali 940509016, Calabria 940509011, Hainaut 941013001.

(40)  Incentivos Regionales 941109015, Aragon eesmärk 2 1997–1999 971109001, Pais Vasco eesmärk 2 1997–1999 971109007, Guadeloupe 940313025, Tourism MoP (Iirimaa) 940409003, Industrial Development (Iirimaa) 940409007, Economic Infrastructure (Iirimaa) 940409005, Infrastrutture di Trasporto Stradali 940509016.

(41)  Saksimaa 940209004, Saksimaa eesmärk 1 DG V 940209015, Lääne-Kreeka 940809003, Roads-Ports-Airport 940809019, Aragon eesmärk 2 1997–1999 971109001, Pais Vasco eesmärk 2 1997–1999 971109007, Guadeloupe 940313025, Sardiinia 940509001, Apuulia 940509002, Infrastrutture di Trasporto Stradali 940509016.

(42)  Brandenburg 940209002, Saksimaa 940209004, Saksimaa eesmärk 1 DG V, Aragon eesmärk 2 1997–1999 971109001, Pais Vasco eesmärk 2 1997–1999 971109007; Zuid Oost Brabant eesmärk 2 1997–1999.

(43)  Zuid Oost Brabant eesmärk 2 1997–1999; Ricerca eesmärk 1 1994–1999.

(44)  Ricerca eesmärk 1 1994–1999.

(45)  Brandenburg 940209002, Saksi-Anhalt 940209003, Saksimaa 940209004, Saksimaa eesmärk 1 DG V, Korsika 940313024, Reunion 940313028, Hainaut 941013001.

(46)  Saksamaa 941001D1, Saksamaa 943001D3.

(47)  Itaalia 940019I1, 940013I2, 940012I3, 940022I1, 940017I1.

(48)  Hispaania 940112ES1, 970234ES2.

(49)  Hispaania 94ES06016, Itaalia 94IT06045, Portugal 94PT16004, Hispaania Interreg Z1 97EU16002, Ühendkuningriik 94UK060160 5a, Iirimaa 94IR06009, Prantsusmaa (Bretagne) 94FR06016 5b, Prantsusmaa (Guadeloupe) eesmärk 1 94FR16002SPD, Sitsiilia 94IT16033, Hispaania 94ES06032, Saksamaa 94DE06007, Itaalia 94IT06056, Austria 95AT06016.

(50)  Hispaania 94ES06016.

(51)  Hispaania 94ES06032, Itaalia 94IT16033.

(52)  Iirimaa 94IR06009, Ühendkuningriik 94UK06016.

(53)  Hispaania (Andaluusia) 94ES06016, Itaalia 94IT06045, Prantsusmaa (Guadeloupe) eesmärk 1 94FR16002SPD, Portugal 94PT16004, Ühendkuningriik 94UK060160 5a.

(54)  Ühendkuningriik 94UK06016, Hispaania 94ES06016.

(55)  Hispaania eesmärk 1 94ES14101.

(56)  Itaalia 94IT14101.

(57)  Ühendkuningriik eesmärk 1 94UK16003.

(58)  Tuleb tähele panna, et kui sama programmi rahastab mitu fondi, suletakse iga fondi osa eraldi. Seega ei vasta need arvud punktis 5.3 toodud programmide koguarvule.

(59)  Struktuurimeetmete eesmärgid on perioodiks 2000–2006 ümber grupeeritud.

Allikas:Tabeli koostas komisjoni andmete põhjal Eurooopa Kontrollikoda.

(60)  Struktuurimeetmete eesmärgid on perioodiks 2000–2006 ümber grupeeritud.

(61)  Olemasolevad andmed 15. aprilli 2004. aasta seisuga.

Allikas:Tabeli koostas komisjoni andmete põhjal Eurooopa Kontrollikoda.

(62)  Struktuurimeetmete eesmärgid on perioodiks 2000–2006 ümber grupeeritud.

Allikas:Tabeli koostas komisjoni andmete põhjal Eurooopa Kontrollikoda.

(63)  Struktuurimeetmete eesmärgid on perioodiks 2000–2006 ümber grupeeritud.

Allikas:Tabeli koostas komisjoni andmete põhjal Eurooopa Kontrollikoda.

(64)  Komisjoni 2. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 438/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad juhtimis- ja kontrollisüsteemi kohta seoses struktuurifondidest antava abiga (EÜT L 63, 3.3.2001, lk 21).

(65)  Komisjoni 2. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 448/2001, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad finantskorrektsioonide tegemise korra kohta struktuurifondidest antavas abis (EÜT L 64, 6.3.2001, lk 13).

(66)  Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).

(67)  Hindamine ei olnud lõpetatud ühenduse algatuste osas ja lõppjäreldus oli tegemata Kreeka, Hispaania, Ühendkuningriigi (Põhja-Iirimaa) ja ühe Portugali programmi süsteemide kohta.

(68)  5 – ERF, 4 – ESF, 1 – EAGGF arendusrahastu and 1 – Kalanduse Arendusrahastu.

(69)  Madalmaad ESF eesmärk 3 1999NL053DO001.

(70)  Belgia, Kalanduse Arendusrahastu, väljaspool eesmärgi 1 ala 2000BE14FDO001.

(71)  Itaalia (Apuulia) ERF eesmärk 1 1999IT161PO009; Hispaania (Galiitsia) ERF eesmärk 1 2000ES161PO011.

(72)  Hispaania (Galiitsia) ERF eesmärk 1 2000ES161PO011; Itaalia (Piemonte) ERF eesmärk 2 2000IT162DO007; Ühendkuningriik (East Midlands) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004.

(73)  Hispaania (Andaluusia) EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 2000ES161PO003.

(74)  Saksamaa (Tüüringi) ESF eesmärk 1 1999DE161PO002; Madalmaad ESF eesmärk 3 1999NL053DO001.

(75)  Madalmaad ESF eesmärk 3 1999NL053DO001 (Haagi operatiivkeskus); Hispaania (Andaluusia) EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 2000ES161PO003.

(76)  Itaalia (Apuulia) ERF eesmärk 1 1999IT161PO009.

(77)  Belgia (Hainault) ERF eesmärk 1 1999BE161DO001; Hispaania ESF eesmärk 1 2000ES053PO311; Ühendkuningriik (East Midlands) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004.

(78)  Hispaania (Galiitsia) ERF eesmärk 1 2000ES161PO011; Ühendkuningriik (East Midlands) ERF eesmärk 2 000GB162DO004; Itaalia (Apuulia) ERF eesmärk 1 1999IT161PO009.

(79)  Hispaania (Andaluusia) EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 2000ES161PO003.

(80)  Itaalia (Apuulia) ERF eesmärk 1 1999IT161PO009; Itaalia (Piemonte) ERF eesmärk 2 2000IT162DO007; Ühendkuningriik (East Midlands) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004.

(81)  Saksamaa (Tüüringi) ESF eesmärk 1 1999DE161PO002.

(82)  Madalmaad ESF eesmärk 3 1999NL053DO001.

(83)  Belgia, Kalanduse Arendusrahastu väljaspool eesmärgi 1 ala 2000BE14FDO001; Itaalia (Piemonte) ERF eesmärk 2 2000IT162DO007.

(84)  Abikõlbmatud kulutused ja projektid:

Aasjaomaste programmide või projektidega mitteseotud kulude deklareerimine: Madalmaad ESF eesmärk 3 1999NL053DO001; Belgia, Kalanduse Arendusrahastu väljaspool eesmärgi 1 ala 2000BE14FDO001; Ühendkuningriik (East Midlands) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Belgia (Hainault) ERF eesmärk 1 1999BE161DO001; Itaalia (Apuulia) ERF eesmärk 1 1999IT161PO009; Hispaania (Andaluusia) EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 2000ES161PO003.

Kulutuste deklareerimine, mis jäid väljapoole abikõlblikku ajavahemikku: Madalmaad ESF eesmärk 3 1999NL053DO001; Hispaania (Andaluusia) EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 2000ES161PO003; Ühendkuningriik (East Midlands) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Hispaania (Galiitsia) ERF eesmärk 1 2000ES161PO011.

Tagastatava käibemaksu deklareerimine: Belgia (Hainault) ERF eesmärk 1 1999BE161DO001.

Kulutuste deklareerimine, kuigi vahendid polnud lõplikele kasusaajatele välja makstud: Madalmaad ESF eesmärk 3 1999NL053DO001.

(85)  Kulutused ilma alusdokumentideta:

Mitte tegelike, vaid eeldatavate kulutuste deklareerimine: Saksamaa (Tüüringi) ESF eesmärk 1 1999DE161PO002; Hispaania ESF eesmärk 1 2000ES053PO311.

Kulutused ilma asjakohaste alusdokumentideta: Madalmaad ESF eesmärk 3 1999NL053DO001; Saksamaa (Tüüringi) ESF eesmärk 1 1999DE161PO002; Hispaania ESF eesmärk 1 2000ES053PO311; Ühendkuningriik (East Midlands) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Belgia (Hainault) ERF eesmärk 1 1999BE161DO001; Hispaania (Galiitsia) ERF eesmärk 1 2000ES161PO011.

Üldkuludest proportsionaalse osa kandmine projekti arvele ilma vastavaid summasid põhjendava eelarvestuseta: Madalmaad ESF eesmärk 3 1999NL053DO001; Saksamaa (Tüüringi) ESF eesmärk 1 1999DE161PO002; Hispaania ESF eesmärk 1 2000ES053PO311; Ühendkuningriik (East Midlands) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Hispaania (Galiitsia) ERF eesmärk 1 2000ES161PO011.

Eraldi raamatupidamisarvestuse süsteemi või asjakohaste raamatupidamiskoodide puudumine, mis ei võimalda tuvastada ühenduse osalust: Madalmaad ESF eesmärk 3 1999NL053DO001.

(86)  Ühenduse osaluse ebakorrektne arvutamine:

Potentsiaalsete laekumiste ja muude tulude arvestamata jätmine ühenduse osalusmäära arvutamisel projektides: Hispaania (Andaluusia) EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 2000ES161PO003; Ühendkuningriik (East Midlands) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Hispaania (Galiitsia) ERF eesmärk 1 2000ES161PO011; Itaalia (Apuulia) ERF eesmärk 1 1999IT161PO009.

(87)  Muud eeskirjade eiramised:

Kontrolli puudumine piisava riigipoolse rahastamise tegeliku kättesaadavaks tegemise kohta: Saksamaa (Tüüringi) ESF eesmärk 1 1999DE161PO002.

Keskkonnamõjude hindamise tegemata jätmine: Itaalia (Apuulia) ERF eesmärk 1 1999IT161PO009.

Avalikkuse teavitamata jätmine struktuurifondide osalusest: Madalmaad ESF eesmärk 3 1999NL053DO001; Hispaania (Galiitsia) ERF eesmärk 1 2000ES161PO011.

Ühenduse eeskirjade mittejärgimine lepingute sõlmimisel riigihanke korras: Belgia, Kalanduse Arendusrahastu väljaspool eesmärgi 1 ala 2000BE14FDO001; Ühendkuningriik (East Midlands) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Belgia (Hainault) ERF eesmärk 1 1999BE161DO001; Hispaania (Galiitsia) ERF eesmärk 1 2000ES161PO011; Itaalia (Apuulia) ERF eesmärk 1 1999IT161PO009.

Projekti olulisest muutmisest mitteteatamine: Saksamaa (Tüüringi) ESF eesmärk 1 1999DE161PO002.

(88)  2002. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 5.24.

(89)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/99, artikkel 38, viies lõik.

(90)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/99, artikkel 39, teine lõik.

(91)  Kreeka ja Hispaania.

(92)  Kreeka, Hispaania ja Portugal.

(93)  Ühel juhul ei jätkanud regionaalpoliitika peadirektoraat meetmete võtmist (Nordrhein-Westfalen eesmärk 2 1992–1993); kahel juhul ei võtnud ta lõplikku seisukohta, (Piemonte 1994–1996, Itaalia, lennujaama infrastruktuur 1997–1999).

(94)  Itaalia Aree attrezzate 1989–1993; Greater Manchester, Lancashire ja Cheshire eesmärk 2 1997–1999.

(95)  1996. eelarveaasta aastaaruanne; eriaruanne nr 14/98 ERF abivormide lõpetamise kohta (EÜT C 368, 27.11.1998).

(96)  Kontrollikoja arvamus nr 2/2004

(97)  Eriaruande punktid 70 a), 70 c) ja 70 d).

(98)  Eriaruande punktid 71 a), 71 b), 71 c), 71 d), 71 e) ja 71 f).

(99)  Programmitäiend on lisadokument, kus esitatakse programmi rakendamise kohta täiendavaid üksikasju.

(100)  Eriaruane nr 4/2004 (avaldamisel).

1. LISA

| Kontrollikoja hinnang komisjoni määruse (EÜ) nr 438/01 täitmisele juhtimis- ja kontrollisüsteemide osas kohapeal kontrollitud liikmesriikides |
| --- |
| Auditi põhivaldkonnad | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| Liikmesriik/piirkond/fond | Funktsioonide selge määratlemine, eraldamine ja lahusus (artikkel 3) | Rahuldavad menetlused kaasrahastatud tegevuste seaduslikkus ja korrektsuse igapäevaseks kontrollimiseks (artikkel 4) | Piisav auditijälg (artikkel 7) | Asjakohased parandusmenetlused (artikkel 8) | Kulutõendite usaldatavuse tagamine (artikkel 9) | Kontrollide edenemine, mis peavad katma vähemalt 5 % abikõlblikest kogukuludest (artikkel 10) | 5 % kontrollide asjakohane korraldamine (artiklid 10–12) | Programmi sulgemisel tõendi väljastava asutuse sõltumatus ja auditistandardid (artikkel 15) | Juhtimis- ja kontrollisüsteemide ülevaatus enne tõendi väljastamist programmi sulgemisel (artikkel 16) |
| Tüüringi (Saksamaa) ESF | | | | (1) | | | | | |
| Madalmaad ESF | | | | | | | | | |
| Hispaania ESF | | | | (1) | | | | | |
| Kreeka ESF | | | | (1) | | | (n/t) | | |
| Galicia (Hispaania) ERF | | | | (1) | | | | | (n/t) |
| Piemonte (Itaalia) ERF | | | | (1) | | | | | |
| East Midlands (Ühendkuningriik) ERF | | | | (1) | | | | | |
| Hainault (Belgium) ERF | | | | (1) | | | | | |
| Apuulia (Itaalia) ERF | | | | (1) | | | | | |
| Andaluusia (Hispaania) EAGGF tagatisrahastu | | | | (1) | | | | | |
| Belgia Kalanduse Arendusrahastu väljaspool eesmärgi 1 ala | | | | (1) | | | | | |

Kontrollikoja hinnang komisjoni määruse (EÜ) nr 438/01 täitmisele juhtimis- ja kontrollisüsteemide osas kohapeal kontrollitud liikmesriikides

Auditi põhivaldkonnad

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Liikmesriik/piirkond/fond

Funktsioonide selge määratlemine, eraldamine ja lahusus (artikkel 3)

Rahuldavad menetlused kaasrahastatud tegevuste seaduslikkus ja korrektsuse igapäevaseks kontrollimiseks (artikkel 4)

Piisav auditijälg (artikkel 7)

Asjakohased parandusmenetlused (artikkel 8)

Kulutõendite usaldatavuse tagamine (artikkel 9)

Kontrollide edenemine, mis peavad katma vähemalt 5 % abikõlblikest kogukuludest (artikkel 10)

5 % kontrollide asjakohane korraldamine (artiklid 10–12)

Programmi sulgemisel tõendi väljastava asutuse sõltumatus ja auditistandardid (artikkel 15)

Juhtimis- ja kontrollisüsteemide ülevaatus enne tõendi väljastamist programmi sulgemisel (artikkel 16)

Tüüringi (Saksamaa) ESF

(1)

Madalmaad ESF

Hispaania ESF

(1)

Kreeka ESF

(1)

(n/t)

Galicia (Hispaania) ERF

(1)

(n/t)

Piemonte (Itaalia) ERF

(1)

East Midlands (Ühendkuningriik) ERF

(1)

Hainault (Belgium) ERF

(1)

Apuulia (Itaalia) ERF

(1)

Andaluusia (Hispaania) EAGGF tagatisrahastu

(1)

Belgia Kalanduse Arendusrahastu väljaspool eesmärgi 1 ala

(1)

| a) | | Toimib hästi, vajalikud vähesed täiendused |
| --- | --- | --- |
| b) | | Toimib, vajalikud täiendused |
| c) | | Ei toimi |
| Täpsemalt vt punktid 5.47–5.54 |
| 1) | Menetlusi ei testitud, sest neid pole olnud vaja kasutada. |
| n/t) | Ei testitud. |

a)

Toimib hästi, vajalikud vähesed täiendused

b)

Toimib, vajalikud täiendused

c)

Ei toimi

Täpsemalt vt punktid 5.47–5.54

1)

Menetlusi ei testitud, sest neid pole olnud vaja kasutada.

n/t)

Ei testitud.

2. LISA

Põhiliste tähelepanekute järelaudit

| Tähelepanek | Võetud meetmed | Märkused | Komisjoni vastused |
| --- | --- | --- | --- |
| Puudused järelevalve- ja kontrollisüsteemides, püsivad vead maksetes |
| Järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamise puudused kujutavad endast jätkuvalt riski kulutuste seaduslikkusele ja korrektsusele. Teatavat edu on olnud märgata, kuid liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid on endiselt ebapiisavad tagamaks ühenduse eeskirjade pidevat järgimist. Endiselt deklareeritakse abikõlbmatuid kulutusi ja tehakse lubamatuid makseid nii programmide käigus kui nende lõpetamisel. Põhilised probleemid püsivad, nimelt liikmesriikide suutmatus rakendada eeskirjades sätestatud menetlusi, funktsioonide ebaselge lahusus ja liikmesriikide asutuste tehtud kontrollide puudused.
  Endiselt on vigu kulutustes, mis on seotud perioodi 1994–1999 programmide sulgemisega ja perioodi 2000–2006 programmide vahemaksetega. Süsteemide puudusi kinnitavad üksikprojektides leitud vead.
  (1999. aasta aastaaruanne, punktid 3.43–3.52; 2000. aasta aastaaruanne, punktid 3.36–3.38, 3.44–3.56; 2001. aasta aastaaruanne, punktid 3.56–3.64; 2002. aasta aastaaruanne, punktid 5.22–5.32) | Liikmesriikide paljude juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta on komisjonil ainult dokumentaalsed tõendid. Komisjon on asunud suurendama auditite arvu, sealhulgas liikmesriikide maksetaotluste aluseks olevate kulutuste kontrollimist. Arvestades auditeeritavat valdkonda on auditite katvus veel piiratud, kuid need toovad siiski esile eeskirjade rikkumised liikmesriikide poolt. | Kuigi komisjon on teinud jõupingutusi ühenduse maksete alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse paremaks tagamiseks, ei saa selle kohta siiski garantiid anda. Seetõttu ei saa komisjonil endiselt tagada, et süsteemid ja kontrollid toimivad praktikas tulemuslikult. | The Commission has made significant progress in auditing Member States' management and control systems for the 2000-06 period. Whenever they were found not to comply with the regulations or to operate ineffectively the Commission has recommended improvements and in some cases agreed comprehensive action plans with the Member State and is following up their implementation. In addition to its own audit work, the Commission monitors that of the Member States' authorities, discusses the systems with them and provides guidance. In cases of serious doubt that systems do not guarantee that the expenditure declared is regular, the Commission suspends payments to the programmes concerned. The result of this work is that in 2003 the assurance the Commission had obtained on national systems was in general broader than in 2002.
  Concerning 1994-99 programmes, the Commission considers that the thorough checking of closure documentation, its closure audits of a risk-based sample of programmes and the application of financial corrections for inadequate audit work or individual errors provide a sound basis for obtaining reasonable assurance on the expenditure cofinanced. |
| Komisjoni kinnitus juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise suhtes piiratud |
| Struktuurimeetmete eest vastutavad peadirektorid esitavad iga-aastased avaldused oma poliitikavaldkondade kohta. Nende antav kinnitus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta piirdub komisjonisiseste süsteemidega ning liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise suhtes pakub see vähe kindlust.
  Perioodi 1994–1999 kohta ei esitanud peadirektorid reservatsioone nelja struktuurifondi osas. See ei ole kooskõlas kontrollikoja tähelepanekutega, mida kinnitas ka komisjon ja mis osutasid paljudele puudustele süsteemides.
  Komisjon on kontrollikoja tähelepanekutele tihti vastanud, et asjakohased kontrollid viiakse läbi perioodi 1994–1999 programmide lõpetamisel. Kuid komisjon kavatseb aluseks olevate kulutuste kontrollid läbi viia pärast lõppmaksete tegemist. Ainult erandjuhtudel teostab komisjon kontrollid liikmesriikides enne maksmist.
  (2002. aasta aastaaruanne, punktid 5.10–5.14 ja 5.21) | Liikmesriikides on läbi viidud piiratud arvul auditeid. Ka avaldused põhinevad eeldusel, et liikmesriigid täidavad oma kontrolli ja juhtimise kohustused vastavalt asjakohastele eeskirjadele. Järelikult, arvestades teavet liikmesriikides kehtivate süsteemide ja nende võimaliku usaldusväärsuse kohta, piirduvad avaldused mõnel juhul vaid negatiivse hinnanguga. | Kuigi avalduste kvaliteeti on püütud parandada, piirdub nende katvus endiselt peamiselt komisjoni sisekontrollisüsteemidega. Need ei anna üldist kinnitust, isegi mitte kaudselt, liikmesriikide süsteemide kaudu hallatavate kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. | The scope of the declarations has become broader as the Directorates General have completed their assessment of the systems and carried out further audit work in the Member States. Nevertheless, the declarations are necessarily focussed on the assurance with regard to the expenditure effected by the DG and with regard to its own activities and systems for ensuring the regularity of expenditure managed by the Member States. |
| Viivitused ja puudused perioodi 1994–1999 programmide sulgemisel |
| Eelnevate perioodide programmide sulgemisel on märgata vaid vähest edenemist. Paljud liikmesriikide poolt komisjonile esitatud sulgemisaruanded olid ebatäielikud ja neid ei olnud võimalik heaks kiita. Komisjon on teinud lõppmakseid vaatamata sellele, et kõigist eeskirjade nõuetest poldud kinni peetud.
  (2002. aasta aastaaruanne, punktid 5.36–5.38) | Komisjonil on ex post auditite kava. | Enamik auditeid viiakse läbi alles 2004. aasta lõpus või 2005. aastal. | Despite the late submission and variable quality of the closure documentation provided by Member States, the Commission made good progress in 2003 in examining the final claims for 1994-99 programmes. The Commission began closure audits in 2002 and for some funds had completed the bulk of them by mid-2004. |
| Komisjoni vähene järelkontroll auditileidude suhtes |
| Kuigi võib täheldada olukorra paranemist, pole komisjoni järelkontroll auditileidude suhtes alati õigeaegne, asjakohane ega täielik. Komisjon korraldab harva laiaulatuslikumaid uurimisi kui kontrollikoja poolt läbivaadatud valimid, isegi juhul, kui on olemas tõendid, et leitud vigadel võib olla süsteemne mõju.
  (2002. aasta aastaaruanne, punktid 5.44–5.52) | Komisjoni järelmeetmed on paranenud, kuigi viivitusi esineb endiselt. | | |

Tähelepanek

Võetud meetmed

Märkused

Komisjoni vastused

Puudused järelevalve- ja kontrollisüsteemides, püsivad vead maksetes

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamise puudused kujutavad endast jätkuvalt riski kulutuste seaduslikkusele ja korrektsusele. Teatavat edu on olnud märgata, kuid liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid on endiselt ebapiisavad tagamaks ühenduse eeskirjade pidevat järgimist. Endiselt deklareeritakse abikõlbmatuid kulutusi ja tehakse lubamatuid makseid nii programmide käigus kui nende lõpetamisel. Põhilised probleemid püsivad, nimelt liikmesriikide suutmatus rakendada eeskirjades sätestatud menetlusi, funktsioonide ebaselge lahusus ja liikmesriikide asutuste tehtud kontrollide puudused.

Endiselt on vigu kulutustes, mis on seotud perioodi 1994–1999 programmide sulgemisega ja perioodi 2000–2006 programmide vahemaksetega. Süsteemide puudusi kinnitavad üksikprojektides leitud vead.

(1999. aasta aastaaruanne, punktid 3.43–3.52; 2000. aasta aastaaruanne, punktid 3.36–3.38, 3.44–3.56; 2001. aasta aastaaruanne, punktid 3.56–3.64; 2002. aasta aastaaruanne, punktid 5.22–5.32)

Liikmesriikide paljude juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta on komisjonil ainult dokumentaalsed tõendid. Komisjon on asunud suurendama auditite arvu, sealhulgas liikmesriikide maksetaotluste aluseks olevate kulutuste kontrollimist. Arvestades auditeeritavat valdkonda on auditite katvus veel piiratud, kuid need toovad siiski esile eeskirjade rikkumised liikmesriikide poolt.

Kuigi komisjon on teinud jõupingutusi ühenduse maksete alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse paremaks tagamiseks, ei saa selle kohta siiski garantiid anda. Seetõttu ei saa komisjonil endiselt tagada, et süsteemid ja kontrollid toimivad praktikas tulemuslikult.

The Commission has made significant progress in auditing Member States' management and control systems for the 2000-06 period. Whenever they were found not to comply with the regulations or to operate ineffectively the Commission has recommended improvements and in some cases agreed comprehensive action plans with the Member State and is following up their implementation. In addition to its own audit work, the Commission monitors that of the Member States' authorities, discusses the systems with them and provides guidance. In cases of serious doubt that systems do not guarantee that the expenditure declared is regular, the Commission suspends payments to the programmes concerned. The result of this work is that in 2003 the assurance the Commission had obtained on national systems was in general broader than in 2002.

Concerning 1994-99 programmes, the Commission considers that the thorough checking of closure documentation, its closure audits of a risk-based sample of programmes and the application of financial corrections for inadequate audit work or individual errors provide a sound basis for obtaining reasonable assurance on the expenditure cofinanced.

Komisjoni kinnitus juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise suhtes piiratud

Struktuurimeetmete eest vastutavad peadirektorid esitavad iga-aastased avaldused oma poliitikavaldkondade kohta. Nende antav kinnitus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta piirdub komisjonisiseste süsteemidega ning liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise suhtes pakub see vähe kindlust.

Perioodi 1994–1999 kohta ei esitanud peadirektorid reservatsioone nelja struktuurifondi osas. See ei ole kooskõlas kontrollikoja tähelepanekutega, mida kinnitas ka komisjon ja mis osutasid paljudele puudustele süsteemides.

Komisjon on kontrollikoja tähelepanekutele tihti vastanud, et asjakohased kontrollid viiakse läbi perioodi 1994–1999 programmide lõpetamisel. Kuid komisjon kavatseb aluseks olevate kulutuste kontrollid läbi viia pärast lõppmaksete tegemist. Ainult erandjuhtudel teostab komisjon kontrollid liikmesriikides enne maksmist.

(2002. aasta aastaaruanne, punktid 5.10–5.14 ja 5.21)

Liikmesriikides on läbi viidud piiratud arvul auditeid. Ka avaldused põhinevad eeldusel, et liikmesriigid täidavad oma kontrolli ja juhtimise kohustused vastavalt asjakohastele eeskirjadele. Järelikult, arvestades teavet liikmesriikides kehtivate süsteemide ja nende võimaliku usaldusväärsuse kohta, piirduvad avaldused mõnel juhul vaid negatiivse hinnanguga.

Kuigi avalduste kvaliteeti on püütud parandada, piirdub nende katvus endiselt peamiselt komisjoni sisekontrollisüsteemidega. Need ei anna üldist kinnitust, isegi mitte kaudselt, liikmesriikide süsteemide kaudu hallatavate kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

The scope of the declarations has become broader as the Directorates General have completed their assessment of the systems and carried out further audit work in the Member States. Nevertheless, the declarations are necessarily focussed on the assurance with regard to the expenditure effected by the DG and with regard to its own activities and systems for ensuring the regularity of expenditure managed by the Member States.

Viivitused ja puudused perioodi 1994–1999 programmide sulgemisel

Eelnevate perioodide programmide sulgemisel on märgata vaid vähest edenemist. Paljud liikmesriikide poolt komisjonile esitatud sulgemisaruanded olid ebatäielikud ja neid ei olnud võimalik heaks kiita. Komisjon on teinud lõppmakseid vaatamata sellele, et kõigist eeskirjade nõuetest poldud kinni peetud.

(2002. aasta aastaaruanne, punktid 5.36–5.38)

Komisjonil on ex post auditite kava.

Enamik auditeid viiakse läbi alles 2004. aasta lõpus või 2005. aastal.

Despite the late submission and variable quality of the closure documentation provided by Member States, the Commission made good progress in 2003 in examining the final claims for 1994-99 programmes. The Commission began closure audits in 2002 and for some funds had completed the bulk of them by mid-2004.

Komisjoni vähene järelkontroll auditileidude suhtes

Kuigi võib täheldada olukorra paranemist, pole komisjoni järelkontroll auditileidude suhtes alati õigeaegne, asjakohane ega täielik. Komisjon korraldab harva laiaulatuslikumaid uurimisi kui kontrollikoja poolt läbivaadatud valimid, isegi juhul, kui on olemas tõendid, et leitud vigadel võib olla süsteemne mõju.

(2002. aasta aastaaruanne, punktid 5.44–5.52)

Komisjoni järelmeetmed on paranenud, kuigi viivitusi esineb endiselt.

6. PEATÜKK

Sisepoliitika, kaasa arvatud teadusuuringud

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang kinnitava avalduse kontekstis

Auditi eesmärk ja ulatus

Hinnang komisjoni järelevalvesüsteemidele ja kontrollidele

Sisekontrollistandardite rakendamine

Kuuenda raamprogrammi juhtimis- ja kontrollisüsteemide eelhinnang

Eelhinnang Euroopa Pagulaste Fondi juhtimis- ja kontrollisüsteemidele vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas

Eelarveaastal heakskiidetud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute testimise tulemused

Komisjoni ex post finantsauditite analüüs

Aasta tegevusaruannete ja peadirektorite avalduste läbivaatamine

Järeldused ja soovitused

Eriaruandes nr 2/2002 Socrates ja Euroopa Noored sisaldunud varasemate tähelepanekute järelaudit

Peamised tähelepanekud viiendat raamprogrammi (1998–2002) käsitlevas eriaruandes nr 1/2004

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 6.1. | Euroopa Liidu sisepoliitika keskendub ühisturu rakendamisele ja arendamisele ning hõlmab eelarvest neli tervet alajagu (lisaks väikestele osadele teistest alajagudest (1)): |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

6.1.

Euroopa Liidu sisepoliitika keskendub ühisturu rakendamisele ja arendamisele ning hõlmab eelarvest neli tervet alajagu (lisaks väikestele osadele teistest alajagudest (1)):

| — | haridus, kutseõpe ja noored (alajagu B3); |
| --- | --- |

—

haridus, kutseõpe ja noored (alajagu B3);

| — | energia, Euratomi tuumaenergiaalased kaitsemeetmed ja keskkond (alajagu B4); |
| --- | --- |

—

energia, Euratomi tuumaenergiaalased kaitsemeetmed ja keskkond (alajagu B4);

| — | tarbijakaitse, siseturg, tööstus ja üleeuroopalised võrgud (alajagu B5) ja |
| --- | --- |

—

tarbijakaitse, siseturg, tööstus ja üleeuroopalised võrgud (alajagu B5) ja

| — | teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine (alajagu B6). |
| --- | --- |

—

teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine (alajagu B6).

Diagrammidelt 6.1 ja 6.2
  on näha assigneeringute kasutamine 2003. aastal.

| 6.2. | Komisjonis on vastutus sisepoliitika rakendamise ja vastava eelarveosa haldamise eest jaotatud 14 peadirektoraadi vahel (2). Peamised neist — vastavalt hallatavate vahendite mahule — on teadusuuringute peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat, infoühiskonna peadirektoraat, hariduse ja kultuuri peadirektoraat, Teadusuuringute Ühiskeskus. |
| --- | --- |

6.2.

Komisjonis on vastutus sisepoliitika rakendamise ja vastava eelarveosa haldamise eest jaotatud 14 peadirektoraadi vahel (2). Peamised neist — vastavalt hallatavate vahendite mahule — on teadusuuringute peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat, infoühiskonna peadirektoraat, hariduse ja kultuuri peadirektoraat, Teadusuuringute Ühiskeskus.

Image

Image

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Auditi eesmärk ja ulatus

| 6.3. | Auditi eesmärgiks oli aidata kaasa kontrollikoja kinnitava avalduse koostamisele üldeelarve kohta, andes erihinnangu sisepoliitika valdkonna kohta tervikuna. Selleks kontrolliti auditi käigus valikuliselt eelkõige järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimist ning hinnati, kuivõrd tagab komisjoni sisekontroll raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Auditis keskenduti järgmistele teemadele: |
| --- | --- |

6.3.

Auditi eesmärgiks oli aidata kaasa kontrollikoja kinnitava avalduse koostamisele üldeelarve kohta, andes erihinnangu sisepoliitika valdkonna kohta tervikuna. Selleks kontrolliti auditi käigus valikuliselt eelkõige järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimist ning hinnati, kuivõrd tagab komisjoni sisekontroll raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Auditis keskenduti järgmistele teemadele:

| — | sisekontrollikeskkond komisjoni 14 sisepoliitikaalasest peadirektoraadist neljas, nimelt teadusuuringute peadirektoraadis, infoühiskonna peadirektoraadis, justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadis ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadis; |
| --- | --- |

—

sisekontrollikeskkond komisjoni 14 sisepoliitikaalasest peadirektoraadist neljas, nimelt teadusuuringute peadirektoraadis, infoühiskonna peadirektoraadis, justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadis ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadis;

| — | teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise (TTA) kuuenda raamprogrammi ning Euroopa Pagulaste Fondi vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna juhtimis- ja kontrollisüsteemid; |
| --- | --- |

—

teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise (TTA) kuuenda raamprogrammi ning Euroopa Pagulaste Fondi vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna juhtimis- ja kontrollisüsteemid;

| — | kulukohustuste ja 2003. aastal heakskiidetud maksete valimi testimine; |
| --- | --- |

—

kulukohustuste ja 2003. aastal heakskiidetud maksete valimi testimine;

| — | komisjoni finantsauditite aruanded ja |
| --- | --- |

—

komisjoni finantsauditite aruanded ja

| — | komisjoni eespool mainitud nelja peadirektoraadi peadirektorite aasta tegevusaruanded ja avaldused (3). |
| --- | --- |

—

komisjoni eespool mainitud nelja peadirektoraadi peadirektorite aasta tegevusaruanded ja avaldused (3).

Hinnang komisjoni järelevalvesüsteemidele ja kontrollidele

Sisekontrollistandardite rakendamine

Komisjoni sisekontrollistandardite rakendamise läbivaatuse ulatus

| 6.4. | Kontrollikoda uuris, kuidas toimub 24 sisekontrollistandardist (4) kaheksa rakendamine teadusuuringute peadirektoraadis, infoühiskonna peadirektoraadis, hariduse ja kultuuri peadirektoraadis ning justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadis. Standardid oleksid pidanud olema rakendatud 2003. aasta lõpuks. Samuti hindas kontrollikoda komisjoni isehindamise õigsust (vt 1. ptk, punktid 1.80–1.84) (5). |
| --- | --- |

6.4.

Kontrollikoda uuris, kuidas toimub 24 sisekontrollistandardist (4) kaheksa rakendamine teadusuuringute peadirektoraadis, infoühiskonna peadirektoraadis, hariduse ja kultuuri peadirektoraadis ning justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadis. Standardid oleksid pidanud olema rakendatud 2003. aasta lõpuks. Samuti hindas kontrollikoda komisjoni isehindamise õigsust (vt 1. ptk, punktid 1.80–1.84) (5).

Kontrollikoda ei nõustu komisjoni isehindamise tulemustega mitmes valdkonnas

| 6.5. | Kontrollikoja vastavustõendamine kinnitas, et üldiselt täitsid kõnealused neli peadirektoraati komisjoni sisekontrollistandardites sätestatud nõuded 2003. aasta jooksul, välja arvatud järgmised erandid: |
| --- | --- |

6.5.

Kontrollikoja vastavustõendamine kinnitas, et üldiselt täitsid kõnealused neli peadirektoraati komisjoni sisekontrollistandardites sätestatud nõuded 2003. aasta jooksul, välja arvatud järgmised erandid:

| 6.5. | |
| --- | --- |

6.5.

| — | leiti, et teadusuuringute peadirektoraadis olid standardid 20 “Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine” ja 21 “Auditiaruanded” piisaval tasemel rakendatud, kuigi 2003. aasta lõpuks ei oldud täielikult tagatud nende standardite kohaselt võetud parandusmeetmete (mis olid peadirektoraatide tasandil detsentraliseeritud) asjakohast järelkontrolli (6). Analüüs kinnitas ka kontrollikoja eelnevaid tähelepanekuid seoses standardi 12 “Adekvaatne juhtimisteave” ebapiisava rakendamisega (7). |
| --- | --- |

—

leiti, et teadusuuringute peadirektoraadis olid standardid 20 “Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine” ja 21 “Auditiaruanded” piisaval tasemel rakendatud, kuigi 2003. aasta lõpuks ei oldud täielikult tagatud nende standardite kohaselt võetud parandusmeetmete (mis olid peadirektoraatide tasandil detsentraliseeritud) asjakohast järelkontrolli (6). Analüüs kinnitas ka kontrollikoja eelnevaid tähelepanekuid seoses standardi 12 “Adekvaatne juhtimisteave” ebapiisava rakendamisega (7).

| — | Setting up the Unit ‘Coordination and integration of the internal control systems’ in DG RTD in February 2004 should help to improve the follow-up of the corrective actions.
  The Commission intends to complete the implementation of control standard 12 in the course of 2004. |
| --- | --- |

—

Setting up the Unit ‘Coordination and integration of the internal control systems’ in DG RTD in February 2004 should help to improve the follow-up of the corrective actions.

The Commission intends to complete the implementation of control standard 12 in the course of 2004.

| — | Infoühiskonna peadirektoraadis on kontrollikoja arvamuse kohaselt kahel juhul põhinõuded rakendatud osaliselt. Standardi 12 “Adekvaatne juhtimisteave” korral on see tingitud planeerimistööriista IRMS (integreeritud ressursihaldussüsteem, Integrated Resources Management System) ebasüstemaatilisest kasutamisest. Standardi 20 “Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine” puhul on uued menetlused formaalse iseloomuga ja ebaselged — seega on oht, et need pole ka piisavalt tõhusad. |
| --- | --- |

—

Infoühiskonna peadirektoraadis on kontrollikoja arvamuse kohaselt kahel juhul põhinõuded rakendatud osaliselt. Standardi 12 “Adekvaatne juhtimisteave” korral on see tingitud planeerimistööriista IRMS (integreeritud ressursihaldussüsteem, Integrated Resources Management System) ebasüstemaatilisest kasutamisest. Standardi 20 “Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine” puhul on uued menetlused formaalse iseloomuga ja ebaselged — seega on oht, et need pole ka piisavalt tõhusad.

| — | DG INFSO considers that the baseline requirements are adequately met but agrees with the Court that there is scope for improvement as regards the effectiveness of the procedures related to standard 20 (Identification and correction of internal control weaknesses). |
| --- | --- |

—

DG INFSO considers that the baseline requirements are adequately met but agrees with the Court that there is scope for improvement as regards the effectiveness of the procedures related to standard 20 (Identification and correction of internal control weaknesses).

| — | Analoogiliselt tõi kontrollikoja vastavustõendamine hariduse ja kultuuri peadirektoraadis esile, et eelarve täitmise seiresüsteem ei olnud täielikult usaldatav, mis võib viia selleni, et töötlusse antakse ebakorrektset teavet. |
| --- | --- |

—

Analoogiliselt tõi kontrollikoja vastavustõendamine hariduse ja kultuuri peadirektoraadis esile, et eelarve täitmise seiresüsteem ei olnud täielikult usaldatav, mis võib viia selleni, et töötlusse antakse ebakorrektset teavet.

| — | The Commission proposes to eliminate the risk of errors in encoding data relating to monthly budgetary implementation through more extensive automation of data extraction. |
| --- | --- |

—

The Commission proposes to eliminate the risk of errors in encoding data relating to monthly budgetary implementation through more extensive automation of data extraction.

| — | Justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadis ei olnud aruannetes esitatud makseviivitusi käsitlev finantsteave usaldusväärne, kuigi aruanded olid koostatud nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

—

Justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadis ei olnud aruannetes esitatud makseviivitusi käsitlev finantsteave usaldusväärne, kuigi aruanded olid koostatud nõuetekohaselt.

| — | DG JAI had already noted the inadequate quality of the data of the DWH (Data WareHouse) used for the establishment of the statistics on payment delays and this point raised by the Court was commented on by the Director-General of DG JAI in his 2003 annual report. Measures have already been taken by the Commission in the context of the implementation of the new integrated accounting system. |
| --- | --- |

—

DG JAI had already noted the inadequate quality of the data of the DWH (Data WareHouse) used for the establishment of the statistics on payment delays and this point raised by the Court was commented on by the Director-General of DG JAI in his 2003 annual report. Measures have already been taken by the Commission in the context of the implementation of the new integrated accounting system.

Selle tulemusena ei järgitud kontrollikoja arvates 2003. aastal kõigis neljas kontrollikoja kontrollitud peadirektoraadis standardit 12 “Adekvaatne juhtimisteave”.

For the reasons explained above, the Commission is of the opinion that Standard 12 has been adequately complied with.

Kuuenda raamprogrammi juhtimis- ja kontrollisüsteemide eelhinnang

Eelanalüüsi ulatus

| 6.6. | 2003. aasta oli esimene TTA kuuenda raamprogrammi rakendamise aasta. Esialgse (laienemiseelse) eelarvega 17 500 miljonit eurot hõlmab see perioodi 2002–2006 (8). Kuuendat raamprogrammi rakendatakse erimeetmete abil, mis on suunatud teaduse sihtvaldkondadele ja Euroopa Liidu riikide siseriikliku teaduspoliitika väljatöötamise ja kooskõlastamise toetamisele (9). Nagu eelmisegi raamprogrammi puhul, haldab kuuenda raamprogrammi kaudseid TTA meetmeid ühiselt viis peadirektoraati (s.o teadusuuringute peadirektoraat, infoühiskonna peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat, ettevõtluse peadirektoraat ja kalanduse peadirektoraat). Kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete makseid, mis enamasti olid ettemaksed, tehti summas 551,5 miljonit eurot (s.o 9,7 % sisepoliitika valdkonna maksete assigneeringutest 2003. aastal). |
| --- | --- |

6.6.

2003. aasta oli esimene TTA kuuenda raamprogrammi rakendamise aasta. Esialgse (laienemiseelse) eelarvega 17 500 miljonit eurot hõlmab see perioodi 2002–2006 (8). Kuuendat raamprogrammi rakendatakse erimeetmete abil, mis on suunatud teaduse sihtvaldkondadele ja Euroopa Liidu riikide siseriikliku teaduspoliitika väljatöötamise ja kooskõlastamise toetamisele (9). Nagu eelmisegi raamprogrammi puhul, haldab kuuenda raamprogrammi kaudseid TTA meetmeid ühiselt viis peadirektoraati (s.o teadusuuringute peadirektoraat, infoühiskonna peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat, ettevõtluse peadirektoraat ja kalanduse peadirektoraat). Kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete makseid, mis enamasti olid ettemaksed, tehti summas 551,5 miljonit eurot (s.o 9,7 % sisepoliitika valdkonna maksete assigneeringutest 2003. aastal).

Reguleeriv raamistik võeti vastu õigeaegselt, kuid näidisleping valmis liiga hilja

| 6.7. | Kuuenda raamprogrammi kohta võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 16. detsembril 2002. aastal vastu määruse (EÜ) nr 2321/2002 eeskirjade kohta, mis käsitlevad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist selle rakendamises ja uurimistulemuste levitamist. Sellega viidi reguleeriva raamistiku loomine programmitsüklis tunduvalt varem lõpule kui viienda raamprogrammi puhul (10). |
| --- | --- |

6.7.

Kuuenda raamprogrammi kohta võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 16. detsembril 2002. aastal vastu määruse (EÜ) nr 2321/2002 eeskirjade kohta, mis käsitlevad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist selle rakendamises ja uurimistulemuste levitamist. Sellega viidi reguleeriva raamistiku loomine programmitsüklis tunduvalt varem lõpule kui viienda raamprogrammi puhul (10).

| 6.8. | Komisjoni eesmärgiks oli kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete haldamise lihtsustamine, võttes kasutusele ühtse näidislepingu, mis katab kõiki meetmete liike (v.a Marie Curie stipendiumid) (11). Kuid kuna uus lepingukord sisaldab eri meetmete jaoks arvukalt eriklausleid ja spetsiifilisi lisasid, siis tegelikku lihtsustumist ei saavutatud. Lisaks sai kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete näidislepingu täisversioon kättesaadavaks alles detsembris 2003 (12). Peale selle võeti lõplike abisaajate deklareeritavate kulude kõlblikkuskriteeriume selgitavad finantssuunised ametlikult vastu alles 2004. aasta jaanuaris ja seejärel muudeti neid 2004. aasta aprillis (13). Kontrollikoja arvates tekitas hiline vastuvõtmine liigset ebakindlust (eelkõige kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete lepingute läbirääkimiste jaoks) ja seega ka riski kuuenda raamprogrammi seaduslikule ja korrektsele rakendamisele. |
| --- | --- |

6.8.

Komisjoni eesmärgiks oli kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete haldamise lihtsustamine, võttes kasutusele ühtse näidislepingu, mis katab kõiki meetmete liike (v.a Marie Curie stipendiumid) (11). Kuid kuna uus lepingukord sisaldab eri meetmete jaoks arvukalt eriklausleid ja spetsiifilisi lisasid, siis tegelikku lihtsustumist ei saavutatud. Lisaks sai kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete näidislepingu täisversioon kättesaadavaks alles detsembris 2003 (12). Peale selle võeti lõplike abisaajate deklareeritavate kulude kõlblikkuskriteeriume selgitavad finantssuunised ametlikult vastu alles 2004. aasta jaanuaris ja seejärel muudeti neid 2004. aasta aprillis (13). Kontrollikoja arvates tekitas hiline vastuvõtmine liigset ebakindlust (eelkõige kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete lepingute läbirääkimiste jaoks) ja seega ka riski kuuenda raamprogrammi seaduslikule ja korrektsele rakendamisele.

| 6.8. | The Commission considers the significant reduction in the number of model contracts as a major simplification that will contribute to improve the management of the Framework Programme and to reduce errors and misinterpretations at the level of the final beneficiary. Minor modifications to the initial version of the FP6 model contract were adopted in October 2003, and only a reduced number of the special clauses were approved in December 2003. On the other hand, draft versions of the financial guidelines have been available on the Commission's website since Summer 2003. Overall, the Commission considers that final beneficiaries were not exposed to uncertainty during the negotiation of contracts for FP6 indirect RTD actions. |
| --- | --- |

6.8.

The Commission considers the significant reduction in the number of model contracts as a major simplification that will contribute to improve the management of the Framework Programme and to reduce errors and misinterpretations at the level of the final beneficiary. Minor modifications to the initial version of the FP6 model contract were adopted in October 2003, and only a reduced number of the special clauses were approved in December 2003. On the other hand, draft versions of the financial guidelines have been available on the Commission's website since Summer 2003. Overall, the Commission considers that final beneficiaries were not exposed to uncertainty during the negotiation of contracts for FP6 indirect RTD actions.

Liiga hilja töötati välja kuuenda raamprogrammi ühine infosüsteem, mida ei kasutata kõigis komisjoni peadirektoraatides

| 6.9. | Komisjon soovis suurendada oma sisekontrollisüsteemide mõjusust kuuenda raamprogrammi osas, juurutades ettepanekute, lepingute ja projektide menetlemiseks ühise infosüsteemi, järgides sellega üht kontrollikoja varasemat soovitust (14). Kuid seda infosüsteemi ei hakka siiski kasutama kõik komisjoni peadirektoraadid, sest energeetika ja transpordi peadirektoraat jätkab spetsiifiliste ülesannete jaoks oma infosüsteemi kasutamist. Lisaks sellele ei olnud mõned infosüsteemi moodulid 2003. aastal, mis oli esimene kuuenda raamprogrammi rakendamise aasta, veel täiesti toimivad. See vähendas kogu kuuenda raamprogrammi sisekontrolli mõjusust, eelkõige osalejate õigusliku ja rahalise elujõulisuse hindamisel ning ettepanekute hindamisel ja läbirääkimisel. See vähendas ka komisjoni juhtimisteabe usaldusväärsust. |
| --- | --- |

6.9.

Komisjon soovis suurendada oma sisekontrollisüsteemide mõjusust kuuenda raamprogrammi osas, juurutades ettepanekute, lepingute ja projektide menetlemiseks ühise infosüsteemi, järgides sellega üht kontrollikoja varasemat soovitust (14). Kuid seda infosüsteemi ei hakka siiski kasutama kõik komisjoni peadirektoraadid, sest energeetika ja transpordi peadirektoraat jätkab spetsiifiliste ülesannete jaoks oma infosüsteemi kasutamist. Lisaks sellele ei olnud mõned infosüsteemi moodulid 2003. aastal, mis oli esimene kuuenda raamprogrammi rakendamise aasta, veel täiesti toimivad. See vähendas kogu kuuenda raamprogrammi sisekontrolli mõjusust, eelkõige osalejate õigusliku ja rahalise elujõulisuse hindamisel ning ettepanekute hindamisel ja läbirääkimisel. See vähendas ka komisjoni juhtimisteabe usaldusväärsust.

| 6.9. | The Commission shares the Court's view on the need for a common IT system to manage the RTD framework programmes. The Directorates-General operating these programmes collaborated in setting-up a joint IT Management Office which became operational in 2004. |
| --- | --- |

6.9.

The Commission shares the Court's view on the need for a common IT system to manage the RTD framework programmes. The Directorates-General operating these programmes collaborated in setting-up a joint IT Management Office which became operational in 2004.

DG TREN has participated in the design of the common FP 6 IT system and decided to use all of its modules except the contract module. At the same time an interface has been set up to enable data exchange with the common system.

The implementation of a common IT system represents major progress in the set-up of the Commission’s systems for the management of the European RTD framework programmes.

Kontrollitõendite kohta on vaja anda rohkem selgitusi

| 6.10. | Kontrollikoja arvates peaks kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete finantsaruannete kohustusliku tõendamise nõue pikemas perspektiivis oluliselt tugevdama komisjoni kontrolli TTA raamprogrammide kulutuste üle. Sellise tõendi annab sõltumatu välisaudiitor või avalik-õiguslike asutuste korral pädev ametnik. Komisjon pole aga andnud veel vajalikke selgitusi lepingupartneritele ja välisaudiitoritele auditi ulatuse, välisaudiitorite aruandekohustuste ja komisjoni rolli kohta kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete auditite kontrollitõendite adekvaatsuse kinnitamisel (15). Kontrollikoja arvamuse kohaselt on kuuenda raamprogrammi tõendamissüsteemi peamiseks piiranguks asjaolu, et välisaudiitoritel puudub kohustus kinnitada, kas tehtud kulutused olid vajalikud. |
| --- | --- |

6.10.

Kontrollikoja arvates peaks kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete finantsaruannete kohustusliku tõendamise nõue pikemas perspektiivis oluliselt tugevdama komisjoni kontrolli TTA raamprogrammide kulutuste üle. Sellise tõendi annab sõltumatu välisaudiitor või avalik-õiguslike asutuste korral pädev ametnik. Komisjon pole aga andnud veel vajalikke selgitusi lepingupartneritele ja välisaudiitoritele auditi ulatuse, välisaudiitorite aruandekohustuste ja komisjoni rolli kohta kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete auditite kontrollitõendite adekvaatsuse kinnitamisel (15). Kontrollikoja arvamuse kohaselt on kuuenda raamprogrammi tõendamissüsteemi peamiseks piiranguks asjaolu, et välisaudiitoritel puudub kohustus kinnitada, kas tehtud kulutused olid vajalikud.

| 6.10. | The audit scope is sufficiently defined in the wording of the model audit certificate attached to the Financial Guidelines for FP6. The auditors have to certify that the costs claimed are in compliance with the eligibility criteria as defined in the legal base, except for their necessity. The assessment of necessity is subject to the scientific monitoring assured by the Commission’s services with the assistance of external experts. |
| --- | --- |

6.10.

The audit scope is sufficiently defined in the wording of the model audit certificate attached to the Financial Guidelines for FP6. The auditors have to certify that the costs claimed are in compliance with the eligibility criteria as defined in the legal base, except for their necessity. The assessment of necessity is subject to the scientific monitoring assured by the Commission’s services with the assistance of external experts.

Kuuenda raamprogrammi auditi lähenemisviisis ei ole kõik komisjoni peadirektoraadid kokku leppinud

| 6.11. | Komisjoni haldusreformi kohaselt on ex post finantsauditid muutunud üheks kõige olulisematest elementidest komisjoni kontrollimenetluste hulgas, mida kasutatakse kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete maksete seaduslikkuse ja korrektsuse hindamiseks. Arvestades muutusi kuuenda raamprogrammi kontrollikeskkonnas võrreldes eelmiste raamprogrammidega, tegi teadusuuringute peadirektoraat ettepaneku auditi ühtse lähenemisviisi sisseviimiseks, kuid selles pole viis peadirektoraati veel kokku leppinud (16). Pealegi ei sea see ettepanek kontrollikoja soovitusest hoolimata auditi katvuse osas selgeid ja mõõdetavaid eesmärke (nagu oli viienda raamprogrammi käigus eesmärk auditeerida 10 % kõigist lepingupartneritest) (17). |
| --- | --- |

6.11.

Komisjoni haldusreformi kohaselt on ex post finantsauditid muutunud üheks kõige olulisematest elementidest komisjoni kontrollimenetluste hulgas, mida kasutatakse kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete maksete seaduslikkuse ja korrektsuse hindamiseks. Arvestades muutusi kuuenda raamprogrammi kontrollikeskkonnas võrreldes eelmiste raamprogrammidega, tegi teadusuuringute peadirektoraat ettepaneku auditi ühtse lähenemisviisi sisseviimiseks, kuid selles pole viis peadirektoraati veel kokku leppinud (16). Pealegi ei sea see ettepanek kontrollikoja soovitusest hoolimata auditi katvuse osas selgeid ja mõõdetavaid eesmärke (nagu oli viienda raamprogrammi käigus eesmärk auditeerida 10 % kõigist lepingupartneritest) (17).

| 6.11. | The Directorates-General operating RTD framework programmes agreed in May 2004 the main principles of a common audit strategy for FP6 and will put in place the mechanism for the implementation of the common audit approach. They continue to collaborate intensively in order to define more detailed principles and to exchange the results of their audits. |
| --- | --- |

6.11.

The Directorates-General operating RTD framework programmes agreed in May 2004 the main principles of a common audit strategy for FP6 and will put in place the mechanism for the implementation of the common audit approach. They continue to collaborate intensively in order to define more detailed principles and to exchange the results of their audits.

The Commission confirms the target of auditing 10 % of all contractors during FP5. For FP6, the situation is entirely different as the introduction of audit certificates is generalised and the Commission’s audit strategy will focus on the qualitative assessment of the system based on audit certificates.

Eelhinnang Euroopa Pagulaste Fondi juhtimis- ja kontrollisüsteemidele vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas

Eelhinnangu ulatus

| 6.12. | Justiits- ja siseküsimuste peadirektoraat viib läbi vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna programme ja tegevusi. 2003. aastal oli eelarvejaotises B5–8 võetud kulukohustusi 138,7 miljoni euro ulatuses, makseid tehti summas 101,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

6.12.

Justiits- ja siseküsimuste peadirektoraat viib läbi vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna programme ja tegevusi. 2003. aastal oli eelarvejaotises B5–8 võetud kulukohustusi 138,7 miljoni euro ulatuses, makseid tehti summas 101,8 miljonit eurot.

| 6.13. | Euroopa Pagulaste Fondi (2000–2004) arvele, millest toetatakse liikmesriike pagulaste ja ümberasustatud isikute vastuvõtmisel ja selle tegevuse tagajärgede kandmisel, langes 28 % kogu antud valdkonnas väljamakstud summast 2003. aastal (18). Selles sisaldub kolm eri meedet, nimelt pagulaste vastuvõtmine, integreerimine ja vabatahtlik repatrieerumine. Vahendite eraldis igale liikmesriigile 14–st Euroopa Pagulaste Fondi tegevuses osalevast liikmesriigist (19) koosneb iga-aastasest püsisummast ja muutuvsummast, mille suurus on võrdeline pagulaste ja ümberasustatud isikute arvuga, kelle riik on eelneva kolme aasta jooksul vastu võtnud. Aastatel 2000–2002 varieerus varjupaigataotlejate arv liikmesriigiti oluliselt. Arvestades nii seda asjaolu kui ka liikmesriikide tehtud erinevaid rahastamisvalikuid, esines suuri erinevusi ühenduse osaluse suuruses varjupaigataotleja ja liikmesriigi kohta. |
| --- | --- |

6.13.

Euroopa Pagulaste Fondi (2000–2004) arvele, millest toetatakse liikmesriike pagulaste ja ümberasustatud isikute vastuvõtmisel ja selle tegevuse tagajärgede kandmisel, langes 28 % kogu antud valdkonnas väljamakstud summast 2003. aastal (18). Selles sisaldub kolm eri meedet, nimelt pagulaste vastuvõtmine, integreerimine ja vabatahtlik repatrieerumine. Vahendite eraldis igale liikmesriigile 14–st Euroopa Pagulaste Fondi tegevuses osalevast liikmesriigist (19) koosneb iga-aastasest püsisummast ja muutuvsummast, mille suurus on võrdeline pagulaste ja ümberasustatud isikute arvuga, kelle riik on eelneva kolme aasta jooksul vastu võtnud. Aastatel 2000–2002 varieerus varjupaigataotlejate arv liikmesriigiti oluliselt. Arvestades nii seda asjaolu kui ka liikmesriikide tehtud erinevaid rahastamisvalikuid, esines suuri erinevusi ühenduse osaluse suuruses varjupaigataotleja ja liikmesriigi kohta.

| 6.14. | Kontrollikoda vaatas läbi Euroopa Pagulaste Fondi juhtimis- ja kontrollimenetlused ja testis 2003. aastal komisjoni poolt heaks kiidetud maksete valimit, laiendades vajadusel kontrolli ulatust lõpliku abisaajani. |
| --- | --- |

6.14.

Kontrollikoda vaatas läbi Euroopa Pagulaste Fondi juhtimis- ja kontrollimenetlused ja testis 2003. aastal komisjoni poolt heaks kiidetud maksete valimit, laiendades vajadusel kontrolli ulatust lõpliku abisaajani.

Justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadis on tegevusmenetlused seni dokumenteerimata

| 6.15. | Sisekontrollistandard nr 15 “Menetluste dokumenteerimine” näeb ette, et kõik komisjoni osakonnad pidid 31. detsembriks 2002 oma finantsmenetlused täielikult dokumenteerima ja koostama ajakohased tegevusjuhendid (20). Vastupidiselt nõutule ei olnud justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadis 2003. aasta lõpuks tegevusmenetluste täielikku juhendit mitte ühegi tema hallatava programmi kohta (21). |
| --- | --- |

6.15.

Sisekontrollistandard nr 15 “Menetluste dokumenteerimine” näeb ette, et kõik komisjoni osakonnad pidid 31. detsembriks 2002 oma finantsmenetlused täielikult dokumenteerima ja koostama ajakohased tegevusjuhendid (20). Vastupidiselt nõutule ei olnud justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadis 2003. aasta lõpuks tegevusmenetluste täielikku juhendit mitte ühegi tema hallatava programmi kohta (21).

| 6.15. | The staff in charge of the management of the financial intervention programmes has at its disposal the Vade-mecum of financial procedures of the Directorate-General which contains numerous references concerning operational provisions. |
| --- | --- |

6.15.

The staff in charge of the management of the financial intervention programmes has at its disposal the Vade-mecum of financial procedures of the Directorate-General which contains numerous references concerning operational provisions.

Discussions are already in progress to bring together in the manuals of operational procedures for the programmes the various standard documents already accessible in the common information technology repertories of each programme.

Puudused Euroopa Pagulaste Fondi kontrollisüsteemi eri tasanditel

| 6.16. | Kontrollikoda tegi Euroopa Pagulaste Fondi auditi käigus kindlaks järgmised puudused komisjoni, liikmesriigi ja abisaaja tasandil: |
| --- | --- |

6.16.

Kontrollikoda tegi Euroopa Pagulaste Fondi auditi käigus kindlaks järgmised puudused komisjoni, liikmesriigi ja abisaaja tasandil:

| 6.16. | |
| --- | --- |

6.16.

| — | rakenduseeskirjade liiga hiline vastuvõtmine: liikmesriigid vastutavad asjakohase finantskontrolli keskkonna tagamise eest (22). Kuigi Euroopa Pagulaste Fond asutati 2000. aasta septembris, määratles komisjon kulutuste abikõlblikkuskriteeriumid alles 2001. aasta märtsis ning liikmesriikides teostatava juhtimise ja kontrolli eeskirjad 2001. aasta detsembris. See jättis siseriiklikud vahendusasutused programmi algusjärgus selgetest juhistest ilma (23); |
| --- | --- |

—

rakenduseeskirjade liiga hiline vastuvõtmine: liikmesriigid vastutavad asjakohase finantskontrolli keskkonna tagamise eest (22). Kuigi Euroopa Pagulaste Fond asutati 2000. aasta septembris, määratles komisjon kulutuste abikõlblikkuskriteeriumid alles 2001. aasta märtsis ning liikmesriikides teostatava juhtimise ja kontrolli eeskirjad 2001. aasta detsembris. See jättis siseriiklikud vahendusasutused programmi algusjärgus selgetest juhistest ilma (23);

| — | The Commission is aware that a delay has occurred in the adoption of the various decisions concerning the implementing procedures, in particular as a result of the consultations needed with the Member States. |
| --- | --- |

—

The Commission is aware that a delay has occurred in the adoption of the various decisions concerning the implementing procedures, in particular as a result of the consultations needed with the Member States.

This is already the subject of measures by the Commission in the context of the second phase of the European Refugee Fund.

| — | abikõlblikkuskriteeriumide mittejärgimine: Euroopa Pagulaste Fond toetab pagulaste vastuvõtmis-, integreerimis- ja repatrieerimismeetmeid. Vastavalt nõukogu otsusele, millega Euroopa Pagulaste Fond asutati, rahastatakse repatrieerimist tingimusel, et asjaomased pagulased ei ole võtnud uut kodakondsust ega ole liikmesriigi territooriumilt lahkunud (24). Kontrollikoda leidis, et Saksamaal rikuti viimatinimetatud tingimust; |
| --- | --- |

—

abikõlblikkuskriteeriumide mittejärgimine: Euroopa Pagulaste Fond toetab pagulaste vastuvõtmis-, integreerimis- ja repatrieerimismeetmeid. Vastavalt nõukogu otsusele, millega Euroopa Pagulaste Fond asutati, rahastatakse repatrieerimist tingimusel, et asjaomased pagulased ei ole võtnud uut kodakondsust ega ole liikmesriigi territooriumilt lahkunud (24). Kontrollikoda leidis, et Saksamaal rikuti viimatinimetatud tingimust;

| — | On the basis of information provided by the Court, the Commission has contacted the Member State about the project concerned and financial adjustments will be made if necessary. |
| --- | --- |

—

On the basis of information provided by the Court, the Commission has contacted the Member State about the project concerned and financial adjustments will be made if necessary.

| — | puudulik kontrollikeskkond liikmesriikides: alates 2002. aastast on komisjon teinud kontrollkäike kõigisse asjaomastesse liikmesriikidesse, et teostada seiret Euroopa Pagulaste Fondi siseriiklike juhtimis- ja kontrollisüsteemide üle. Mitmes seirearuandes juhitakse tähelepanu sellistele puudustele liikmesriikide kontrollikeskkonnas nagu tõendamata juhtimis- ja kontrollimenetlused, ebaadekvaatne dokumentatsioon projektide hindamise ja valiku kohta, ühenduse eeskirjade mittejärgimine seoses projektide abikõlblikkusega, kulude abikõlblikkuse ebapiisav tõendamine vahendusasutuste poolt ning nõutud valimikontrollide tegemata jätmine. Kõnealused puudused osutavad, et komisjon peaks lisaks liikmesriikide kontrollikeskkonna tugevdamisele tegema selles valdkonnas enam täiendavaid ex post finantskontrolle (25); |
| --- | --- |

—

puudulik kontrollikeskkond liikmesriikides: alates 2002. aastast on komisjon teinud kontrollkäike kõigisse asjaomastesse liikmesriikidesse, et teostada seiret Euroopa Pagulaste Fondi siseriiklike juhtimis- ja kontrollisüsteemide üle. Mitmes seirearuandes juhitakse tähelepanu sellistele puudustele liikmesriikide kontrollikeskkonnas nagu tõendamata juhtimis- ja kontrollimenetlused, ebaadekvaatne dokumentatsioon projektide hindamise ja valiku kohta, ühenduse eeskirjade mittejärgimine seoses projektide abikõlblikkusega, kulude abikõlblikkuse ebapiisav tõendamine vahendusasutuste poolt ning nõutud valimikontrollide tegemata jätmine. Kõnealused puudused osutavad, et komisjon peaks lisaks liikmesriikide kontrollikeskkonna tugevdamisele tegema selles valdkonnas enam täiendavaid ex post finantskontrolle (25);

| — | The Commission organised in 2002 and 2003 monitoring visits in all the Member States and verifications of project expenditure. |
| --- | --- |

—

The Commission organised in 2002 and 2003 monitoring visits in all the Member States and verifications of project expenditure.

The monitoring visits showed that improvements were possible, and the weaknesses were taken into account in the programming of the ex-post audits.

| — | liikmesriigid ei järgi alusdokumentidele esitatavaid erinõudeid: liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid peavad nõuetekohaselt tagama adekvaatse auditijälje. See peab võimaldama kontrollida “koondarvestuse” (st vahendusasutuste poolt komisjonile esitatud kuludeklaratsioonide) vastavust eri haldustasanditel ja lõplike abisaajate juures peetavatele üksikkulude arvestustele ja alusdokumentidele (26). Auditi käigus leiti, et see polnud alati võimalik (27); |
| --- | --- |

—

liikmesriigid ei järgi alusdokumentidele esitatavaid erinõudeid: liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid peavad nõuetekohaselt tagama adekvaatse auditijälje. See peab võimaldama kontrollida “koondarvestuse” (st vahendusasutuste poolt komisjonile esitatud kuludeklaratsioonide) vastavust eri haldustasanditel ja lõplike abisaajate juures peetavatele üksikkulude arvestustele ja alusdokumentidele (26). Auditi käigus leiti, et see polnud alati võimalik (27);

| — | The Court's findings have been sent to the Member State concerned and, where appropriate, rectifications will be made. The Commission will inform the Court once replies have been provided by the Member State |
| --- | --- |

—

The Court's findings have been sent to the Member State concerned and, where appropriate, rectifications will be made. The Commission will inform the Court once replies have been provided by the Member State

| — | ettemaksed deklareeritud ebakorrektselt kuludena: koondarvestuste esitamisel komisjonile peavad vahendusasutused kinnitama, et deklareeritud kulutused on tegelikult sooritatud, et need on abikõlblikud ja registreeritud lõpliku abisaaja raamatupidamises või maksuandmikus. Kontrollikoja auditid näitasid, et ettemakseid, mida vahendusasutused lõplikele abisaajatele tegid, deklareerisid nad komisjonile tehtud kulutustena. |
| --- | --- |

—

ettemaksed deklareeritud ebakorrektselt kuludena: koondarvestuste esitamisel komisjonile peavad vahendusasutused kinnitama, et deklareeritud kulutused on tegelikult sooritatud, et need on abikõlblikud ja registreeritud lõpliku abisaaja raamatupidamises või maksuandmikus. Kontrollikoja auditid näitasid, et ettemakseid, mida vahendusasutused lõplikele abisaajatele tegid, deklareerisid nad komisjonile tehtud kulutustena.

| — | In 2002 the Commission specified the implementing procedures, in particular as regards the definition of expenditure incurred. |
| --- | --- |

—

In 2002 the Commission specified the implementing procedures, in particular as regards the definition of expenditure incurred.

The Court's findings have been sent to the Member State concerned and, where appropriate, rectifications will be made. The Commission will take appropriate measures to remind the Member States about the provisions contained in the implementing rules concerning the ERF.

In addition, the definition of the concept of ‘eligible expenditure’ has been included in the Commission proposal for the second phase of the European Refugee Fund (COM(2004)102 of 12 February 2004, Articles 20 and 23.

Eelarveaastal heakskiidetud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute testimise tulemused

Testimise ulatus

| 6.17. | Kontrollikoja auditi käigus hinnati sisepoliitika valdkonna raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust komisjoni tasandil 93–st maksest ja üheksast kulukohustusest koosneva juhusliku valimi põhjal. Valim hõlmas komisjoni otsustega rakendatud meetmete, toetuslepingute ja hankelepingute ette-, vahe-, lõpp- ja ühekordseid makseid. Kõnealuse valimi piires kontrolliti 15 makset ka lõpliku abisaaja juures, kusjuures maksed põhinesid tehtud kulutuste deklaratsioonidel. |
| --- | --- |

6.17.

Kontrollikoja auditi käigus hinnati sisepoliitika valdkonna raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust komisjoni tasandil 93–st maksest ja üheksast kulukohustusest koosneva juhusliku valimi põhjal. Valim hõlmas komisjoni otsustega rakendatud meetmete, toetuslepingute ja hankelepingute ette-, vahe-, lõpp- ja ühekordseid makseid. Kõnealuse valimi piires kontrolliti 15 makset ka lõpliku abisaaja juures, kusjuures maksed põhinesid tehtud kulutuste deklaratsioonidel.

| 6.18. | Kõnealune valim hõlmas kaheksat makset ja kahte kulukohustust kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete valdkonnast, mida täiendasid 17 makset eelarvejaotisest B5–8 “Vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkond”, millest nelja kontrolliti lõpliku abisaaja juures. |
| --- | --- |

6.18.

Kõnealune valim hõlmas kaheksat makset ja kahte kulukohustust kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete valdkonnast, mida täiendasid 17 makset eelarvejaotisest B5–8 “Vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkond”, millest nelja kontrolliti lõpliku abisaaja juures.

Komisjoni sisekontrollide toimimises täheldatud puudused

| 6.19. | Paljudel juhtudel leiti, et komisjoni läbiviidud kontrollide ulatus ja rangus olid ebapiisavad. Niisugused näited hõlmavad toetuste määramisi, mille suhtes komisjon polnud suutnud oma otsust kujundada, väära lepingute haldamist (sh lepingute muutmisi) ja maksete heakskiitmisele kohaldatavate finantsmenetluste mittejärgimist. Kontrollikoda märgib, et teostatud kontrollide dokumenteerimine oli paljudel juhtudel endiselt ebaadekvaatne. |
| --- | --- |

6.19.

Paljudel juhtudel leiti, et komisjoni läbiviidud kontrollide ulatus ja rangus olid ebapiisavad. Niisugused näited hõlmavad toetuste määramisi, mille suhtes komisjon polnud suutnud oma otsust kujundada, väära lepingute haldamist (sh lepingute muutmisi) ja maksete heakskiitmisele kohaldatavate finantsmenetluste mittejärgimist. Kontrollikoda märgib, et teostatud kontrollide dokumenteerimine oli paljudel juhtudel endiselt ebaadekvaatne.

| 6.19. | In the cases to which the Court alludes, Community aid was not granted without a decision having been taken. Its finding concerns an archiving problem concerning a document dating back eight years; the Commission considers that the disputed amendments are justified in all the specific cases analysed by the Court. |
| --- | --- |

6.19.

In the cases to which the Court alludes, Community aid was not granted without a decision having been taken. Its finding concerns an archiving problem concerning a document dating back eight years; the Commission considers that the disputed amendments are justified in all the specific cases analysed by the Court.

Following the Court's audit the correct application of the financial procedures was reviewed by the Commission.

| 6.20. | Mõnel juhul ei järginud komisjon ka toetuste määramise ja kulukohustuste võtmise menetlusi. Kahel muul juhul, kui komisjoni enda sisekontrolliüksused olid esitanud selgesõnalised reservatsioonid lepingupartnerite valiku korrektsuse ja teenuselepingute haldamise kohta, ei viinud see asjakohaste parandusmeetmete võtmiseni. |
| --- | --- |

6.20.

Mõnel juhul ei järginud komisjon ka toetuste määramise ja kulukohustuste võtmise menetlusi. Kahel muul juhul, kui komisjoni enda sisekontrolliüksused olid esitanud selgesõnalised reservatsioonid lepingupartnerite valiku korrektsuse ja teenuselepingute haldamise kohta, ei viinud see asjakohaste parandusmeetmete võtmiseni.

| 6.20. | In the two cases mentioned by the Court the recommendations made subsequently by the control units had effects which the Commission judged appropriate. |
| --- | --- |

6.20.

In the two cases mentioned by the Court the recommendations made subsequently by the control units had effects which the Commission judged appropriate.

| 6.21. | Lõpliku abisaaja (või siseriiklike vahendusasutuste) deklareeritud kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimisel ning neil põhinevate maksete menetlemisel põhjustasid ebaasjakohased või ebatõhusad kontrollid sageli komisjonipoolset enammaksmist. |
| --- | --- |

6.21.

Lõpliku abisaaja (või siseriiklike vahendusasutuste) deklareeritud kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimisel ning neil põhinevate maksete menetlemisel põhjustasid ebaasjakohased või ebatõhusad kontrollid sageli komisjonipoolset enammaksmist.

| 6.21. | When the Commission is processing payments based on cost claims by final beneficiaries, desk controls are performed on these claims according to the existing contractual provisions, whereas only a full financial audit at the level of beneficiaries can determine with certainty and exactitude the correctness of the claimed costs. As far as the desk controls are concerned the Commission therefore agrees that their scope is limited and that they cannot provide full assurance on the legality and regularity of the cost claimed. The Commission has therefore significantly increased its financial audits at beneficiary level over the last few years (see also point 6.29). |
| --- | --- |

6.21.

When the Commission is processing payments based on cost claims by final beneficiaries, desk controls are performed on these claims according to the existing contractual provisions, whereas only a full financial audit at the level of beneficiaries can determine with certainty and exactitude the correctness of the claimed costs. As far as the desk controls are concerned the Commission therefore agrees that their scope is limited and that they cannot provide full assurance on the legality and regularity of the cost claimed. The Commission has therefore significantly increased its financial audits at beneficiary level over the last few years (see also point 6.29).

| 6.22. | Nagu eelmistel aastatelgi, tegi komisjon makseid sageli liiga hilja. Seda leidu kinnitab mitme peadirektoraadi 2003. aasta tegevusaruannetes sisalduv teave (28). |
| --- | --- |

6.22.

Nagu eelmistel aastatelgi, tegi komisjon makseid sageli liiga hilja. Seda leidu kinnitab mitme peadirektoraadi 2003. aasta tegevusaruannetes sisalduv teave (28).

| 6.22. | The Commission is closely monitoring the payment times indicator and has made further progress. |
| --- | --- |

6.22.

The Commission is closely monitoring the payment times indicator and has made further progress.

In a number of cases payment delays are due to deferred availability of appropriations at the beginning of the financial year, additional controls or requests for new substantiating documents, which are not always correctly recorded as giving rise to an interruption in the reference period for making the payment in question.

Murettekitav on kulude enamdeklareerimine kaudsete TTA meetmete abisaajate poolt

| 6.23. | Eelarve alajaos B6 “Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine” olid kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete 2003. aastal tehtud makseteks peamiselt pärast lepingu allakirjutamist sooritatud ettemaksed. Neid tehinguid kontrollikoda lõpliku abisaaja juures ei auditeerinud. Eelmiste TTA raamprogrammidega seotud juhtudel oli paljudes kuludeklaratsioonides näidatud lepingust erinev ühenduse osaluse määr, kusjuures komisjoni sisekontrollide käigus seda ei avastatud. Arvestades selles valdkonnas esinevate vigade sagedust ja mõju, kordab kontrollikoda veelkord oma muret seoses maksetaotlustel põhinevate ja komisjoni poolt heakskiidetud maksete seaduslikkuse ja korrektsusega viienda raamprogrammi suhtes tervikuna (29). |
| --- | --- |

6.23.

Eelarve alajaos B6 “Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine” olid kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete 2003. aastal tehtud makseteks peamiselt pärast lepingu allakirjutamist sooritatud ettemaksed. Neid tehinguid kontrollikoda lõpliku abisaaja juures ei auditeerinud. Eelmiste TTA raamprogrammidega seotud juhtudel oli paljudes kuludeklaratsioonides näidatud lepingust erinev ühenduse osaluse määr, kusjuures komisjoni sisekontrollide käigus seda ei avastatud. Arvestades selles valdkonnas esinevate vigade sagedust ja mõju, kordab kontrollikoda veelkord oma muret seoses maksetaotlustel põhinevate ja komisjoni poolt heakskiidetud maksete seaduslikkuse ja korrektsusega viienda raamprogrammi suhtes tervikuna (29).

| 6.23. | To address the problem of erroneous cost statements submitted by beneficiaries, the Commission has adopted a number of corrective measures. For FP5, the number of financial audits at beneficiary level has been significantly increased. Moreover the Commission has made a concerted effort to ensure consistency and uniformity of legal interpretations and applications by means of the Action Plan established further to the Commission's synthesis of the 2001 Annual Activity Reports (Communication from the Commission to the European Parliament and the Council. Synthesis of the Annual Activity Reports and Declarations of the Directors-General and Heads of Service. COM(2002) 426 final, Brussels, 24.7.2002). |
| --- | --- |

6.23.

To address the problem of erroneous cost statements submitted by beneficiaries, the Commission has adopted a number of corrective measures. For FP5, the number of financial audits at beneficiary level has been significantly increased. Moreover the Commission has made a concerted effort to ensure consistency and uniformity of legal interpretations and applications by means of the Action Plan established further to the Commission's synthesis of the 2001 Annual Activity Reports (Communication from the Commission to the European Parliament and the Council. Synthesis of the Annual Activity Reports and Declarations of the Directors-General and Heads of Service. COM(2002) 426 final, Brussels, 24.7.2002).

For FP6 the measures taken include a simplification of rules, the use of audit certificates and the introduction of sanctions.

Eelnevaid tähelepanekuid üleeuroopalise transpordivõrgu kohta kinnitavad ka käesoleva aasta auditileiud

| 6.24. | Analoogiliselt kinnitas käesoleva aasta audit ka üleeuroopalise transpordivõrgu korral, mis kuulub eelarvejaotise B5–7 alla, kontrollikoja varasemaid tähelepanekuid (30). Eelkõige pani kontrollikoda tähele, et tihti andis komisjon loa vahe- ja lõppmaksete tegemiseks, kuigi rahandusalastes rakendusaktides sätestatud konkreetsed eeltingimused olid täitmata. |
| --- | --- |

6.24.

Analoogiliselt kinnitas käesoleva aasta audit ka üleeuroopalise transpordivõrgu korral, mis kuulub eelarvejaotise B5–7 alla, kontrollikoja varasemaid tähelepanekuid (30). Eelkõige pani kontrollikoda tähele, et tihti andis komisjon loa vahe- ja lõppmaksete tegemiseks, kuigi rahandusalastes rakendusaktides sätestatud konkreetsed eeltingimused olid täitmata.

| 6.24. | The Commission considers, as already indicated in its reply to the ECA's Annual Report 2002 (paragraphs 6.35 and 6.36) that the preconditions for interim and final payments were met. The difference in the interpretation of activities eligible for funding as studies will be addressed by a revised definition of studies and works to be integrated into the TEN-T handbook for beneficiaries. |
| --- | --- |

6.24.

The Commission considers, as already indicated in its reply to the ECA's Annual Report 2002 (paragraphs 6.35 and 6.36) that the preconditions for interim and final payments were met. The difference in the interpretation of activities eligible for funding as studies will be addressed by a revised definition of studies and works to be integrated into the TEN-T handbook for beneficiaries.

Jaotise “Vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkond” kontrolli puudused

| 6.25. | Seoses eelarvejaotisega B5–8 “Vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkond” kohaldasid liikmesriikide vahendusasutused ühenduse eeskirju ebakorrektselt. Aktsepteeriti pärast ametlikku tähtaega esitatud rahastamistaotlusi. |
| --- | --- |

6.25.

Seoses eelarvejaotisega B5–8 “Vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkond” kohaldasid liikmesriikide vahendusasutused ühenduse eeskirju ebakorrektselt. Aktsepteeriti pärast ametlikku tähtaega esitatud rahastamistaotlusi.

| 6.25. | The Commission will remind the Member States of the provisions of Decision 2000/596/EC. |
| --- | --- |

6.25.

The Commission will remind the Member States of the provisions of Decision 2000/596/EC.

Lõpliku abisaaja tasandil ei täideta lepingutes ettenähtud nõudeid

| 6.26. | Lõplike abisaajate kontrollimisel avastatud vead olid peamiselt seotud mittevastavusega lepingus sätestatud nõuetele. Nagu eelnevatel aastatelgi, leiti auditi käigus, et abisaajad näitasid kulutusi tegelikest suurematena, mida põhjustas põhiliselt rahastatud tegevusele tehtud kulutuste ebaõige arvestamine, abikõlbmatute kulutuste, tegelikult tegemata kulutuste või abikõlbmatute tegevustega seotud kulutuste deklareerimine. |
| --- | --- |

6.26.

Lõplike abisaajate kontrollimisel avastatud vead olid peamiselt seotud mittevastavusega lepingus sätestatud nõuetele. Nagu eelnevatel aastatelgi, leiti auditi käigus, et abisaajad näitasid kulutusi tegelikest suurematena, mida põhjustas põhiliselt rahastatud tegevusele tehtud kulutuste ebaõige arvestamine, abikõlbmatute kulutuste, tegelikult tegemata kulutuste või abikõlbmatute tegevustega seotud kulutuste deklareerimine.

| 6.26. | The type of errors identified by the Court’s audits at beneficiary level is very similar to the errors found by the Commission’s own audits of beneficiaries. For research the errors are mainly linked to the wrong application of average rates for personnel costs and to calculation errors for indirect costs. Certain contractual requirements, which have caused problems of interpretation in the past, have been simplified in the FP6 contracts. |
| --- | --- |

6.26.

The type of errors identified by the Court’s audits at beneficiary level is very similar to the errors found by the Commission’s own audits of beneficiaries. For research the errors are mainly linked to the wrong application of average rates for personnel costs and to calculation errors for indirect costs. Certain contractual requirements, which have caused problems of interpretation in the past, have been simplified in the FP6 contracts.

Komisjoni ex post finantsauditite analüüs

Auditeerimistegevus veidi aktiviseerunud

| 6.27. | Sisepoliitika valdkonnas toetub komisjon üha enam ex post finantsaudititele, nagu soovitas kontrollikoda oma arvamuses “Ühtse auditi” (31) kohta, mida suures osas viivad komisjoni nimel läbi välisaudiitorid. Analoogiliselt eelmiste aastatega vaatas kontrollikoda läbi eelarveaasta jooksul sisepoliitika valdkonnas komisjoni poolt läbi viidud ex post finantsauditite aruanded. Kokkuvõttes kasvas läbiviidud auditite arv sisepoliitika valdkonnas 511–lt 2002. aastal 579–ni 2003. aastal (vt
  tabel 6.1
  ). Sarnaselt kasvas auditeeritud lepingute koguarv 800–lt 944–ni. Sellele vaatamata toimus kuues peadirektoraadis 14–st langus nii läbiviidud auditite kui ka auditeeritud lepingute arvus. Esmakordselt pärast justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadi loomist 1999. aastal viis kõnealune peadirektoraat läbi ex post finantsauditeid, kuigi piiratud hulgal. |
| --- | --- |

6.27.

Sisepoliitika valdkonnas toetub komisjon üha enam ex post finantsaudititele, nagu soovitas kontrollikoda oma arvamuses “Ühtse auditi” (31) kohta, mida suures osas viivad komisjoni nimel läbi välisaudiitorid. Analoogiliselt eelmiste aastatega vaatas kontrollikoda läbi eelarveaasta jooksul sisepoliitika valdkonnas komisjoni poolt läbi viidud ex post finantsauditite aruanded. Kokkuvõttes kasvas läbiviidud auditite arv sisepoliitika valdkonnas 511–lt 2002. aastal 579–ni 2003. aastal (vt
  tabel 6.1
  ). Sarnaselt kasvas auditeeritud lepingute koguarv 800–lt 944–ni. Sellele vaatamata toimus kuues peadirektoraadis 14–st langus nii läbiviidud auditite kui ka auditeeritud lepingute arvus. Esmakordselt pärast justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadi loomist 1999. aastal viis kõnealune peadirektoraat läbi ex post finantsauditeid, kuigi piiratud hulgal.

| 6.27. | Overall, audit activities for research actions were intensified. For 2002 and 2003, the audits reported were only related to research. In order to reach the 10 % target established for FP5 contracts, DG TREN estimates that on average 40 to 50 audits need to be performed each year, representing 80 to 100 contracts. For the period 2002-2004, the average targeted number of audits (40 to 50) and audited contracts (80 to 100) for DG TREN will be reached. |
| --- | --- |

6.27.

Overall, audit activities for research actions were intensified. For 2002 and 2003, the audits reported were only related to research. In order to reach the 10 % target established for FP5 contracts, DG TREN estimates that on average 40 to 50 audits need to be performed each year, representing 80 to 100 contracts. For the period 2002-2004, the average targeted number of audits (40 to 50) and audited contracts (80 to 100) for DG TREN will be reached.

During 2003 the JAI's audit plan started to be implemented but, on account of limited human resources, only a limited number of audits could take place.

| 6.28. | Kõik tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi 2003. aastal tehtud auditid olid seotud veterinaarvaldkonna meetmetega. Nende auditite tulemusena tehti finantskorrektsioone komisjoni kasuks umbes 95,5 miljoni euro ulatuses. Siseturu peadirektoraat 2003. aastal kontrolle ega finantsauditeid ei teinud. |
| --- | --- |

6.28.

Kõik tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi 2003. aastal tehtud auditid olid seotud veterinaarvaldkonna meetmetega. Nende auditite tulemusena tehti finantskorrektsioone komisjoni kasuks umbes 95,5 miljoni euro ulatuses. Siseturu peadirektoraat 2003. aastal kontrolle ega finantsauditeid ei teinud.

Tabel 6.1 — Sisepoliitika valdkond — komisjoni poolt (või nimel) 2003. aastal lõpetatud auditid (32)
   (33)

| Peadirektoraat | Lõpetatud auditite arv | Auditeeritud lepingute arv | Avatud lepingute arv | Auditeeritud lepingute väärtus miljonit eurot) | Avatud lepingute väärtus (miljonit eurot) | Auditite tulemusena tagasinõutavad summad ja maksete vähendamine (miljonit eurot) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 |
| | | | | | | | | | | | Summad | % auditeeritud lepingute väärtusest | Summad | % auditeeritud lepingute väärtusest |
| Põllumajanduse peadirektoraat | 15 | 12 (39) | 21 | 19 | 280 | 268 | 30,5 | 29,8 | 68,7 | 52,9 | 2,9 (38) | 10 | 0,7 | 3 |
| Hariduse ja kultuuri peadirektoraat | 32 | 126 | 47 | 173 | 28 063 | 19 424 | 30,8 | 95,5 | 689,1 | 743,9 | 0,6 | 2 | 2,4 | 3 |
| Tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat | 21 | 17 | 39 | 19 | 1 464 | 1 559 | 10,4 | 7,1 | 116,8 | 125,9 | 0,5 | 4 | 0,2 | 3 |
| Energeetika ja transpordi peadirektoraat | 50 | 26 | 111 | 37 | 2 133 | 1 630 | 754,6 (36) | 53,1 | 2 084,3 | 2 061,6 | 3,3 | 0 | 0,8 | 2 |
| Ettevõtluse peadirektoraat | 18 | 45 | 24 | 62 | 1 641 | 1 463 | 15,5 | 39,7 | 272,0 | 162,5 | 0,4 | 2 | 0,0 | 0 |
| Keskkonna peadirektoraat | 32 | 23 | 34 | 52 | 1 790 | 1 711 | 12,1 | 35,7 | 333,1 | 352,6 | 0,6 | 5 | 0,2 | 1 |
| Kalanduse peadirektoraat | 21 | 27 | 39 | 44 | 182 | 133 | 8,8 | 9,0 | 142,2 | 116,4 | 0,2 | 2 | 0,2 | 2 |
| (35) | 2 | 4 | 14 | 20 | 18 | 13 | 42,7 | 65,2 | 32,5 | 31,7 | 1,8 | 4 | 3,7 | 6 |
| Justiits- ja siseküsimuste peadirektoraat | 0 | 8 | 0 | 30 | n.a. | 923 | n.a. | 3,6 | n.a. | 95,9 | 0,1 | n.a. | 0,2 | 6 |
| Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat | 17 | | 17 | | n.a. | | 7,2 | | n.a. | | 0,2 | 3 | 0,0 | |
| (34) | 7 | 6 | 7 | 9 | n.a. | 2 | 958,4 | 691,0 | n.a. | 691,0 | 515,8 | 54 | 95,5 | 14 |
| Infoühiskonna peadirektoraat | 54 | 74 | 107 | 197 | 3 984 | 2 859 | 58,6 | 66,4 | 1 855,2 | 3 040,0 | 2,4 | 4 | 1,2 | 2 |
| Siseturu peadirektoraat | 1 | 0 | 31 | 0 | 113 | 54 | 4,2 | 0,0 | 9,8 | 4,2 | 0,0 | 0 | 0,0 | |
| Teadusuuringute peadirektoraat | 237 | 208 | 297 | 258 | 14 981 | 8 229 | 80,6 (37) | 181,4 | 4 594,0 | 3 045,0 | 3,9 | 5 | 3,1 | 2 |
| Maksustamise ja tolli peadirektoraat | 4 | 3 | 12 | 24 | 191 | 98 | 1,1 | 0,3 | 58,9 | 44,8 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 |
| KOKKU | 511 | 579 | 800 | 944 | 54 840 | 38 366 | 2 015,6 | 1 277,6 | 10 256,5 | 10 568,5 | 532,6 | 12 | 108,2 | 8 |

Peadirektoraat

Lõpetatud auditite arv

Auditeeritud lepingute arv

Avatud lepingute arv

Auditeeritud lepingute väärtus miljonit eurot)

Avatud lepingute väärtus (miljonit eurot)

Auditite tulemusena tagasinõutavad summad ja maksete vähendamine (miljonit eurot)

2002

2003

2002

2003

2002

2003

2002

2003

2002

2003

2002

2003

Summad

% auditeeritud lepingute väärtusest

Summad

% auditeeritud lepingute väärtusest

Põllumajanduse peadirektoraat

15

12 (39)

21

19

280

268

30,5

29,8

68,7

52,9

2,9 (38)

10

0,7

3

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat

32

126

47

173

28 063

19 424

30,8

95,5

689,1

743,9

0,6

2

2,4

3

Tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat

21

17

39

19

1 464

1 559

10,4

7,1

116,8

125,9

0,5

4

0,2

3

Energeetika ja transpordi peadirektoraat

50

26

111

37

2 133

1 630

754,6 (36)

53,1

2 084,3

2 061,6

3,3

0

0,8

2

Ettevõtluse peadirektoraat

18

45

24

62

1 641

1 463

15,5

39,7

272,0

162,5

0,4

2

0,0

0

Keskkonna peadirektoraat

32

23

34

52

1 790

1 711

12,1

35,7

333,1

352,6

0,6

5

0,2

1

Kalanduse peadirektoraat

21

27

39

44

182

133

8,8

9,0

142,2

116,4

0,2

2

0,2

2

(35)

2

4

14

20

18

13

42,7

65,2

32,5

31,7

1,8

4

3,7

6

Justiits- ja siseküsimuste peadirektoraat

0

8

0

30

n.a.

923

n.a.

3,6

n.a.

95,9

0,1

n.a.

0,2

6

Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat

17

17

n.a.

7,2

n.a.

0,2

3

0,0

(34)

7

6

7

9

n.a.

2

958,4

691,0

n.a.

691,0

515,8

54

95,5

14

Infoühiskonna peadirektoraat

54

74

107

197

3 984

2 859

58,6

66,4

1 855,2

3 040,0

2,4

4

1,2

2

Siseturu peadirektoraat

1

0

31

0

113

54

4,2

0,0

9,8

4,2

0,0

0

0,0

Teadusuuringute peadirektoraat

237

208

297

258

14 981

8 229

80,6 (37)

181,4

4 594,0

3 045,0

3,9

5

3,1

2

Maksustamise ja tolli peadirektoraat

4

3

12

24

191

98

1,1

0,3

58,9

44,8

0,0

0

0,0

0

KOKKU

511

579

800

944

54 840

38 366

2 015,6

1 277,6

10 256,5

10 568,5

532,6

12

108,2

8

Kaudsete TTA meetmete ex post finantsauditid — seatud eesmärgi saavutamiseks on vaja veel tööd teha

| 6.29. | Viis peadirektoraati, kes juhivad TTA raamprogramme, viisid 2003. aastal lõpule 373 ex post finantsauditit, mis käsitlesid 589 kaudsete TTA meetmete lepingut (vt
  tabel 6.2
  ). Analoogiliselt eelmiste aastatega tegi teadusuuringute peadirektoraat kõige rohkem auditeid. Suurem osa komisjoni poolt (või tema nimel) 2003. aastal tehtud audititest käsitles viienda raamprogrammi kaudseid TTA meetmeid (320 kokku 373–st auditist). |
| --- | --- |

6.29.

Viis peadirektoraati, kes juhivad TTA raamprogramme, viisid 2003. aastal lõpule 373 ex post finantsauditit, mis käsitlesid 589 kaudsete TTA meetmete lepingut (vt
  tabel 6.2
  ). Analoogiliselt eelmiste aastatega tegi teadusuuringute peadirektoraat kõige rohkem auditeid. Suurem osa komisjoni poolt (või tema nimel) 2003. aastal tehtud audititest käsitles viienda raamprogrammi kaudseid TTA meetmeid (320 kokku 373–st auditist).

Tabel 6.2 — TTA raamprogramme juhtivad peadirektoraadid — 2002. ja 2003. aastal suletud auditite koondtabel

| Vastutav peadirektoraat | TTAga seotud 2002. ja 2003. aastal suletud auditid (40) |
| --- | --- |
| Suletud auditite koguarv | Auditeeritud lepingute koguarv | Lepingute ja auditite suhe |
| 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 |
| PD Teadusuuringud | Sise | 23 | 11,1 % | 27 | 11,4 % | 28 | 10,9 % | 31 | 10,4 % | 1,2 | 1,1 |
| Välis | 185 | 88,9 % | 210 | 88,6 % | 230 | 89,1 % | 266 | 89,6 % | 1,2 | 1,3 |
| PD kokku | 208 | 100,0 % | 237 | 100,0 % | 258 | 100,0 % | 297 | 100,0 % | 1,2 | 1,3 |
| PD Infoühiskond | Sise | 5 | 6,8 % | 7 | 13,2 % | 7 | 3,6 % | 7 | 6,5 % | 1,4 | 1,0 |
| Välis | 69 | 93,2 % | 46 | 86,8 % | 190 | 96,4 % | 100 | 93,5 % | 2,8 | 2,2 |
| PD kokku | 74 | 100,0 % | 53 | 100,0 % | 197 | 100,0 % | 107 | 100,0 % | 2,7 | 2,0 |
| PD Energeetika ja transport | Sise | 1 | 4,0 % | 5 | 10,0 % | 0 | 2,7 % | 11 | 10,0 % | 1,0 | 2,2 |
| Välis | 24 | 96,0 % | 45 | 90,0 % | 36 | 97,3 % | 99 | 90,0 % | 1,5 | 2,2 |
| PD kokku | 25 | 100,0 % | 50 | 100,0 % | 37 | 100,0 % | 110 | 100,0 % | 1,5 | 2,2 |
| PD Ettevõtlus | Sise | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | pole kohaldatov | pole kohaldatov |
| Välis | 39 | 100,0 % | 16 | 100,0 % | 53 | 100,0 % | 22 | 100,0 % | 1,4 | 1,4 |
| PD kokku | 39 | 100,0 % | 16 | 100,0 % | 53 | 100,0 % | 22 | 100,0 % | 1,4 | 1,4 |
| PD Kalandus | Sise | 27 | 100,0 % | 21 | 100,0 % | 44 | 100,0 % | 39 | 100,0 % | 1,6 | 1,9 |
| Välis | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | pole kohaldatov | pole kohaldatov |
| PD kokku | 27 | 100,0 % | 21 | 100,0 % | 38 | 100,0 % | 39 | 100,0 % | 1,6 | 1,9 |
| Sise kokku | 56 | 15,9 % | 60 | 15,9 % | 80 | 14,2 % | 103 | 15,3 % | 1,4 | 1,5 |
| Välis kokku | 317 | 84,1 % | 317 | 84,1 % | 499 | 85,8 % | 487 | 84,7 % | 1,6 | 1,5 |
| Kokku | 373 | 100,0 % | 377 | 100,0 % | 579 | 100,0 % | 590 | 100,0 % | 1,6 | 1,5 |

Vastutav peadirektoraat

TTAga seotud 2002. ja 2003. aastal suletud auditid (40)

Suletud auditite koguarv

Auditeeritud lepingute koguarv

Lepingute ja auditite suhe

2003

2002

2003

2002

2003

2002

PD Teadusuuringud

Sise

23

11,1 %

27

11,4 %

28

10,9 %

31

10,4 %

1,2

1,1

Välis

185

88,9 %

210

88,6 %

230

89,1 %

266

89,6 %

1,2

1,3

PD kokku

208

100,0 %

237

100,0 %

258

100,0 %

297

100,0 %

1,2

1,3

PD Infoühiskond

Sise

5

6,8 %

7

13,2 %

7

3,6 %

7

6,5 %

1,4

1,0

Välis

69

93,2 %

46

86,8 %

190

96,4 %

100

93,5 %

2,8

2,2

PD kokku

74

100,0 %

53

100,0 %

197

100,0 %

107

100,0 %

2,7

2,0

PD Energeetika ja transport

Sise

1

4,0 %

5

10,0 %

0

2,7 %

11

10,0 %

1,0

2,2

Välis

24

96,0 %

45

90,0 %

36

97,3 %

99

90,0 %

1,5

2,2

PD kokku

25

100,0 %

50

100,0 %

37

100,0 %

110

100,0 %

1,5

2,2

PD Ettevõtlus

Sise

0

0,0 %

0

0,0 %

0

0,0 %

0

0,0 %

pole kohaldatov

pole kohaldatov

Välis

39

100,0 %

16

100,0 %

53

100,0 %

22

100,0 %

1,4

1,4

PD kokku

39

100,0 %

16

100,0 %

53

100,0 %

22

100,0 %

1,4

1,4

PD Kalandus

Sise

27

100,0 %

21

100,0 %

44

100,0 %

39

100,0 %

1,6

1,9

Välis

0

0,0 %

0

0,0 %

0

0,0 %

0

0,0 %

pole kohaldatov

pole kohaldatov

PD kokku

27

100,0 %

21

100,0 %

38

100,0 %

39

100,0 %

1,6

1,9

Sise kokku

56

15,9 %

60

15,9 %

80

14,2 %

103

15,3 %

1,4

1,5

Välis kokku

317

84,1 %

317

84,1 %

499

85,8 %

487

84,7 %

1,6

1,5

Kokku

373

100,0 %

377

100,0 %

579

100,0 %

590

100,0 %

1,6

1,5

| 6.30. | Komisjoni auditi lähenemisviis teadusuuringute valdkonnas määratleb üldeesmärgina auditeerida 10 % lepingupartneritest viienda raamprogrammi jooksul (41). Teadusuuringute peadirektoraadi esitatud teabe kohaselt vastab 2003. aastal tehtud auditite arv 3,9 protsendile auditeeritavate lepingupartnerite üldkogumist vastavalt komisjoni määratlusele. Eeltoodu tulemusena jääb komisjoni auditeerimistegevus neljandat aastat järjest eesmärgile alla (42). Kui komisjon oma auditeerimistegevusi viienda raamprogrammi osas ei laienda, ei ole eesmärgi saavutamine tõenäoline (43). |
| --- | --- |

6.30.

Komisjoni auditi lähenemisviis teadusuuringute valdkonnas määratleb üldeesmärgina auditeerida 10 % lepingupartneritest viienda raamprogrammi jooksul (41). Teadusuuringute peadirektoraadi esitatud teabe kohaselt vastab 2003. aastal tehtud auditite arv 3,9 protsendile auditeeritavate lepingupartnerite üldkogumist vastavalt komisjoni määratlusele. Eeltoodu tulemusena jääb komisjoni auditeerimistegevus neljandat aastat järjest eesmärgile alla (42). Kui komisjon oma auditeerimistegevusi viienda raamprogrammi osas ei laienda, ei ole eesmärgi saavutamine tõenäoline (43).

| 6.30. | The Commission has set an overall audit target of 10 % of contractors of FP5 to be audited. |
| --- | --- |

6.30.

The Commission has set an overall audit target of 10 % of contractors of FP5 to be audited.

The Commission has confirmed that it will continue its audits on FP 5 contractors, as multiannual projects are ongoing and a new framework contract with an external audit firm is set up for that purpose. The Commission expects the overall audit target for FP5 can be reached at the end of corresponding activities.

The Directorates-General operating RTD framework programmes have indicated their intentions in the context of the launch of the procurement procedures for the framework contracts with external auditors.

By 2006/2007 the Commission plans to have audited a sufficiently large number of contractors to reach the target set.

Komisjoni statistika ex post finantsauditite kohta näitab vigade mõju TTA raamprogrammide osas väiksemana kui kontrollikoja audit

| 6.31. | Viienda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete lepingute osas, mida kontrollikoda auditeeris 2001–2003, said komisjoni talitused finantskorrektsioonide tulemusena tagasi keskmiselt 21,6 % abisaajate deklareeritud kuludest. Kontrollikoja arvamuse kohaselt, nagu eelnevalt osutatud, ei saa seda määra laiendada viienda raamprogrammi kogu eelarvele (44). Võrdluseks: komisjoni statistika ex post finantsauditite kohta näitab vigade mõju TTA raamprogramme juhtivatele peadirektoraatidele oluliselt väiksemana kui kontrollikoja auditid (vt
  tabel 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.31.

Viienda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete lepingute osas, mida kontrollikoda auditeeris 2001–2003, said komisjoni talitused finantskorrektsioonide tulemusena tagasi keskmiselt 21,6 % abisaajate deklareeritud kuludest. Kontrollikoja arvamuse kohaselt, nagu eelnevalt osutatud, ei saa seda määra laiendada viienda raamprogrammi kogu eelarvele (44). Võrdluseks: komisjoni statistika ex post finantsauditite kohta näitab vigade mõju TTA raamprogramme juhtivatele peadirektoraatidele oluliselt väiksemana kui kontrollikoja auditid (vt
  tabel 6.1
  ).

| 6.31. | The Commission data on ex-post financial audits in question are based on 333 concluded audits relating to 556 contracts for indirect RTD actions. The significant number of audits by the Commission constitutes a reliable basis for overall quantitative conclusions on the underlying system. |
| --- | --- |

6.31.

The Commission data on ex-post financial audits in question are based on 333 concluded audits relating to 556 contracts for indirect RTD actions. The significant number of audits by the Commission constitutes a reliable basis for overall quantitative conclusions on the underlying system.

The Directorates-General operating RTD framework programmes have disclosed this data in more detail in their Annual Activity Reports.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadis on ex post finantsauditite järelkontrolli menetlused ebaadekvaatsed

| 6.32. | Kontrollikoda analüüsis 43 auditiaruannet (seoses eri programmide 56 lepinguga), mille koostasid 2003. aastal komisjoni nimel välised audiitorettevõtted, ning nende järelkontrolli hariduse ja kultuuri peadirektoraadis. Auditeeritud lepingud hõlmasid lõplike abisaajate kuludeklaratsioone 18,4 miljoni euro ulatuses, millest 14,3 miljonit eurot oli komisjon heaks kiitnud. Rohkem kui pooltel kõnealustest juhtudest soovitasid välisaudiitorid deklareeritud ja komisjoni poolt heakskiidetud kulude finantskorrektsiooni. Peamiselt tulenes see piisava alusdokumentatsiooni puudumisest, mis oleks tehtud kulutusi põhjendanud, tegelike kulude asemel eelarveliste kulude näitamisest või väljaspool abikõlblikku ajavahemikku tehtud kulutuste deklareerimisest. |
| --- | --- |

6.32.

Kontrollikoda analüüsis 43 auditiaruannet (seoses eri programmide 56 lepinguga), mille koostasid 2003. aastal komisjoni nimel välised audiitorettevõtted, ning nende järelkontrolli hariduse ja kultuuri peadirektoraadis. Auditeeritud lepingud hõlmasid lõplike abisaajate kuludeklaratsioone 18,4 miljoni euro ulatuses, millest 14,3 miljonit eurot oli komisjon heaks kiitnud. Rohkem kui pooltel kõnealustest juhtudest soovitasid välisaudiitorid deklareeritud ja komisjoni poolt heakskiidetud kulude finantskorrektsiooni. Peamiselt tulenes see piisava alusdokumentatsiooni puudumisest, mis oleks tehtud kulutusi põhjendanud, tegelike kulude asemel eelarveliste kulude näitamisest või väljaspool abikõlblikku ajavahemikku tehtud kulutuste deklareerimisest.

| 6.32. | Expenditure proved to be ineligible which only on-the-spot audits that DG EAC is endeavouring to step up made it possible to discover. |
| --- | --- |

6.32.

Expenditure proved to be ineligible which only on-the-spot audits that DG EAC is endeavouring to step up made it possible to discover.

DG EAC's audit programme focuses in particular on the inclusion of projects which the DG considers to be potentially more risky or where the analysis of breakdowns suggested that they might contain anomalies.

In addition, DG EAC is reinforcing the requirement for compliance by beneficiaries with the contractual provisions. It is also working on a simplification of these contractual provisions. These two factors should reduce such anomalies with regard to beneficiaries. It should be noted that in some cases they have less developed administrative structures in this area than in others (small NGOs).

| 6.33. | Lisaks leidis kontrollikoda audititoimikute läbivaatamise käigus muid puudusi, nagu |
| --- | --- |

6.33.

Lisaks leidis kontrollikoda audititoimikute läbivaatamise käigus muid puudusi, nagu

| 6.33. | |
| --- | --- |

6.33.

| — | mittetäielikud auditiaruanded, mille komisjon oli heaks kiitnud; |
| --- | --- |

—

mittetäielikud auditiaruanded, mille komisjon oli heaks kiitnud;

| — | The audits examined by the Court correspond to a running-in period for the procedure for carrying out this type of externalised audits. The Commission recognises that certain non-fundamental elements may not have been present in the initial audit report submitted to it. It endeavours to accept and validate provisional audit reports drawn up by audit firms only if they are in accordance with the conditions and level of quality required by the framework contracts concluded between the Commission and these companies. |
| --- | --- |

—

The audits examined by the Court correspond to a running-in period for the procedure for carrying out this type of externalised audits. The Commission recognises that certain non-fundamental elements may not have been present in the initial audit report submitted to it. It endeavours to accept and validate provisional audit reports drawn up by audit firms only if they are in accordance with the conditions and level of quality required by the framework contracts concluded between the Commission and these companies.

| — | lubamatud viivitused auditi läbiviimise ja auditileidude aruande esitamise vahel komisjonile ja |
| --- | --- |

—

lubamatud viivitused auditi läbiviimise ja auditileidude aruande esitamise vahel komisjonile ja

| — | The Commission stresses that the delays noted by the Court between the audits being carried out and the receipt of the final report by the operational unit are partially due to the time limits allowed for the audited contractors to react to the draft report.
  The Commission will nevertheless endeavour to reduce the delays noted by the Court. |
| --- | --- |

—

The Commission stresses that the delays noted by the Court between the audits being carried out and the receipt of the final report by the operational unit are partially due to the time limits allowed for the audited contractors to react to the draft report.

The Commission will nevertheless endeavour to reduce the delays noted by the Court.

| — | eeskirjade eiramine komisjonis lepingute haldamisel. |
| --- | --- |

—

eeskirjade eiramine komisjonis lepingute haldamisel.

| — | The audited projects were contracted out at a time when the contractual requirements vis-à-vis the beneficiaries were less well defined. |
| --- | --- |

—

The audited projects were contracted out at a time when the contractual requirements vis-à-vis the beneficiaries were less well defined.

Mõnel juhul oli auditeeritud lepingupartneritel sama peadirektoraadiga või komisjoni muude osakondadega ka muid lepinguid. Nendel juhtudel peaksid komisjoni järelkontrollimenetlused võimaldama kontrollida, kuivõrd esineb teiste lepingute puhul sarnaseid probleeme.

The Commission will endeavour to carry out a better cross-check of the information arising from the audits carried out in respect of a particular programme with the funding which the beneficiaires concerned may have received under other programmes; the features of certain beneficiaries (recurrent beneficiaries, in particular) and certain projects are taken into account when drawing up the programme of audits.

Aasta tegevusaruannete ja peadirektorite avalduste läbivaatamine

Läbivaatuse ulatus

| 6.34. | Kontrollikoda vaatas läbi 11 peadirektoraadi aasta tegevusaruanded ja viis läbi nelja peadirektoraadi 2003. aasta tegevusaruannetes sisalduva teabe terviklikkuse ja usaldatavuse analüüsi, hinnates paralleelselt ka komisjoni järelevalvesüsteeme ja kontrolle (45). |
| --- | --- |

6.34.

Kontrollikoda vaatas läbi 11 peadirektoraadi aasta tegevusaruanded ja viis läbi nelja peadirektoraadi 2003. aasta tegevusaruannetes sisalduva teabe terviklikkuse ja usaldatavuse analüüsi, hinnates paralleelselt ka komisjoni järelevalvesüsteeme ja kontrolle (45).

Iga-aastastes tegevusaruannetes hõlmatud teabe eri tahkude kajastamine üldiselt paranenud

| 6.35. | Kontrollikoda täheldas aruannete kvaliteedi üldist paranemist võrreldes 2002. aastaga. Üldise ülesehituse ja sisu osas järgitakse peasekretariaadi ja eelarve peadirektoraadi väljaantud suuniseid (46). |
| --- | --- |

6.35.

Kontrollikoda täheldas aruannete kvaliteedi üldist paranemist võrreldes 2002. aastaga. Üldise ülesehituse ja sisu osas järgitakse peasekretariaadi ja eelarve peadirektoraadi väljaantud suuniseid (46).

| 6.36. | Kõik 11 peadirektoraati teatasid samuti kui 2002. aastal, et nad said piisava kinnituse nende vastutusel hallatavate vahendite seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, kuigi mõned neist kordasid 2002. aastal esitatud reservatsioone. Kontrollikoda on arvamusel, et üldiselt olid puuduste põhjused korrektselt välja toodud ning, niivõrd kui võimalik, oli tehtud ka ettepanekuid asjakohasteks parandusmeetmeteks. Tegevuskavade elluviimisel tuleks meetmed suunata olulisele osale kindlakstehtud puudustest ning tagada asjakohane järelkontroll. |
| --- | --- |

6.36.

Kõik 11 peadirektoraati teatasid samuti kui 2002. aastal, et nad said piisava kinnituse nende vastutusel hallatavate vahendite seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, kuigi mõned neist kordasid 2002. aastal esitatud reservatsioone. Kontrollikoda on arvamusel, et üldiselt olid puuduste põhjused korrektselt välja toodud ning, niivõrd kui võimalik, oli tehtud ka ettepanekuid asjakohasteks parandusmeetmeteks. Tegevuskavade elluviimisel tuleks meetmed suunata olulisele osale kindlakstehtud puudustest ning tagada asjakohane järelkontroll.

Püsivad puudused reservatsioonide koostamisel peadirektorite poolt

| 6.37. | Kontrollikoja arvamuse kohaselt kajastab aruannetes sisalduv teave suurel määral õigesti tegelikku olukorda seoses hallatavate meetmete seaduslikkuse ja korrektsusega. Sellele vaatamata täheldati püsivaid puudusi viisis, kuidas peadirektorid oma reservatsioone koostasid. Näiteks justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadi puhul ei oleks tohtinud kõrvaldada eelmise aasta reservatsioone, mis olid seotud standardi nr 17 “Järelevalve” ja Euroopa Pagulaste Fondiga, sest parandustegevused viidi vaid osaliselt ellu. Konkreetse reservatsiooni säilitamisel oleks tulnud arvesse võtta 2003. aasta ex post finantsauditite tulemusi, mille tulemusena nõuti tagasi 0,22 miljonit eurot, mis moodustab 6 % kogu auditeeritud summast. Teiseks näiteks on teadusuuringute peadirektoraadi juhtum, mille korral ei hinnatud õigesti makseviivituste potentsiaalselt olulist mõju. |
| --- | --- |

6.37.

Kontrollikoja arvamuse kohaselt kajastab aruannetes sisalduv teave suurel määral õigesti tegelikku olukorda seoses hallatavate meetmete seaduslikkuse ja korrektsusega. Sellele vaatamata täheldati püsivaid puudusi viisis, kuidas peadirektorid oma reservatsioone koostasid. Näiteks justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadi puhul ei oleks tohtinud kõrvaldada eelmise aasta reservatsioone, mis olid seotud standardi nr 17 “Järelevalve” ja Euroopa Pagulaste Fondiga, sest parandustegevused viidi vaid osaliselt ellu. Konkreetse reservatsiooni säilitamisel oleks tulnud arvesse võtta 2003. aasta ex post finantsauditite tulemusi, mille tulemusena nõuti tagasi 0,22 miljonit eurot, mis moodustab 6 % kogu auditeeritud summast. Teiseks näiteks on teadusuuringute peadirektoraadi juhtum, mille korral ei hinnatud õigesti makseviivituste potentsiaalselt olulist mõju.

| 6.37. | According to the guidelines adopted by the Commission (COM(2003) 28 final), failure to implement a control standard completely does not automatically result in a reservation in the annual activity report. |
| --- | --- |

6.37.

According to the guidelines adopted by the Commission (COM(2003) 28 final), failure to implement a control standard completely does not automatically result in a reservation in the annual activity report.

With regard to the European Refugee Fund, the reservations expressed in 2002 were removed since corrective measures had been taken by the Commission, e.g. the programme of monitoring visits relating to management and control systems have been completed in all Member States. The DG did not consider that the material impact justified a reservation.

The DG for Justice and Home Affairs is aware that efforts need to be intensified in the field of ex-post audits. This is already happening in 2004 and will also be the case in 2005.

DG Research's 2003 annual activity report indicates the weakness concerning payment delays. However, even if there was no evaluation of the material nature of this weakness contained in the text of the report, the impact on reasonable assurance was not regarded as material given the very low rate of requests for delayed payment interest.

Õigusliku aluse muudatused pole piisavad kaudsete TTA meetmete enammaksete riskide kõrvaldamiseks

| 6.38. | 2002. aastal määratles komisjon teadusuuringute valdkonnas erimeetme ehk meetme nr 1, käsitlemaks TTA raamprogrammide reservatsioone ja tähelepanekuid (47). Vastavalt sellele võtsid viis peadirektoraati, kes haldavad ühiselt TTA raamprogramme, jaanuaris 2003 vastu ühise tegevuskava (48), milles täpsustati kaudsete TTA meetmete, eelkõige aga kaasrahastatavate TTA projektide enammaksete riski käsitlemiseks nõutavaid erimeetmeid (49). |
| --- | --- |

6.38.

2002. aastal määratles komisjon teadusuuringute valdkonnas erimeetme ehk meetme nr 1, käsitlemaks TTA raamprogrammide reservatsioone ja tähelepanekuid (47). Vastavalt sellele võtsid viis peadirektoraati, kes haldavad ühiselt TTA raamprogramme, jaanuaris 2003 vastu ühise tegevuskava (48), milles täpsustati kaudsete TTA meetmete, eelkõige aga kaasrahastatavate TTA projektide enammaksete riski käsitlemiseks nõutavaid erimeetmeid (49).

| 6.39. | Vastavalt komisjoni poolt nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud aruandele komisjoni 2001. aasta tegevuskavade (50) rakendamise kohta seisuga 31. detsember 2003, olid komisjoni poolt vastusena 2001. aasta sünteesaruandes esitatud meetmele nr 1 välja töötatud erimeetmed täielikult ellu viidud. |
| --- | --- |

6.39.

Vastavalt komisjoni poolt nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud aruandele komisjoni 2001. aasta tegevuskavade (50) rakendamise kohta seisuga 31. detsember 2003, olid komisjoni poolt vastusena 2001. aasta sünteesaruandes esitatud meetmele nr 1 välja töötatud erimeetmed täielikult ellu viidud.

| 6.39. | The quoted Commission report indicates that the measures foreseen in the Action Plan have been put in place, but not all of its objectives have been achieved. Some of the actions will only take full effect over time, as in particular the introduction of sanctions. |
| --- | --- |

6.39.

The quoted Commission report indicates that the measures foreseen in the Action Plan have been put in place, but not all of its objectives have been achieved. Some of the actions will only take full effect over time, as in particular the introduction of sanctions.

Other Commission proposals have not been fully retained by the European Parliament and the Council.

| 6.40. | Kontrollikoda on siiski arvamusel, et komisjoni 2003. aastal koostatud tegevuskavast tulenevad tegevused koos muudatustega, mis TTA raamprogrammide õiguslikku alusesse kuuenda raamprogrammi jaoks sisse viidi, on endiselt ebapiisavad, et käsitleda kaudsete TTA meetmete enammaksete riski (51): |
| --- | --- |

6.40.

Kontrollikoda on siiski arvamusel, et komisjoni 2003. aastal koostatud tegevuskavast tulenevad tegevused koos muudatustega, mis TTA raamprogrammide õiguslikku alusesse kuuenda raamprogrammi jaoks sisse viidi, on endiselt ebapiisavad, et käsitleda kaudsete TTA meetmete enammaksete riski (51):

| 6.40. | |
| --- | --- |

6.40.

| — | kuuenda raamprogrammi kulutuste hüvitamise süsteemi struktuur põhineb endiselt kolmel mudelil, nagu see oli ka viienda raamprogrammi puhul, ning kululiikide täielik kõrvaldamine kuuendas raamprogrammis vähendab tegelike abikõlblike kulutuste deklareerimisel nõutavate finantsaruannete läbipaistvust ja analüütiliste kontrollide teostamise võimalusi; |
| --- | --- |

—

kuuenda raamprogrammi kulutuste hüvitamise süsteemi struktuur põhineb endiselt kolmel mudelil, nagu see oli ka viienda raamprogrammi puhul, ning kululiikide täielik kõrvaldamine kuuendas raamprogrammis vähendab tegelike abikõlblike kulutuste deklareerimisel nõutavate finantsaruannete läbipaistvust ja analüütiliste kontrollide teostamise võimalusi;

| — | When drawing up FP6, the Commission took the initiative of thoroughly reforming the system with a view to achieving genuine simplification for participants. The choice made for FP6 is based on a combination of the five following principles:






  — | the definition of a strict cost eligibility framework, |
| --- | --- | --- |

—

When drawing up FP6, the Commission took the initiative of thoroughly reforming the system with a view to achieving genuine simplification for participants. The choice made for FP6 is based on a combination of the five following principles:

—

the definition of a strict cost eligibility framework,

| — | participants apply their own accounting rules and principles, |
| --- | --- |

—

participants apply their own accounting rules and principles,

| — | systematic recourse to audit certificates, |
| --- | --- |

—

systematic recourse to audit certificates,

| — | the obligation for consortiums to submit a management report establishing a link between resources and scientific work and results, and, |
| --- | --- |

—

the obligation for consortiums to submit a management report establishing a link between resources and scientific work and results, and,

| — | a redeployment of resources in the monitoring of the scientific quality of projects, with the assistance of external experts, in accordance with the simplified procedures and in ex-post audits. |
| --- | --- |

—

a redeployment of resources in the monitoring of the scientific quality of projects, with the assistance of external experts, in accordance with the simplified procedures and in ex-post audits.

On this basis, the Commission considers that the system established for FP6 is more rational and simpler to implement both for the participants and for the Commission services. Consequently, it provides better protection for the Commission's financial interests.

| — | kuuendas raamprogrammis kehtestatud solidaarvastutust piirati Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusel iga osaleja osaga, mille maksimumsuuruseks on saadud maksete kogusumma; |
| --- | --- |

—

kuuendas raamprogrammis kehtestatud solidaarvastutust piirati Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusel iga osaleja osaga, mille maksimumsuuruseks on saadud maksete kogusumma;

| — | nõude kehtestamisega lõplikele abisaajatele, mille kohaselt nad peavad koos finantsaruandega esitama ka kontrollitõendi, ei kaasnenud selliste oluliste aspektide määratlemist nagu läbiviidava auditi ulatus ja auditeerimistegevuste maht; |
| --- | --- |

—

nõude kehtestamisega lõplikele abisaajatele, mille kohaselt nad peavad koos finantsaruandega esitama ka kontrollitõendi, ei kaasnenud selliste oluliste aspektide määratlemist nagu läbiviidava auditi ulatus ja auditeerimistegevuste maht;

| — | The definition of the scope of audit certificates is contained in the model attached to the Guide on Financial Issues for FP6. |
| --- | --- |

—

The definition of the scope of audit certificates is contained in the model attached to the Guide on Financial Issues for FP6.

| — | uurimise eesmärgil ühisesse tegevuskavasse lülitatud muid meetmeid (nt ühise infosüsteemi kasutuselevõtt kõigis peadirektoraatides või dokumentaalsete auditite juurutamine, mille algatas üksnes infoühiskonna peadirektoraat) ei rakendanud kõik peadirektoraadid. |
| --- | --- |

—

uurimise eesmärgil ühisesse tegevuskavasse lülitatud muid meetmeid (nt ühise infosüsteemi kasutuselevõtt kõigis peadirektoraatides või dokumentaalsete auditite juurutamine, mille algatas üksnes infoühiskonna peadirektoraat) ei rakendanud kõik peadirektoraadid.

| — | The deployment of the common IT system is being addressed by the common action plan and is being implemented by the respective DGs. See paragraph 6.9. |
| --- | --- |

—

The deployment of the common IT system is being addressed by the common action plan and is being implemented by the respective DGs. See paragraph 6.9.

Kontrollikoja arvates peaks komisjon ühenduse rahalise osaluse määramise eeskirjad aluspõhimõtetest peale läbi vaatama, et võimaldada kõigi tulevaste TTA raamprogrammide puhul adekvaatset kontrolli kulutuste üle. Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastu võetud kulude hüvitamise mudelite muudatused pole piisavad, et tagada enammakseid põhjustavate probleemide sügavuti käsitlemist (52).

Relating to the ‘desk audits’, checks continue to be carried out on sampling related to substantiation of cost claims, particularly with respect to the time sheets for personnel costs but sometimes including also subcontracting (contracts, invoices), other costs and durable equipment (invoices), and in certain cases overhead costs. In-depth controls via the request of substantiation of claims by means of supplementary documentation are exercised by the Directorates-General operating RTD framework programmes partly in doutful cases and partly on random selection.

The Commission has made great efforts to achieve simplification with the introduction of FP6. It will continue to develop the framework programme monitoring model, including in the proposal for a future FP7, paying particular attention to the simplification of procedures.

Järeldused ja soovitused

| 6.41. | Komisjoni järelevalvesüsteemide ja kontrollide analüüs valitud neljas peadirektoraadis tõi esile, et mitmed komisjoni sisekontrollistandardite elemendid, mille rakendamist kontrolliti, polnud 2003. aasta lõpuks veel rakendatud. Kuuenda raamprogrammi näidislepingute liiga hiline valmimine tekitas osalejate jaoks ebakindlust. Ühise infosüsteemi mittetäielik juurutamine 2003. aastal mõjus kuuenda raamprogrammi elluviimisele negatiivselt. Kontrollikoja arvamuse kohaselt vähendasid mainitud puudused teataval määral ka tegelikku edu, mis saavutati õigusliku raamistiku varasema vastuvõtmise ja lepingute sõlmimise korra lihtsustamisega. Audit tuvastas puudusi ka Euroopa Pagulaste Fondi vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna juhtimis- ja kontrollisüsteemides. |
| --- | --- |

6.41.

Komisjoni järelevalvesüsteemide ja kontrollide analüüs valitud neljas peadirektoraadis tõi esile, et mitmed komisjoni sisekontrollistandardite elemendid, mille rakendamist kontrolliti, polnud 2003. aasta lõpuks veel rakendatud. Kuuenda raamprogrammi näidislepingute liiga hiline valmimine tekitas osalejate jaoks ebakindlust. Ühise infosüsteemi mittetäielik juurutamine 2003. aastal mõjus kuuenda raamprogrammi elluviimisele negatiivselt. Kontrollikoja arvamuse kohaselt vähendasid mainitud puudused teataval määral ka tegelikku edu, mis saavutati õigusliku raamistiku varasema vastuvõtmise ja lepingute sõlmimise korra lihtsustamisega. Audit tuvastas puudusi ka Euroopa Pagulaste Fondi vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna juhtimis- ja kontrollisüsteemides.

| 6.41. | The Commission considers that the FP6 model contract was completed sufficiently in time for the signing of contracts for indirect RTD actions and therefore did not negatively impact the on implementation of FP6 in 2003. |
| --- | --- |

6.41.

The Commission considers that the FP6 model contract was completed sufficiently in time for the signing of contracts for indirect RTD actions and therefore did not negatively impact the on implementation of FP6 in 2003.

Compared with FP5, FP6 has significantly simplified and improved the management rules with a view to reduce errors and misinterpretations and in order to protect the financial interests of the Communities, notably by introducing the obligation for beneficiaries to provide audit certificates.

| 6.42. | Sisepoliitika valdkonna tehingute kontrollimine tõi esile puudused komisjoni sisekontrollides ning kõrge vigade määra lõplike abisaajate juures, kinnitades sellega kontrollikoja varasemat muret tehingute seaduslikkuse ning korrektsuse üle. Tehingute audit kinnitas komisjoni tuvastatud puudusi kontrollimenetlustes, mida rakendasid mõned liikmesriigid Euroopa Pagulaste Fondi jagatud halduse raames. |
| --- | --- |

6.42.

Sisepoliitika valdkonna tehingute kontrollimine tõi esile puudused komisjoni sisekontrollides ning kõrge vigade määra lõplike abisaajate juures, kinnitades sellega kontrollikoja varasemat muret tehingute seaduslikkuse ning korrektsuse üle. Tehingute audit kinnitas komisjoni tuvastatud puudusi kontrollimenetlustes, mida rakendasid mõned liikmesriigid Euroopa Pagulaste Fondi jagatud halduse raames.

| 6.42. | Concerning the high incidence of errors at beneficiary level, the Commission recalls its own reporting on actual audit results, but in particular on actions taken to further reduce the incidence and impact of such errors both by preventive actions (simplification of rules and better communication with beneficiaries), by more and better controls and by the introduction of dissuasive penalties and sanctions. |
| --- | --- |

6.42.

Concerning the high incidence of errors at beneficiary level, the Commission recalls its own reporting on actual audit results, but in particular on actions taken to further reduce the incidence and impact of such errors both by preventive actions (simplification of rules and better communication with beneficiaries), by more and better controls and by the introduction of dissuasive penalties and sanctions.

| 6.43. | Sisepoliitika valdkonna ex post finantsauditite analüüs, kus TTA kulud moodustasid üle poole eelarvest, osutab jälle olulisele vigade määrale, mille peamiseks põhjuseks on kulutuste enamdeklareerimine lõplike abisaajate poolt, mida komisjoni sisekontrollid ei avastanud. Auditite arv 2003. aastal oli kolmandat aastat järjest ebapiisav saavutamaks komisjoni enda eesmärki viienda raamprogrammi auditite osas. Komisjoni järelkontroll ex post finantsauditite tulemuste osas ei ole piisavalt range ning ühenduse rahalise osaluse lubamatute maksete tagasinõudmise menetlused leiti olevat ebaadekvaatsed ja aeglased. |
| --- | --- |

6.43.

Sisepoliitika valdkonna ex post finantsauditite analüüs, kus TTA kulud moodustasid üle poole eelarvest, osutab jälle olulisele vigade määrale, mille peamiseks põhjuseks on kulutuste enamdeklareerimine lõplike abisaajate poolt, mida komisjoni sisekontrollid ei avastanud. Auditite arv 2003. aastal oli kolmandat aastat järjest ebapiisav saavutamaks komisjoni enda eesmärki viienda raamprogrammi auditite osas. Komisjoni järelkontroll ex post finantsauditite tulemuste osas ei ole piisavalt range ning ühenduse rahalise osaluse lubamatute maksete tagasinõudmise menetlused leiti olevat ebaadekvaatsed ja aeglased.

| 6.43. | Only one on-the-spot audit identified the errors in question. These mistakes are made in two senses, some contractors overcharge, and other undercharge their expenditure. The net impact (overstatements minus understatements) on the Commission’s budget remains quite limited and decreases over the years. |
| --- | --- |

6.43.

Only one on-the-spot audit identified the errors in question. These mistakes are made in two senses, some contractors overcharge, and other undercharge their expenditure. The net impact (overstatements minus understatements) on the Commission’s budget remains quite limited and decreases over the years.

The Directorates-General operating RTD framework programmes differ from the view held by the Court that the audit target for FP5 will not be reached. The audit effort is continuous over at least four years and the Commission considers that the achievement of the 10 % target can indeed be expected by 2006/2007.

Extensive efforts have been made in each Directorate-General operating RTD framework programmes to ensure the effective follow-up of audits and the financial implementation of audit results including when necessary by issuing recovery orders.

| 6.44. | 2003. aasta tegevusaruannetesse lülitatud teabe kvaliteet ja usaldusväärsus paranes, aidates kaasa aruannetes esitatud tegevuste seaduslikkuse ja korrektsuse täpsemale hindamisele. Reservatsioonide koostamises puudused püsisid. 2001. ja 2002. aasta tegevusaruannetes mainitud puuduste järelauditit neljas kontrollikoja poolt kontrollitud peadirektoraadis hinnati piisavaks. |
| --- | --- |

6.44.

2003. aasta tegevusaruannetesse lülitatud teabe kvaliteet ja usaldusväärsus paranes, aidates kaasa aruannetes esitatud tegevuste seaduslikkuse ja korrektsuse täpsemale hindamisele. Reservatsioonide koostamises puudused püsisid. 2001. ja 2002. aasta tegevusaruannetes mainitud puuduste järelauditit neljas kontrollikoja poolt kontrollitud peadirektoraadis hinnati piisavaks.

| 6.45. | Komisjonil soovitatakse: |
| --- | --- |

6.45.

Komisjonil soovitatakse:

| 6.45. | |
| --- | --- |

6.45.

| — | jätkata oma jõupingutusi sisekontrollistandardite täieliku elluviimise saavutamiseks nende elementide osas, kus kontrollikoda tuvastas puudusi; |
| --- | --- |

—

jätkata oma jõupingutusi sisekontrollistandardite täieliku elluviimise saavutamiseks nende elementide osas, kus kontrollikoda tuvastas puudusi;

| — | Following the introduction of internal standards, the Commission monitors the application of these measures. |
| --- | --- |

—

Following the introduction of internal standards, the Commission monitors the application of these measures.

| — | tagada kuuenda raamprogrammi ettepanekute, lepingute ja projektide haldamise ühise infosüsteemi tulemuslik kasutuselevõtt ning anda lepingupartneritele ning välisaudiitoritele selgitusi kontrollitõendite ettevalmistamise kohta; |
| --- | --- |

—

tagada kuuenda raamprogrammi ettepanekute, lepingute ja projektide haldamise ühise infosüsteemi tulemuslik kasutuselevõtt ning anda lepingupartneritele ning välisaudiitoritele selgitusi kontrollitõendite ettevalmistamise kohta;

| — | The deployment of the common IT system is continuing according to the established plan. The necessary information is sufficiently defined in the model audit certificate attached to the Financial Guidelines for FP6. |
| --- | --- |

—

The deployment of the common IT system is continuing according to the established plan. The necessary information is sufficiently defined in the model audit certificate attached to the Financial Guidelines for FP6.

| — | kõrvaldada kontrollikoja poolt osutatud sisekontrolli puudused vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna tegevustes, veelgi täiustada liikmesriikidele antavaid suuniseid ühtlustatud kontrollikeskkonna saavutamiseks siseriiklikul tasandil kogu Euroopa Liidus (kaasa arvatud liikmesriikide läbiviidud kontrollid Euroopa Pagulaste Fondi jagatud halduse raames) ning vajadusel intensiivistada oma ex post finantsauditeid lõplike abisaajate juures; |
| --- | --- |

—

kõrvaldada kontrollikoja poolt osutatud sisekontrolli puudused vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna tegevustes, veelgi täiustada liikmesriikidele antavaid suuniseid ühtlustatud kontrollikeskkonna saavutamiseks siseriiklikul tasandil kogu Euroopa Liidus (kaasa arvatud liikmesriikide läbiviidud kontrollid Euroopa Pagulaste Fondi jagatud halduse raames) ning vajadusel intensiivistada oma ex post finantsauditeid lõplike abisaajate juures;

| — | The Commission will continue its efforts to provide guidance to the Member States through guidelines, monitoring visits (cf point 6.16) to the responsible authorities so that the management and control system of the responsible authorities are satisfactory in each Member State. Efforts will also be intensified in the area of ex-post financial audits. |
| --- | --- |

—

The Commission will continue its efforts to provide guidance to the Member States through guidelines, monitoring visits (cf point 6.16) to the responsible authorities so that the management and control system of the responsible authorities are satisfactory in each Member State. Efforts will also be intensified in the area of ex-post financial audits.

| — | niivõrd kui võimalik, luua mõjusaid ning hoiatavaid sanktsioonimehhanisme ning muuta üldiseks kontrollitõendite kasutamine sisepoliitika valdkonnas, nagu on soovitatud kontrollikoja arvamuses “Ühtse auditi” (53) kohta ning; |
| --- | --- |

—

niivõrd kui võimalik, luua mõjusaid ning hoiatavaid sanktsioonimehhanisme ning muuta üldiseks kontrollitõendite kasutamine sisepoliitika valdkonnas, nagu on soovitatud kontrollikoja arvamuses “Ühtse auditi” (53) kohta ning;

| — | In the new financial regulation and its implementing rules, applicable since January 2003, the possibility to use both sanctions and audit certificates has been provided for.
  The Commission will analyse the Court’s recommendations to generalise the use of the instruments included under the Court's opinion on ‘Single audit’ within the internal policies area. |
| --- | --- |

—

In the new financial regulation and its implementing rules, applicable since January 2003, the possibility to use both sanctions and audit certificates has been provided for.

The Commission will analyse the Court’s recommendations to generalise the use of the instruments included under the Court's opinion on ‘Single audit’ within the internal policies area.

| — | määratleda igale oma peamisele tegevusele sisepoliitika valdkonnas ühtne auditi lähenemisviis (määrates mõõdetavad ees- ja sihtmärgid), kus võetakse arvesse valdkondade erisusi, viia oma ex post finantsauditi tegevused sellele vastavalt läbi ning tagada auditi tulemuste adekvaatne ning õigeaegne järelkontroll. |
| --- | --- |

—

määratleda igale oma peamisele tegevusele sisepoliitika valdkonnas ühtne auditi lähenemisviis (määrates mõõdetavad ees- ja sihtmärgid), kus võetakse arvesse valdkondade erisusi, viia oma ex post finantsauditi tegevused sellele vastavalt läbi ning tagada auditi tulemuste adekvaatne ning õigeaegne järelkontroll.

| — | Following the Commission’s 2002 synthesis report (namely its action on shared management), a network of audit units will be set up within the Commission involved in shared management, with the possibility to extend the network to the Directorates-General working in areas in which implementation tasks have been delegated to beneficiary countries. In this context, the Commission is ready to analyse how the experiences of the network can be used by the Directorates-General dealing with activities in the internal policies area. As far as research is concerned, the principles of a common audit strategy have been agreed by the five Directorates-General operating the RTD framework programmes.
  Furthermore, a subgroup to the Internal Control Coordinators (ICC) network has recently been set up to exchange experiences and best practices as regards ex-post controls. However, it is to be noted that the scope of this group does not currently cover activities carried out under shared and indirect management (the subgroup was set up following the 2002 synthesis report’s ‘Co-financing’ action). |
| --- | --- |

—

Following the Commission’s 2002 synthesis report (namely its action on shared management), a network of audit units will be set up within the Commission involved in shared management, with the possibility to extend the network to the Directorates-General working in areas in which implementation tasks have been delegated to beneficiary countries. In this context, the Commission is ready to analyse how the experiences of the network can be used by the Directorates-General dealing with activities in the internal policies area. As far as research is concerned, the principles of a common audit strategy have been agreed by the five Directorates-General operating the RTD framework programmes.

Furthermore, a subgroup to the Internal Control Coordinators (ICC) network has recently been set up to exchange experiences and best practices as regards ex-post controls. However, it is to be noted that the scope of this group does not currently cover activities carried out under shared and indirect management (the subgroup was set up following the 2002 synthesis report’s ‘Co-financing’ action).

ERIARUANDE NR 2/2002 SOCRATES JA EUROOPA NOORED VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELAUDIT

Eriaruande ulatus ja peamised auditileiud

| 6.46. | Eriaruanne keskendus hariduse ja kultuuri peadirektoraadis programmide Socrates ja Euroopa Noored (1995–1999) (54) jaoks kasutatavale juhtimissüsteemile, tuvastades eelkõige: |
| --- | --- |

6.46.

Eriaruanne keskendus hariduse ja kultuuri peadirektoraadis programmide Socrates ja Euroopa Noored (1995–1999) (54) jaoks kasutatavale juhtimissüsteemile, tuvastades eelkõige:

| — | puudusi programmide ja nende juhtimissüsteemide projekteerimises; |
| --- | --- |

—

puudusi programmide ja nende juhtimissüsteemide projekteerimises;

| — | puudusi mõlema programmiga hõlmatud meetmete ja projektide rakendamisel, sealhulgas keerukatest haldus- ja finantsmenetlustest tingitud viivitusi; |
| --- | --- |

—

puudusi mõlema programmiga hõlmatud meetmete ja projektide rakendamisel, sealhulgas keerukatest haldus- ja finantsmenetlustest tingitud viivitusi;

| — | nõuetele mittevastavusi komisjoni sisekontrollisüsteemis ning; |
| --- | --- |

—

nõuetele mittevastavusi komisjoni sisekontrollisüsteemis ning;

| — | vajakajäämisi komisjoni programmihindamises. |
| --- | --- |

—

vajakajäämisi komisjoni programmihindamises.

Kontrollikoja auditi tähelepanekuid toetas selgesõnaliselt Euroopa Parlamendi aruanne 2001. eelarveaasta üldeelarve täitmise kinnitamise kohta (55).

Komisjoni võetud meetmed

Programmide projekteerimine ja juhtimissüsteem

| 6.47. | Programmid Socrates (56) ja Euroopa Noored (57) on liigendatud suureks arvuks tsentraliseeritud ning detsentraliseeritud, erinevaid poliitikaeesmärke käsitlevateks allprogrammideks. Tsentraliseeritud allprogramme juhib hariduse ja kultuuri peadirektoraat koos välise tehnilise abi bürooga, samas kui siseriiklikud asutused liikmesriikides viivad ellu detsentraliseeritud meetmeid. Eriaruandes jõuti järeldusele, et poliitikaeesmärgid olid programmidele eraldatud vahendeid arvestades liiga ambitsioonikad, allprogrammide arv oli sihtrühmi arvesse võttes liiga suur ning komisjon oli nõuetevastaselt delegeerinud oma kohustusi tehnilise abi büroole. Arvestades, et käesoleva programmiperioodi (2000–2006) õiguslik alus pole pärast auditi lõpuleviimist muutunud, jäävad kontrollikoja tähelepanekud programmide projekteerimise kohta (st poliitika eesmärkide ja erinevate allprogrammide arvu suhtes) jõusse (58). Siiski on komisjon, muutes vastutusi ning andes selgemaid suuniseid tehnilise abi büroole, kontrollikoja tõstatatud probleeme teatud määral käsitlenud (59). |
| --- | --- |

6.47.

Programmid Socrates (56) ja Euroopa Noored (57) on liigendatud suureks arvuks tsentraliseeritud ning detsentraliseeritud, erinevaid poliitikaeesmärke käsitlevateks allprogrammideks. Tsentraliseeritud allprogramme juhib hariduse ja kultuuri peadirektoraat koos välise tehnilise abi bürooga, samas kui siseriiklikud asutused liikmesriikides viivad ellu detsentraliseeritud meetmeid. Eriaruandes jõuti järeldusele, et poliitikaeesmärgid olid programmidele eraldatud vahendeid arvestades liiga ambitsioonikad, allprogrammide arv oli sihtrühmi arvesse võttes liiga suur ning komisjon oli nõuetevastaselt delegeerinud oma kohustusi tehnilise abi büroole. Arvestades, et käesoleva programmiperioodi (2000–2006) õiguslik alus pole pärast auditi lõpuleviimist muutunud, jäävad kontrollikoja tähelepanekud programmide projekteerimise kohta (st poliitika eesmärkide ja erinevate allprogrammide arvu suhtes) jõusse (58). Siiski on komisjon, muutes vastutusi ning andes selgemaid suuniseid tehnilise abi büroole, kontrollikoja tõstatatud probleeme teatud määral käsitlenud (59).

| 6.47. | The current programmes, Socrates II and Youth, were adopted at the beginning of 2000 before the Court formulated its observations, and cover the period 2000-2006. Compared with Socrates I and Youth for Europe, they already reflect rationalisation and simplification efforts which the Commission intends to continue for the following period (2007-2013). The Commission confirms that it has stepped up its control over the national agencies and the BAT. In addition, in 2001 it internalised the payments previously made by this BAT. |
| --- | --- |

6.47.

The current programmes, Socrates II and Youth, were adopted at the beginning of 2000 before the Court formulated its observations, and cover the period 2000-2006. Compared with Socrates I and Youth for Europe, they already reflect rationalisation and simplification efforts which the Commission intends to continue for the following period (2007-2013). The Commission confirms that it has stepped up its control over the national agencies and the BAT. In addition, in 2001 it internalised the payments previously made by this BAT.

Programmide rakendamine

| 6.48. | Alates 2000. aastast viib tsentraliseeritud allprogrammide valikumenetlusi läbi ainult komisjon ning neid ei usaldata enam tehnilise abi büroole. Loomisel on täitevasutus (60) või samalaadne organ (61), mis on vastuseks ühele kontrollikoja soovitusele. Siiski alustab see amet või organ (vastupidiselt komisjoni algses ettepanekus Euroopa Parlamendile ettenähtule) plaanikohaselt tegevust alles 2005. aastal, osaliselt viivituste tõttu, mis on põhjustatud asjaolust, et Euroopa Parlament väljendas muret komisjoni poliitika suhtes teostada tegevusi allhanke korras. Samal ajal jätkab tehnilise abi büroo haldustoe osutamist hariduse ja kultuuri peadirektoraadile. Teenuseleping praeguse tehnilise abi bürooga selgitab komisjoni ja tehnilise abi büroo vastavaid kohustusi (62). |
| --- | --- |

6.48.

Alates 2000. aastast viib tsentraliseeritud allprogrammide valikumenetlusi läbi ainult komisjon ning neid ei usaldata enam tehnilise abi büroole. Loomisel on täitevasutus (60) või samalaadne organ (61), mis on vastuseks ühele kontrollikoja soovitusele. Siiski alustab see amet või organ (vastupidiselt komisjoni algses ettepanekus Euroopa Parlamendile ettenähtule) plaanikohaselt tegevust alles 2005. aastal, osaliselt viivituste tõttu, mis on põhjustatud asjaolust, et Euroopa Parlament väljendas muret komisjoni poliitika suhtes teostada tegevusi allhanke korras. Samal ajal jätkab tehnilise abi büroo haldustoe osutamist hariduse ja kultuuri peadirektoraadile. Teenuseleping praeguse tehnilise abi bürooga selgitab komisjoni ja tehnilise abi büroo vastavaid kohustusi (62).

| 6.48. | The Commission confirms its intention of setting up an executive agency on the basis of Framework Regulation (EC) 58/2003 which the time limits for the introduction of the general framework and the resulting obligations for the creation of executive agencies did not make it possible to establish before 2005. |
| --- | --- |

6.48.

The Commission confirms its intention of setting up an executive agency on the basis of Framework Regulation (EC) 58/2003 which the time limits for the introduction of the general framework and the resulting obligations for the creation of executive agencies did not make it possible to establish before 2005.

| 6.49. | Komisjoni haldusreformi peamisteks põhimõteteks on detsentraliseerimine ja vastutuse võtmine juhtivate osakondade poolt, millega kaasneb suurem läbipaistvus ning aruandluskohustuse parem täitmine (63). Audit tõi esile puudused tegevuseesmärkide määratlemisel ning asjakohaste ja mõõdetavate indikaatorite puudumise, mis on läbinähtavuse ja aruandluskohustuse parema täitmise saavutamiseks hädavajalikud. Auditis jõuti ka järeldusele, et komisjoni ja liikmesriikide vastavad õigused ja kohustused nende programmide rakendamisel vajavad edasist määratlemist. |
| --- | --- |

6.49.

Komisjoni haldusreformi peamisteks põhimõteteks on detsentraliseerimine ja vastutuse võtmine juhtivate osakondade poolt, millega kaasneb suurem läbipaistvus ning aruandluskohustuse parem täitmine (63). Audit tõi esile puudused tegevuseesmärkide määratlemisel ning asjakohaste ja mõõdetavate indikaatorite puudumise, mis on läbinähtavuse ja aruandluskohustuse parema täitmise saavutamiseks hädavajalikud. Auditis jõuti ka järeldusele, et komisjoni ja liikmesriikide vastavad õigused ja kohustused nende programmide rakendamisel vajavad edasist määratlemist.

| 6.49. | The Commission stresses that the respective rights and obligations of the Commission and the Member States were defined in the common provisions at the beginning of the current generation of the Socrates and Youth programmes. |
| --- | --- |

6.49.

The Commission stresses that the respective rights and obligations of the Commission and the Member States were defined in the common provisions at the beginning of the current generation of the Socrates and Youth programmes.

| 6.50. | 2001. aastal määratles hariduse ja kultuuri peadirektoraat programmide Socrates ning Noored jaoks esialgse indikaatorite kogumi: ex ante indikaatorid saavad komisjoni ja siseriiklike asutuste vahelise lepingu osaks; kuna ex post indikaatorid lülitavad siseriiklikud asutused oma lõplikku tegevusaruandesse (64). Kuigi selles valdkonnas on olukord oluliselt paranenud, on komisjoni sisekontrollistandardite järgimiseks vaja edasisi jõupingutusi (65). |
| --- | --- |

6.50.

2001. aastal määratles hariduse ja kultuuri peadirektoraat programmide Socrates ning Noored jaoks esialgse indikaatorite kogumi: ex ante indikaatorid saavad komisjoni ja siseriiklike asutuste vahelise lepingu osaks; kuna ex post indikaatorid lülitavad siseriiklikud asutused oma lõplikku tegevusaruandesse (64). Kuigi selles valdkonnas on olukord oluliselt paranenud, on komisjoni sisekontrollistandardite järgimiseks vaja edasisi jõupingutusi (65).

| 6.50. | The Commission intends to continue its efforts concerning the definition of measureable indicators. The Socrates II programme committee has adopted guidelines concerning indicators for the final evaluation of the programme. Where the Youth programme is concerned, the Commission is working on the preparation of indicators as mentioned by the Court and provided for in the programme's interim evaluation report. |
| --- | --- |

6.50.

The Commission intends to continue its efforts concerning the definition of measureable indicators. The Socrates II programme committee has adopted guidelines concerning indicators for the final evaluation of the programme. Where the Youth programme is concerned, the Commission is working on the preparation of indicators as mentioned by the Court and provided for in the programme's interim evaluation report.

| 6.51. | Hiljutises programmi “Noored” hindamisaruandes, mis hõlmab ajavahemikku 2000–2003, kritiseeriti projektide ja partnerluste kvaliteeti, riikidevaheliste allprogrammidega seotud spetsiifilisi raskusi, valikumenetluste ebapiisavat läbipaistvust ning liiga keerukaid ning mitteühtseid haldusmenetlusi (arvestades esitatud ettepanekute laadi) siseriiklike asutuste tasandil (66). Alates 2002. aastast peavad kontrollikoja soovituse kohaselt kõiki Socrates-e tsentraliseeritud allprogrammide ettepanekuid hindama välised eksperdid. Need eksperdid valib komisjon varunimekirjast, mis on koostatud avaliku konkursi põhjal (67). Programmis Noored ei ole detsentraliseeritud allprogrammide valikumenetlus veel piisavalt läbipaistev (68). |
| --- | --- |

6.51.

Hiljutises programmi “Noored” hindamisaruandes, mis hõlmab ajavahemikku 2000–2003, kritiseeriti projektide ja partnerluste kvaliteeti, riikidevaheliste allprogrammidega seotud spetsiifilisi raskusi, valikumenetluste ebapiisavat läbipaistvust ning liiga keerukaid ning mitteühtseid haldusmenetlusi (arvestades esitatud ettepanekute laadi) siseriiklike asutuste tasandil (66). Alates 2002. aastast peavad kontrollikoja soovituse kohaselt kõiki Socrates-e tsentraliseeritud allprogrammide ettepanekuid hindama välised eksperdid. Need eksperdid valib komisjon varunimekirjast, mis on koostatud avaliku konkursi põhjal (67). Programmis Noored ei ole detsentraliseeritud allprogrammide valikumenetlus veel piisavalt läbipaistev (68).

| 6.51. | The Commission is endeavouring to improve the quality of projects. The external evaluation report concluded that quality had improved between the previous and current Youth programme. The specific difficulties concerning transnational activities mainly concern obtaining visas for young people from third countries, a matter not directly connected with the implementation of the programme and which can only be resolved with the help of other political sectors such as internal affairs. Various actions were recently undertaken to improve the transparency of the selection of decentralised actions by the national agencies. In addition progress has been made with regard to simplification in the context of the financial rules in force, in particular through the introduction of a flat-rate system. |
| --- | --- |

6.51.

The Commission is endeavouring to improve the quality of projects. The external evaluation report concluded that quality had improved between the previous and current Youth programme. The specific difficulties concerning transnational activities mainly concern obtaining visas for young people from third countries, a matter not directly connected with the implementation of the programme and which can only be resolved with the help of other political sectors such as internal affairs. Various actions were recently undertaken to improve the transparency of the selection of decentralised actions by the national agencies. In addition progress has been made with regard to simplification in the context of the financial rules in force, in particular through the introduction of a flat-rate system.

Komisjoni sisekontrollisüsteem

| 6.52. | Komisjoni ja siseriiklike asutuste vahel sõlmitud tegevuslepingutes nõutakse siseriiklike asutuste lõplike raamatupidamisaruannete tõendamist enne komisjonile esitamist. Detsentraliseeritud allprogrammide jaoks on komisjon sisse seadnud siseriiklike asutuste esitatud maksetaotluste või kuludeklaratsioonide (toetuste korral suurusega üle 50 000 euro) kohustusliku tõendamise süsteemi. Alates 2000. aastast peab kõigile mõlema programmi raames esitatud lõpparuannetele ja kuludeklaratsioonidele olema lisatud välisaudiitori või pädeva avaliku teenistuja koostatud kontrollitõend (“kinnitamisaruanne”), mis kinnitab komisjonile deklareeritavate kulude tegelikku toimumist, vajalikkust ja abikõlblikkust (69). |
| --- | --- |

6.52.

Komisjoni ja siseriiklike asutuste vahel sõlmitud tegevuslepingutes nõutakse siseriiklike asutuste lõplike raamatupidamisaruannete tõendamist enne komisjonile esitamist. Detsentraliseeritud allprogrammide jaoks on komisjon sisse seadnud siseriiklike asutuste esitatud maksetaotluste või kuludeklaratsioonide (toetuste korral suurusega üle 50 000 euro) kohustusliku tõendamise süsteemi. Alates 2000. aastast peab kõigile mõlema programmi raames esitatud lõpparuannetele ja kuludeklaratsioonidele olema lisatud välisaudiitori või pädeva avaliku teenistuja koostatud kontrollitõend (“kinnitamisaruanne”), mis kinnitab komisjonile deklareeritavate kulude tegelikku toimumist, vajalikkust ja abikõlblikkust (69).

| 6.53. | 2001. aasta alguses teavitas komisjon siseriiklikke asutusi kontrollitõendite ulatusest ja sisust ning 2002. aastal anti siseriiklike asutuste juhtidele täiendavaid juhiseid. Edasised suunised anti 2003. aastal, esitades miinimumnõuded olulisuse ja usaldustaseme, läbiviidava auditeerimistöö liigi, auditeerimistöö dokumenteerimise, audiitori ning auditeeritava vahelise aruande vormi ja sisu ning komisjoni ligipääsuõiguse osas audiitori töödokumentidele. |
| --- | --- |

6.53.

2001. aasta alguses teavitas komisjon siseriiklikke asutusi kontrollitõendite ulatusest ja sisust ning 2002. aastal anti siseriiklike asutuste juhtidele täiendavaid juhiseid. Edasised suunised anti 2003. aastal, esitades miinimumnõuded olulisuse ja usaldustaseme, läbiviidava auditeerimistöö liigi, auditeerimistöö dokumenteerimise, audiitori ning auditeeritava vahelise aruande vormi ja sisu ning komisjoni ligipääsuõiguse osas audiitori töödokumentidele.

| 6.54. | Siiski ei aktsepteerinud komisjon enamikku 2003. aasta kontrollitõendeid kohe või aktsepteeris oluliste reservatsioonidega. Mõnel juhul ilmnes siseriiklike asutuste poolt komisjonile esitatud kinnitamisaruannetest detsentraliseeritud allprogrammides tehtud kulutusi põhjendavate alusdokumentide ebapiisavus (70). See näitab, et siseriiklike asutuste poolt läbiviidud kontrollid olid ulatuse ja ranguse poolest ebapiisavad. Samuti näitab see, et komisjon peab täiustama siseriiklike asutuste poolt (või nende nimel) läbiviidava auditeerimistöö, mis tehakse kontrollitõendite esitamiseks, ulatuse ning mahu määratlusi. Arvestades kinnitamisaruannete praegust nõrka kvaliteeti mõlemas programmis, püsib oht, et need aruanded osutuvad ebapiisavateks tulemusliku kontrolli kindlustamiseks siseriiklikele asutustele teostatavate maksete üle. |
| --- | --- |

6.54.

Siiski ei aktsepteerinud komisjon enamikku 2003. aasta kontrollitõendeid kohe või aktsepteeris oluliste reservatsioonidega. Mõnel juhul ilmnes siseriiklike asutuste poolt komisjonile esitatud kinnitamisaruannetest detsentraliseeritud allprogrammides tehtud kulutusi põhjendavate alusdokumentide ebapiisavus (70). See näitab, et siseriiklike asutuste poolt läbiviidud kontrollid olid ulatuse ja ranguse poolest ebapiisavad. Samuti näitab see, et komisjon peab täiustama siseriiklike asutuste poolt (või nende nimel) läbiviidava auditeerimistöö, mis tehakse kontrollitõendite esitamiseks, ulatuse ning mahu määratlusi. Arvestades kinnitamisaruannete praegust nõrka kvaliteeti mõlemas programmis, püsib oht, et need aruanded osutuvad ebapiisavateks tulemusliku kontrolli kindlustamiseks siseriiklikele asutustele teostatavate maksete üle.

| 6.54. | The introduction of an expenditure certification procedure is part of the measures taken by the Commission to step up the auditing of the national agencies. For example, as the Court observes, the Commission did not immediately accept most of the audit certificates for 2003. The Commission is endeavouring to improve the operation and utilisation of the results of this certification. However, it considers that the certification of accounts is only one means among others of ensuring effective auditing of payments authorised by the national agencies and has stepped up other methods of controlling these agencies (audit inspections, monitoring inspections, report processes). |
| --- | --- |

6.54.

The introduction of an expenditure certification procedure is part of the measures taken by the Commission to step up the auditing of the national agencies. For example, as the Court observes, the Commission did not immediately accept most of the audit certificates for 2003. The Commission is endeavouring to improve the operation and utilisation of the results of this certification. However, it considers that the certification of accounts is only one means among others of ensuring effective auditing of payments authorised by the national agencies and has stepped up other methods of controlling these agencies (audit inspections, monitoring inspections, report processes).

Edusammud programmide hindamises komisjoni poolt

| 6.55. | Socrates-e (71) ja Noorte (72) õiguslikud alused nõuavad programmide hindamist. Eriaruandes märgiti õige kontrolli- ning hindamiskultuuri puudumist haldusasutustes nii siseriiklikul kui ka ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

6.55.

Socrates-e (71) ja Noorte (72) õiguslikud alused nõuavad programmide hindamist. Eriaruandes märgiti õige kontrolli- ning hindamiskultuuri puudumist haldusasutustes nii siseriiklikul kui ka ühenduse tasandil.

| 6.56. | Pärast seda algatas komisjon eel-, vahe- ja järelhindamiste kõikehõlmava strateegia (73). Programmide hindamise osas on komisjon suurendanud jõupingutusi metodoloogilise toe osutamiseks hindamistele, sealhulgas seades sisse “hindamise tugivõrgustiku” kõigi peadirektoraatide jaoks. |
| --- | --- |

6.56.

Pärast seda algatas komisjon eel-, vahe- ja järelhindamiste kõikehõlmava strateegia (73). Programmide hindamise osas on komisjon suurendanud jõupingutusi metodoloogilise toe osutamiseks hindamistele, sealhulgas seades sisse “hindamise tugivõrgustiku” kõigi peadirektoraatide jaoks.

| 6.56 and 6.57. | As the Court observes, the Commission has stepped up its efforts with regard to programme evaluation, acting on the recommendations in Special report 2/2002. |
| --- | --- |

6.56 and 6.57.

As the Court observes, the Commission has stepped up its efforts with regard to programme evaluation, acting on the recommendations in Special report 2/2002.

| 6.57. | Peale selle on komisjon, kooskõlas kontrollikoja tehtud ettepanekuga tugevdada üldist järelevalve- ning hindamise poliitikat, tellinud mitmeid eri aspektide hinnanguid, lisaks programmide Socrates (74) ja Noored (75) üldisele hindamisele. |
| --- | --- |

6.57.

Peale selle on komisjon, kooskõlas kontrollikoja tehtud ettepanekuga tugevdada üldist järelevalve- ning hindamise poliitikat, tellinud mitmeid eri aspektide hinnanguid, lisaks programmide Socrates (74) ja Noored (75) üldisele hindamisele.

Järeldus ning soovitused

| 6.58. | Komisjon on käsitlenud paljusid kontrollikoja poolt eriaruandes tuvastatud puudusi. Mõnes valdkonnas, nagu programmi projekteerimine ja selle juhtimisstruktuur, on komisjoni tegutsemisruum olnud piiratud õiguslike aluste tõttu, mis kehtivad veel kuni 2006. aastani. Teistes valdkondades on käesoleva eriaruande järelkontroll toonud esile jätkuvaid puudusi, millest mõnedele osutati ka hariduse ja kultuuri peadirektoraadi 2002. ja 2003. aasta tegevusaruannetes (76). |
| --- | --- |

6.58.

Komisjon on käsitlenud paljusid kontrollikoja poolt eriaruandes tuvastatud puudusi. Mõnes valdkonnas, nagu programmi projekteerimine ja selle juhtimisstruktuur, on komisjoni tegutsemisruum olnud piiratud õiguslike aluste tõttu, mis kehtivad veel kuni 2006. aastani. Teistes valdkondades on käesoleva eriaruande järelkontroll toonud esile jätkuvaid puudusi, millest mõnedele osutati ka hariduse ja kultuuri peadirektoraadi 2002. ja 2003. aasta tegevusaruannetes (76).

| 6.59. | Eelkõige soovitatakse komisjonil ette võtta edasisi parandustegevusi järgmistes valdkondades: |
| --- | --- |

6.59.

Eelkõige soovitatakse komisjonil ette võtta edasisi parandustegevusi järgmistes valdkondades:

| 6.59. | |
| --- | --- |

6.59.

| — | Komisjon peaks arvesse võtma kontrollikoja märkusi programmide projekteerimise ja juhtimisstruktuuri lihtsustamise kohta, kui tehakse ettepanek tulevasteks programmideks Socrates ja Noored. |
| --- | --- |

—

Komisjon peaks arvesse võtma kontrollikoja märkusi programmide projekteerimise ja juhtimisstruktuuri lihtsustamise kohta, kui tehakse ettepanek tulevasteks programmideks Socrates ja Noored.

| — | On 14 July 2004 the Commission proposed simplified architecture programmes compared with the current generation of the next period of financial perspectives 2007-2013. |
| --- | --- |

—

On 14 July 2004 the Commission proposed simplified architecture programmes compared with the current generation of the next period of financial perspectives 2007-2013.

| — | Komisjon peaks jätkama asjakohaste ning mõõdetavate indikaatorite väljatöötamist kooskõlas komisjoni peasekretariaadi koostatud eesmärkide ja mõõdikute määratlemise suunistega (77). Nende indikaatorite osas tuleks tippjuhtkonnale regulaarselt aru anda, võimaldamaks võrdlusuuringuid eri direktoraatide ja programmide vahel. Eelkõige peaksid need hõlmama sisekontrollide tõhusat ning mõjusat toimimist. |
| --- | --- |

—

Komisjon peaks jätkama asjakohaste ning mõõdetavate indikaatorite väljatöötamist kooskõlas komisjoni peasekretariaadi koostatud eesmärkide ja mõõdikute määratlemise suunistega (77). Nende indikaatorite osas tuleks tippjuhtkonnale regulaarselt aru anda, võimaldamaks võrdlusuuringuid eri direktoraatide ja programmide vahel. Eelkõige peaksid need hõlmama sisekontrollide tõhusat ning mõjusat toimimist.

| — | It is endeavouring to develop measurable indicators, including concerning internal control. |
| --- | --- |

—

It is endeavouring to develop measurable indicators, including concerning internal control.

| — | Komisjoni haldusmenetlusi, alates ettepaneku ettevalmistamisest kuni meetme sulgemiseni, tuleks veelgi lihtsustada. Elektroonilise süsteemi kasutamine siseriiklikes asutustes ettepanekute esitamiseks ja töötlemiseks tähendaks nende etappide lihtsustamist ja tõhustamist. |
| --- | --- |

—

Komisjoni haldusmenetlusi, alates ettepaneku ettevalmistamisest kuni meetme sulgemiseni, tuleks veelgi lihtsustada. Elektroonilise süsteemi kasutamine siseriiklikes asutustes ettepanekute esitamiseks ja töötlemiseks tähendaks nende etappide lihtsustamist ja tõhustamist.

| — | It will continue to simplify the management of actions (greater use of flat rates, introduction shortly of an electronic grant application submission tool). |
| --- | --- |

—

It will continue to simplify the management of actions (greater use of flat rates, introduction shortly of an electronic grant application submission tool).

| — | Selleks, et anda täiendavaid selgitusi siseriiklike asutuste poolt (või nende nimel) läbiviidavate auditeerimistegevuste ulatuse ja mahu kohta, mis on vajalik kontrollitõendite (“kinnitamisaruanded”) esitamiseks, peaks komisjon andma siseriiklikele asutustele konkreetseid suuniseid. Lisaks sellele peaks komisjon määratlema strateegia, kuidas kontrollida iga liikmesriigi tasandil, et siseriiklike asutuste poolt esitatud kontrollitõendid on koostatud vastavuses auditeerimise ulatuse ja mahu jaoks kehtestatud miinimumnõuetega. |
| --- | --- |

—

Selleks, et anda täiendavaid selgitusi siseriiklike asutuste poolt (või nende nimel) läbiviidavate auditeerimistegevuste ulatuse ja mahu kohta, mis on vajalik kontrollitõendite (“kinnitamisaruanded”) esitamiseks, peaks komisjon andma siseriiklikele asutustele konkreetseid suuniseid. Lisaks sellele peaks komisjon määratlema strateegia, kuidas kontrollida iga liikmesriigi tasandil, et siseriiklike asutuste poolt esitatud kontrollitõendid on koostatud vastavuses auditeerimise ulatuse ja mahu jaoks kehtestatud miinimumnõuetega.

| — | It will strengthen the validity of the arrangement launched with the certification obligation for the accounts of national agencies. The guidelines referred to by the Court in point 6.52 are already available to the national agencies. |
| --- | --- |

—

It will strengthen the validity of the arrangement launched with the certification obligation for the accounts of national agencies. The guidelines referred to by the Court in point 6.52 are already available to the national agencies.

| — | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat peaks tellima asjassepuutuvates haldusküsimustes hindamisi, suunates need eelkõige ettepanekute saamisele programmide Socrates ja Noored haldus- ja rahastamisaspektide lihtsustamiseks. Nende hindamiste tulemused tuleks teha õigeaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile, nõukogule ning siseriiklikele asutustele, et võimaldada nende aspektide süvaarutelu, nii et järeldusi saaks arvesse võtta järgmiste programmide alustamisel. |
| --- | --- |

—

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat peaks tellima asjassepuutuvates haldusküsimustes hindamisi, suunates need eelkõige ettepanekute saamisele programmide Socrates ja Noored haldus- ja rahastamisaspektide lihtsustamiseks. Nende hindamiste tulemused tuleks teha õigeaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile, nõukogule ning siseriiklikele asutustele, et võimaldada nende aspektide süvaarutelu, nii et järeldusi saaks arvesse võtta järgmiste programmide alustamisel.

| — | In addition, it will evaluate the programmes in due course in terms of effectiveness (implementation, results) and efficiency (administrative and financial aspects) and ensure appropriate follow-up arising from these two aspects. |
| --- | --- |

—

In addition, it will evaluate the programmes in due course in terms of effectiveness (implementation, results) and efficiency (administrative and financial aspects) and ensure appropriate follow-up arising from these two aspects.

PEAMISED TÄHELEPANEKUD VIIENDAT RAAMPROGRAMMI (1998–2002) KÄSITLEVAS ERIARUANDES NR 1/2004

| 6.60. | Kontrollikoja audit keskendus Euroopa Ühenduse (EÜ) teadusuuringuid, tehnoloogia arendust ning tutvustamistegevusi hõlmavale viiendale raamprogrammile, mis võeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastu 1998. aasta detsembris üldeelarvega 13 700 miljonit eurot (78). Seitsmele temaatilisele ning horisontaalsele programmile iga-aastaselt eraldatav rahastus ajavahemikul kuni 2002. aastani moodustas ligikaudu neljandiku teadusuuringute projektide rahastamisest avaliku sektori poolt Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

6.60.

Kontrollikoja audit keskendus Euroopa Ühenduse (EÜ) teadusuuringuid, tehnoloogia arendust ning tutvustamistegevusi hõlmavale viiendale raamprogrammile, mis võeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastu 1998. aasta detsembris üldeelarvega 13 700 miljonit eurot (78). Seitsmele temaatilisele ning horisontaalsele programmile iga-aastaselt eraldatav rahastus ajavahemikul kuni 2002. aastani moodustas ligikaudu neljandiku teadusuuringute projektide rahastamisest avaliku sektori poolt Euroopa Liidus.

| 6.61. | Viienda raamprogrammi raames rahastatud teadusuuringud viiakse läbi kolmandate pooltega sõlmitud ning osaliselt ühenduse eelarvest rahastatud lepingute kaudu. Nii rakenduseeskirjad kui ka näidislepingud võeti vastu hilinemisega. Erinevate näidislepingute suur arv on mittevajalikult suurendanud lepingute haldamise protsesside keerukust. |
| --- | --- |

6.61.

Viienda raamprogrammi raames rahastatud teadusuuringud viiakse läbi kolmandate pooltega sõlmitud ning osaliselt ühenduse eelarvest rahastatud lepingute kaudu. Nii rakenduseeskirjad kui ka näidislepingud võeti vastu hilinemisega. Erinevate näidislepingute suur arv on mittevajalikult suurendanud lepingute haldamise protsesside keerukust.

| 6.61. | Some delays have occurred, mainly in connection with the adoption of a legal basis for FP5. However, most of the documentation has been produced, thus enabling negotiations with participants to be started. The number of different model contracts has been reduced significantly in FP6, with only one model contract for all indirect RTD actions (except for Marie Curie actions). Specific annexes take account of the specificities required for the main instruments. |
| --- | --- |

6.61.

Some delays have occurred, mainly in connection with the adoption of a legal basis for FP5. However, most of the documentation has been produced, thus enabling negotiations with participants to be started. The number of different model contracts has been reduced significantly in FP6, with only one model contract for all indirect RTD actions (except for Marie Curie actions). Specific annexes take account of the specificities required for the main instruments.

| 6.62. | Ühenduse eelarvest tehtavad maksed põhinevad tegelikult tehtud ja nõuetekohaselt põhjendatud kulutuste hüvitamisel. Ühenduse rahalise osaluse määramise reeglite keerukus takistab komisjonil finants- ja haldusaspekte tulemuslikult juhtida ning on osalejate jaoks mittevajalikuks takistuseks. Ühtse määraga kuluhüvitussüsteemi kasutuselevõtt viiendas raamprogrammis, mis oli suunatud lihtsustamisele, ergutas osavõtjaid minema üle soodsamale rahastusmehhanismile. |
| --- | --- |

6.62.

Ühenduse eelarvest tehtavad maksed põhinevad tegelikult tehtud ja nõuetekohaselt põhjendatud kulutuste hüvitamisel. Ühenduse rahalise osaluse määramise reeglite keerukus takistab komisjonil finants- ja haldusaspekte tulemuslikult juhtida ning on osalejate jaoks mittevajalikuks takistuseks. Ühtse määraga kuluhüvitussüsteemi kasutuselevõtt viiendas raamprogrammis, mis oli suunatud lihtsustamisele, ergutas osavõtjaid minema üle soodsamale rahastusmehhanismile.

| 6.62. | FP5 cost reimbursement systems reflect the provisions of the legal basis. The Commission has initiated an in-depth reform of the contractual and financial arrangements for Community research programmes as part of FP6. |
| --- | --- |

6.62.

FP5 cost reimbursement systems reflect the provisions of the legal basis. The Commission has initiated an in-depth reform of the contractual and financial arrangements for Community research programmes as part of FP6.

| 6.63. | Komisjoni ettepanek lihtsustada kulusüsteeme kuuenda raamprogrammi (2002–2006) jaoks kooskõlas kontrollikoja eelmiste soovitustega lükati nõukogu ja parlamendi poolt tagasi. Eeskirjad ühenduse finantsosaluse määramiseks, mille nõukogu ja Euroopa Parlament seejärel kehtestasid, käsitlevad kontrollikoja tõstatatud probleeme ainult osaliselt. Kontrollikoda tervitab nähtavate ja hoiatavate sanktsioonide ning finantsaruannete välisaudiitori poolt tõendamise nõude kehtestamist kuuendas raamprogrammis. |
| --- | --- |

6.63.

Komisjoni ettepanek lihtsustada kulusüsteeme kuuenda raamprogrammi (2002–2006) jaoks kooskõlas kontrollikoja eelmiste soovitustega lükati nõukogu ja parlamendi poolt tagasi. Eeskirjad ühenduse finantsosaluse määramiseks, mille nõukogu ja Euroopa Parlament seejärel kehtestasid, käsitlevad kontrollikoja tõstatatud probleeme ainult osaliselt. Kontrollikoda tervitab nähtavate ja hoiatavate sanktsioonide ning finantsaruannete välisaudiitori poolt tõendamise nõude kehtestamist kuuendas raamprogrammis.

| 6.63. | FP6 introduced major simplifications for the implementation of research actions. The Commission’s proposals were to a large extent based on the Court’s recommendations, but they were amended by the Council and the European Parliament. |
| --- | --- |

6.63.

FP6 introduced major simplifications for the implementation of research actions. The Commission’s proposals were to a large extent based on the Court’s recommendations, but they were amended by the Council and the European Parliament.

The cost reimbursement system set up for FP6 is simpler to implement both for the participants and for the Commission services. Consequently, it should provide better protection for the Community’s financial interests. In addition to the sanctions provided for in the model contract and the FP6 participation rules, possibilities are also indicated in Article 114 of the new Community Financial Regulation.

| 6.64. | Viienda raamprogrammi seitset erinevat programmi juhib ühiselt viis peadirektoraati. Programmide killustatus viib kohustuste ähmastumiseni, funktsioonide dubleerimiseni ning suurendab kooskõlastamise ja konsultatsioonide vajadust. Peale selle ei kajastu allprogrammidest koosnevate programmide põhimõte adekvaatselt komisjoni organisatsioonilises struktuuris. |
| --- | --- |

6.64.

Viienda raamprogrammi seitset erinevat programmi juhib ühiselt viis peadirektoraati. Programmide killustatus viib kohustuste ähmastumiseni, funktsioonide dubleerimiseni ning suurendab kooskõlastamise ja konsultatsioonide vajadust. Peale selle ei kajastu allprogrammidest koosnevate programmide põhimõte adekvaatselt komisjoni organisatsioonilises struktuuris.

| 6.64. | The organisational structure established by the Commission has made it possible to develop synergies between research and other Community policies. Responsibilities have been defined accordingly, and common tools gradually made available. Furthermore, the joint management of programmes by different Directorates-General is facilitated by a number of co-ordination mechanisms. |
| --- | --- |

6.64.

The organisational structure established by the Commission has made it possible to develop synergies between research and other Community policies. Responsibilities have been defined accordingly, and common tools gradually made available. Furthermore, the joint management of programmes by different Directorates-General is facilitated by a number of co-ordination mechanisms.

For FP6, the establishment of management tools, including centralised support functions, illustrates the Commission's concern to ensure greater coordination between its services.

| 6.65. | Viies raamprogramm koges algetapis olulisi organisatsioonilisi probleeme ja viivitusi, alates otsuse hilinenud vastuvõtmisest nõukogu ning parlamendi poolt. Õiguslike nõuete, komisjoni sise-eeskirjade ning teatavate halduspraktikate tõttu kestis protsess alates ettepanekute saabumisest kuni kaudsete TTA meetmete lepingule allakirjutamiseni komisjoni poolt kaheksa kuni üheksa kuud. Komisjon seisis pidevalt silmitsi raskustega nõutava kvalifikatsiooniga töötajate töölevõtmisel, aga ka probleemidega alaliste ametnike värbamisel. 2001. aasta lõpuks oli viienda raamprogrammiga seotud tegevuste teenistuses ligikaudu 2000 töötajat, neist umbes kolmandik kaudsete TTA meetmete ettepanekute, lepingute ning projektide haldamisel. Keskmiselt oli võimalik iga kaudse TTA meetme teaduslikuks seireks kasutada ainult neli kuni viis tööpäeva aastas. Menetlused ja halduspraktikad kaudsete TTA meetmete valikul koos näidislepingutes määratletud projekti objektiivse vormi esitamise tsüklilise iseloomuga põhjustasid töökoormuse ebaühtlast jaotumist komisjoni tasandil. Selle tulemusena tekkinud kitsaskohad ei soodustanud juhtimissüsteemi tõhusat toimimist ning aitasid kaasa haldusviivituste ning puuduste tekkimisele sisekontrollis. |
| --- | --- |

6.65.

Viies raamprogramm koges algetapis olulisi organisatsioonilisi probleeme ja viivitusi, alates otsuse hilinenud vastuvõtmisest nõukogu ning parlamendi poolt. Õiguslike nõuete, komisjoni sise-eeskirjade ning teatavate halduspraktikate tõttu kestis protsess alates ettepanekute saabumisest kuni kaudsete TTA meetmete lepingule allakirjutamiseni komisjoni poolt kaheksa kuni üheksa kuud. Komisjon seisis pidevalt silmitsi raskustega nõutava kvalifikatsiooniga töötajate töölevõtmisel, aga ka probleemidega alaliste ametnike värbamisel. 2001. aasta lõpuks oli viienda raamprogrammiga seotud tegevuste teenistuses ligikaudu 2000 töötajat, neist umbes kolmandik kaudsete TTA meetmete ettepanekute, lepingute ning projektide haldamisel. Keskmiselt oli võimalik iga kaudse TTA meetme teaduslikuks seireks kasutada ainult neli kuni viis tööpäeva aastas. Menetlused ja halduspraktikad kaudsete TTA meetmete valikul koos näidislepingutes määratletud projekti objektiivse vormi esitamise tsüklilise iseloomuga põhjustasid töökoormuse ebaühtlast jaotumist komisjoni tasandil. Selle tulemusena tekkinud kitsaskohad ei soodustanud juhtimissüsteemi tõhusat toimimist ning aitasid kaasa haldusviivituste ning puuduste tekkimisele sisekontrollis.

| 6.65. | The management procedures were all established in compliance with the rules and objectives of the framework programme. The time limit up to the signature of contracts is used to guarantee the quality of the essential selection and negotiation phases. |
| --- | --- |

6.65.

The management procedures were all established in compliance with the rules and objectives of the framework programme. The time limit up to the signature of contracts is used to guarantee the quality of the essential selection and negotiation phases.

Measures to further reduce the duration of the procedures have been renewed in FP6 and provide a useful complement for the new procedures for the entry into force of contracts established by the FP6 participation rules.

In line with recommendations in the White Paper on Commission Reform, the Commission has addressed the specific difficulties as regards staff policy in the research domain.

Simplified procedures and better planification should make it possible to even out the caseload under FP6, improving internal control and speeding up processes.

| 6.66. | Nõukogu otsused, millega võeti vastu eriprogrammid, seadsid halduskulude ülaläveks 6,5 % —9,8 % iga eriprogrammi kulude kogusummast. Neid ülalävesid järgiti kõigis programmides. Alternatiivne mõõtmismeetod — kaudsetele TTA meetmetele kulutatud summa võrdlemine kogu eelarvega — näitab, et TTA raamprogrammide haldamisele kulutati kogu viienda raamprogrammi kestel 837,4 miljonit eurot (6,4 % viienda raamprogrammi kogukuludest). Komisjon teeb järelevalvet ressursside eraldamise üle tegevuspõhise eelarvestamise süsteemi kaudu. Nii metodoloogilistel põhjustel kui ka tegevuspõhise eelarvestamise süsteemi rakendamise tõttu komisjonis ei ole see kõige otstarbekam viis TTA raamprogrammide tegevuskulude mõõtmiseks. |
| --- | --- |

6.66.

Nõukogu otsused, millega võeti vastu eriprogrammid, seadsid halduskulude ülaläveks 6,5 % —9,8 % iga eriprogrammi kulude kogusummast. Neid ülalävesid järgiti kõigis programmides. Alternatiivne mõõtmismeetod — kaudsetele TTA meetmetele kulutatud summa võrdlemine kogu eelarvega — näitab, et TTA raamprogrammide haldamisele kulutati kogu viienda raamprogrammi kestel 837,4 miljonit eurot (6,4 % viienda raamprogrammi kogukuludest). Komisjon teeb järelevalvet ressursside eraldamise üle tegevuspõhise eelarvestamise süsteemi kaudu. Nii metodoloogilistel põhjustel kui ka tegevuspõhise eelarvestamise süsteemi rakendamise tõttu komisjonis ei ole see kõige otstarbekam viis TTA raamprogrammide tegevuskulude mõõtmiseks.

| 6.66. | The Commission has implemented FP5 within the budget adopted by the European Parliament and the Council. The alternative method proposed by the Court is not required by the rules. |
| --- | --- |

6.66.

The Commission has implemented FP5 within the budget adopted by the European Parliament and the Council. The alternative method proposed by the Court is not required by the rules.

The staff allocation is presented in the Annual Management Plan in accordance with the newly introduced Activity Based Budgeting (ABB) since 2002, but 2004 will be the first year where the General Budget will be officially based on this new system. The Activity Based Budgeting methodology further increases the transparency of the Commission's budgetary management.

| 6.67. | Komisjon ei töötanud välja ühtset ega integreeritud infosüsteemi, vaatamata sellele, et juhtimissüsteem on kõigi kaudseid TTA meetmeid rakendavatele teenistustele sisuliselt sama. Komisjoni poolt ettepanekute, lepingute ja projektide haldamiseks rakendatud infosüsteemid olid mitteasjakohased, milles investeeringute ebapiisavus ei olnud mitte vähim põhjus. Viienda raamprogrammi perioodi lõpuosas täheldati paranemist, kuid tehnilised ja tegevusprobleemid püsisid enamikus peadirektoraatides. |
| --- | --- |

6.67.

Komisjon ei töötanud välja ühtset ega integreeritud infosüsteemi, vaatamata sellele, et juhtimissüsteem on kõigi kaudseid TTA meetmeid rakendavatele teenistustele sisuliselt sama. Komisjoni poolt ettepanekute, lepingute ja projektide haldamiseks rakendatud infosüsteemid olid mitteasjakohased, milles investeeringute ebapiisavus ei olnud mitte vähim põhjus. Viienda raamprogrammi perioodi lõpuosas täheldati paranemist, kuid tehnilised ja tegevusprobleemid püsisid enamikus peadirektoraatides.

| 6.67. | The progressive integration of IT systems has improved significantly throughout the FP5 programme period. Moreover, IT support in FP5 compares favourably to that in FP4. |
| --- | --- |

6.67.

The progressive integration of IT systems has improved significantly throughout the FP5 programme period. Moreover, IT support in FP5 compares favourably to that in FP4.

Specific deficiencies identified by the Court are addressed by the Commission in the development of a common IT system for FP6.

| 6.68. | Arvestades, et TTA raamprogrammid tuleb ellu viia ühtseid põhimõtteid ja menetlusi järgides, on komisjoni haldusreformi eesmärgiks detsentraliseerimine ja talituste volituste laiendamine. Vastuolud nende lähenemisviiside vahel on paljude peadirektoraatide poolt viienda raamprogrammi ühisel juhtimisel kogetud raskuste algpõhjuseks. Ühenduse rahalise osaluse sekkumismehhanismide ja eeskirjade keerukus teeb tõhusa koordinatsiooni raamprogrammi sees veelgi olulisemaks. Kaudsete TTA meetmete lepingute valimis kõige tähtsamate kontrollide testimine näitas, et mitte kõiki ei juhitud tulemuslikult. Muud kontrollid osutusid puudulikeks. Üldiselt varieerus kontrollide tase viiendat raamprogrammi juhtivates peadirektoraatides oluliselt. |
| --- | --- |

6.68.

Arvestades, et TTA raamprogrammid tuleb ellu viia ühtseid põhimõtteid ja menetlusi järgides, on komisjoni haldusreformi eesmärgiks detsentraliseerimine ja talituste volituste laiendamine. Vastuolud nende lähenemisviiside vahel on paljude peadirektoraatide poolt viienda raamprogrammi ühisel juhtimisel kogetud raskuste algpõhjuseks. Ühenduse rahalise osaluse sekkumismehhanismide ja eeskirjade keerukus teeb tõhusa koordinatsiooni raamprogrammi sees veelgi olulisemaks. Kaudsete TTA meetmete lepingute valimis kõige tähtsamate kontrollide testimine näitas, et mitte kõiki ei juhitud tulemuslikult. Muud kontrollid osutusid puudulikeks. Üldiselt varieerus kontrollide tase viiendat raamprogrammi juhtivates peadirektoraatides oluliselt.

| 6.68. | The Commission considers that there is no contradiction between the administrative reform objectives and the need to implement principles and procedures common to the various research Directorates-General. The strengthened responsibilities at decentralised level are no obstacle to their being well defined and effective collaboration established. |
| --- | --- |

6.68.

The Commission considers that there is no contradiction between the administrative reform objectives and the need to implement principles and procedures common to the various research Directorates-General. The strengthened responsibilities at decentralised level are no obstacle to their being well defined and effective collaboration established.

Following the Court’s audit, both in the perspective of FP6 and in the framework of the financial reform in progress, the Commission has already improved several aspects of its internal control mechanisms. An action plan common to the Directorates-General concerned was implemented by the Commission in 2003.

| 6.69. | Viienda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete kuludeklaratsioonide alusel teostatud maksete seaduslikkuse ning korrektsuse kontrollimine abisaajate tasandil tõi ilmsiks vigade olulise esinemismäära, peamiselt kulude enamdeklareerimise tõttu lõplike abisaajate poolt. Võrreldes eelmiste raamprogrammide osas tehtud audititega üldist paranemist ei täheldatud. |
| --- | --- |

6.69.

Viienda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete kuludeklaratsioonide alusel teostatud maksete seaduslikkuse ning korrektsuse kontrollimine abisaajate tasandil tõi ilmsiks vigade olulise esinemismäära, peamiselt kulude enamdeklareerimise tõttu lõplike abisaajate poolt. Võrreldes eelmiste raamprogrammide osas tehtud audititega üldist paranemist ei täheldatud.

| 6.69. | The Commission acknowledges the problem, which is due to the fact that the Community's financial contribution is paid on the basis of eligible costs incurred, as declared by final beneficiaries. The exactitude of these costs and their conformity with the contractual provisions cannot be completely and accurately verified by the Commission prior to the authorisation of payments. Only a financial audit at the beneficiary level can determine with certainty and exactitude the correctness of the costs claimed and their conformity to the contractual provisions. |
| --- | --- |

6.69.

The Commission acknowledges the problem, which is due to the fact that the Community's financial contribution is paid on the basis of eligible costs incurred, as declared by final beneficiaries. The exactitude of these costs and their conformity with the contractual provisions cannot be completely and accurately verified by the Commission prior to the authorisation of payments. Only a financial audit at the beneficiary level can determine with certainty and exactitude the correctness of the costs claimed and their conformity to the contractual provisions.

In order to reduce the frequency of errors, the Commission has increased the ex-post audits and drawn up an action plan following the synthesis report of the 2001 annual activity reports which has been implemented and is regularly monitored. In addition in FP6, audit certificates from beneficiaries will be required.

| 6.70. | Juhtimise infosüsteemid ning direktoritele ja (ase)peadirektoritele esitatav aruandlus vajavad ikka veel täiustamist. Mitte üheski viiest peadirektoraadist ei olnud menetlusi ega praktikaid, mis tagaksid, et juhtkonna tasandil teavet valmistataks ette õigeaegselt ning sellele pääseks ligi standardses vormingus. 2002. aastal ei vastanud raamprogrammide juhtkonnale esitatav aruandlus täielikult komisjoni sisekontrollistandardites sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

6.70.

Juhtimise infosüsteemid ning direktoritele ja (ase)peadirektoritele esitatav aruandlus vajavad ikka veel täiustamist. Mitte üheski viiest peadirektoraadist ei olnud menetlusi ega praktikaid, mis tagaksid, et juhtkonna tasandil teavet valmistataks ette õigeaegselt ning sellele pääseks ligi standardses vormingus. 2002. aastal ei vastanud raamprogrammide juhtkonnale esitatav aruandlus täielikult komisjoni sisekontrollistandardites sätestatud nõuetele.

| 6.70. | The Commission's internal reporting to Directors and (deputy) Directors-General is characterised by the different roles and responsibilities of decentralised and centralised management functions within the Directorates-General and FP5 programmes. Within each Directorate-General senior management meetings are the driving force behind the management and supervision information system. |
| --- | --- |

6.70.

The Commission's internal reporting to Directors and (deputy) Directors-General is characterised by the different roles and responsibilities of decentralised and centralised management functions within the Directorates-General and FP5 programmes. Within each Directorate-General senior management meetings are the driving force behind the management and supervision information system.

In addition to the formal internal reporting to management, the Commission produces, as required by the legal basis, an extensive reporting to external users such as programme committees, external advisory groups or monitoring panels.

The Commission's Internal Control Standards were in effect only for part of the period covered by the Court's audit but they have been fully implemented now. The deployment of the common IT system for FP6 will help to improve management reporting.

---

(1)  Muud põllumajandustegevused, muud piirkondlikud tegevused, transport ja muud kalanduse ja merenduse meetmed (alajao B2 jaotised B2–5 — B2–9) ning avalikkuse teadlikkus ühtse põllumajanduspoliitika suhtes (artikkel B1–382).

(2)  Teadusuuringute peadirektoraat, infoühiskonna peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat, ettevõtluse peadirektoraat, kalanduse peadirektoraat, justiits- ja siseküsimuste peadirektoraat, hariduse ja kultuuri peadirektoraat, keskkonna peadirektoraat, tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat, konkurentsi peadirektoraat, siseturu peadirektoraat, majanduse ja rahanduse peadirektoraat, EUROSTAT ja komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus.

(3)  Teadusuuringute peadirektoraadi (30. märts 2004), infoühiskonna peadirektoraadi (6. aprill 2004), justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadi (31. märts 2004) ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadi (7. aprill 2004) 2003. aasta tegevusaruanded.

(4)  Standard 11 “Riskianalüüs ja -juhtimine”, standard 12 “Juhtimisteave”, standard 14 “Väärkajastused aruannetes”, standard 17 “Järelevalve”, standard 18 “Erandite käsitlemine aruandes”, standard 20 “Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine”, standard 21 “Auditiaruanded” ja standard 22 “Siseauditi suutlikkus”.

(5)  Euroopa Komisjon, KOM(2000) 2203, 13. detsember 2000, ja valge raamatu meede nr 78 koos Euroopa Komisjoni sünteesaruandega peadirektoraatide ja teenistuste 2002. aasta tegevusaruannetest, KOM(2003) 391 (lõplik), 9. juuli 2003.

(6)  See viga parandati 2004. aasta veebruaris kesküksuse loomisega, mis jälgib parandusmeetmete elluviimist.

(7)  Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise (TTA) viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta, koos komisjoni vastustega, punkt 110.

(8)  Kuuenda raamprogrammi eelarve on 16 270 miljonit eurot Euroopa Ühenduse jaos ja 1 230 miljonit eurot Euratomi jaos. Seda eelarvet suurendavad kolmandate riikide osalused, kes kirjutavad ühendusega alla koostöökokkuleppe kuuendas raamprogrammis osalemise kohta. Kõnealune eelarve hõlmab vastavalt 760 miljonit eurot EÜ ja 290 miljonit eurot Euratomi jaost, mis on ette nähtud peadirektoraadi Teadusuuringute Ühiskeskus otsese teadustegevuse kulude katmiseks.

(9)  2003. aastal allkirjastasid viis peadirektoraati kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete jaoks 507 lepingut (nt tippkeskuste võrgustikud, integreeritud projektid, eri-sihtprojektid, 169. artikli meetmed, VKE teadusuuringute eriprojektid, inimressursside edendamise ja arendamise ning liikuvuse meetmed, teadusuuringute infrastruktuuri edendamise erimeetmed, koordineerivad meetmed, konkreetsed tugimeetmed, integreeritud infrastruktuuri algatused) ühenduse koguosalusega 1 945,7 miljonit eurot. See on võrreldav 1999. aastal, eelmise TTA raamprogrammi esimesel aastal viienda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete tarvis sõlmitud 846 lepinguga, mis katsid ühenduse koguosaluse 961,0 miljonit eurot (vt eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete haldamise kohta (1998–2002), koos komisjoni vastustega: punktid 59, 60, 132 ja lisad 3a ja 3b).

(10)  Kuues raamprogramm võeti vastu 27. juunil 2002 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 1513/2002/EÜ. Eriprogrammid “Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine” ja “Euroopa teadusruumi struktureerimine” võeti 30. septembril 2002 vastu vastavalt nõukogu otsustega 834 ja 835 (vt eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise (TTA) viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta, koos komisjoni vastustega, punktid 11–15).

(11)  Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise (TTA) viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta, koos komisjoni vastustega, punkt 15.

(12)  Näidis-põhileping võeti vastu komisjoni 10. märtsi 2003. aasta otsusega K(2003) 799/1, mida on muudetud 12. märtsi 2003. aasta otsusega K(2003) 799/2 ja 23. oktoobri 2003. aasta otsusega K(2003) 3834 (millele on lisatud II lisa “Üldtingimused” ja III lisa “Integreeritud projektid” ja “Tippkeskuste võrgustikud”); III lisa “Integreeritud infrastruktuurialgatused”, mis võeti vastu komisjoni 2. juuli 2003. aasta otsusega K(2003) 2029; kaks seeriat eriklausleid võeti vastu komisjoni 7. novembri 2003. aasta otsusega DL/2003/3004 ja 27. novembri 2003. aasta otsusega DL/2003/3188; siht-eriklauslid komisjoni 20. novembri 2003. aasta otsustega DL/2003/3140 (“Rahvusvahelised organisatsioonid”) ja DL/2003/3141 (“Spetsiaalsed tugimeetmed, sealhulgas juurdepääsu võimaldamiseks teiste riikide teaduskeskustele”) ja komisjoni 10. detsembri 2003. aasta otsusega DL/2003/3388 (“Spetsiaalsed infrastruktuuri tugimeetmed”).

(13)  Euroopa Komisjon, “Juhend kuuenda raamprogrammi kaudsete meetmetega seotud finantsküsimuste kohta”, versioon: aprill 2004.

(14)  Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise (TTA) viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta, koos komisjoni vastustega, punktid 42–45 ja 114.

(15)  Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise (TTA) viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta, koos komisjoni vastustega, punkt 132.

(16)  Selle lähenemisviisi kohaselt tuleks komisjonil läbi viia (või lasta läbi viia) kolme liiki auditeid: ex post finantsauditeid kuuenda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete finantsaruannetele lisatud kontrollitõendite usaldatavuse kontrollimiseks, vastavusauditeid (nn “juhtimisauditid”), mis peavad andma kinnituse uute meetmete (tippkeskuste võrgustike ja integreeritud projektide) tulemusliku toimimise kohta; ja ex post finantsauditeid deklareeritud kulutuste abikõlblikkuse kinnitamiseks meetmete korral, mille kohta kontrollitõendi esitamine pole nõutav (vt teadusuuringute peadirektoraat, L4/RH/ER D (2003), 5. detsember 2003, kuuendat raamprogrammi haldavate peadirektoraatide ühise auditipoliitika kohta).

(17)  Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise (TTA) viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta, koos komisjoni vastustega, punkt 132.

(18)  Nõukogu 28. septembri 2000. aasta otsus 2000/596/EÜ, millega asutatakse Euroopa Pagulaste Fond (EÜT L 252, 6.10.2000, lk 12).

(19)  Taani ei osale Euroopa Pagulaste Fondi programmis (nõukogu otsuse 2000/596/EÜ põhjendus 23).

(20)  2002. aasta sisekontrolli ja riskide hinnangu (ICRSA, 31.12.2002) põhinõuded, artikkel 15; sisekontrollistandardite põhi- ja täisnõuete kokkuvõte 2002 (http://intracomm.cec.eu-admin.net/budg/document/crd/ics/baseline-en-1.03-final.pdf).

(21)  Lisaks tehnilise tasandi juhistele, mida ametlikult heaks ei kiidetud, olid justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadis ainsateks juhenditeks finantsmenetluste juhend ja osakondadevaheliste konsultatsioonide juhend (eelkõige “Rahastamiskanalite käsiraamat”, 1. ptk “Inimressursid, eelarve, informaatika, turvalisus”; “Institutsionaalsete menetluste käsiraamat”, juuli 2003, PD JSK.01).

(22)  Nõukogu otsuse 2000/596/EÜ artikkel 7 koos artikliga 18.

(23)  Komisjoni 20. märtsi 2001. aasta otsus 2001/275/EÜ, millega sätestatakse nõukogu otsuse 2000/596/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad kulude abikõlblikkuse ja rakendamise aruannete osas Euroopa Pagulaste Fondi kaasrahastatud meetmete kontekstis (EÜT L 95, 5.4.2001, lk 27). Komisjoni 18. detsembri 2001. aasta otsus 2002/307/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu otsuse 2000/596/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Euroopa Pagulaste Fondist kaasfinantseeritavate meetmete suhtes kohaldatavate haldus- ja kontrollisüsteemide ning finantskorrektsioonide tegemise menetlusega (EÜT L 106, 23.4.2002, lk 11).

(24)  Nõukogu otsuse 2000/596/EÜ artikli 4 lõike 1 punkt c.

(25)  2002. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 6.43.

(26)  Komisjoni otsuse 2002/307/EÜ (seoses Euroopa Pagulaste Fondist kaasfinantseeritavate meetmete suhtes kohaldatavate haldus- ja kontrollisüsteemide ning finantskorrektsioonide tegemise menetlusega) artikkel 4.

(27)  Ühe tehingu puhul, mida kontrollikoda auditeeris, ei sisaldanud lõpliku abisaaja koostatud ja siseriiklikule ametiasutusele edastatud vahearuanne piisavalt teavet, mis oleks deklareeritud kulutust põhjendanud. Siiski summa täielikult aktsepteeriti ja tõendati, mille alusel komisjon makse heaks kiitis. Üks teine lõpparuanne sisaldas abisaaja Kosovos asuva kohaliku asutuse makstud summasid, kusjuures toimikus polnud ainsatki alusdokumenti.

(28)  Teadusuuringute peadirektoraadi 2003. aasta tegevusaruandes näiteks väidetakse, et komisjon ei pea tähtaegadest kinni enam kui 60 % juhtudest.

(29)  Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise (TTA) viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta, koos komisjoni vastustega, punktid 90–100 ja 129.

(30)  2001. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 4.27–4.30; 2002. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 6.33–6.36.

(31)  Arvamus nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta ja ettepanek ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta.

(32)  2002. a. arve on muudetud võrreldes kontrollikoja 2002. a aastaaruandega, võttes arvesse komisjoni poolt esitatud lisateavet.

(33)  Tabelis kasutatud määratlused:

| — | Lõpetatud auditite arv: finantsauditite arv, kus auditi lõpparuanne avaldati aasta jooksul. |
| --- | --- |

—

Lõpetatud auditite arv: finantsauditite arv, kus auditi lõpparuanne avaldati aasta jooksul.

| — | Avatud lepingute arv: aasta jooksul sõlmitud, kuid mitte veel täidetud lepingute arv pluss lepingute arv, mis olid aasta alguses avatud ning ei saanud aasta jooksul täidetud. Sõna “leping” tähistab nii lepinguid (kas kaasrahastatav meede või avaliku hankemenetluse kaudu sõlmitud leping) kui ka toetusi (kus on saavutatud finantskokkulepe). “Täidetud leping” on leping, mille nõuded on täidetud, kõik finants- ja tehnilised kontrollid on lõpule viidud ning lõppmakse on sooritatud. |
| --- | --- |

—

Avatud lepingute arv: aasta jooksul sõlmitud, kuid mitte veel täidetud lepingute arv pluss lepingute arv, mis olid aasta alguses avatud ning ei saanud aasta jooksul täidetud. Sõna “leping” tähistab nii lepinguid (kas kaasrahastatav meede või avaliku hankemenetluse kaudu sõlmitud leping) kui ka toetusi (kus on saavutatud finantskokkulepe). “Täidetud leping” on leping, mille nõuded on täidetud, kõik finants- ja tehnilised kontrollid on lõpule viidud ning lõppmakse on sooritatud.

| — | Auditeeritud lepingute väärtus: ainult lepingupartneri osa väärtus kohapeal auditeerituna. |
| --- | --- |

—

Auditeeritud lepingute väärtus: ainult lepingupartneri osa väärtus kohapeal auditeerituna.

| — | Tagasinõutav summa: kohapealsetes auditites tagastatavatena arvestatud ning auditiaruannetega tõendatud summad. |
| --- | --- |

—

Tagasinõutav summa: kohapealsetes auditites tagastatavatena arvestatud ning auditiaruannetega tõendatud summad.

(34)  Veterinaar- ning fütosanitaarmeetmed. Auditeeritud lepingute väärtus tähendab siin EÜ maksimaalset osalust rahastamisel.

(35)  Kalanduse juhtimise meetmed. Leping tähendab siin liikmesriigi programmi; auditeeritud lepingute väärtus tähendab siin programmis auditeeritud üksuste väärtust; avatud lepingute väärtus tähendab siin kõigi liikmesriikide mitmeaastaste meetmete koguväärtust.

(36)  2002. a. arvud sisaldavad ainult teadusuuringutega seotud auditeid.

(37)  See summa vastab auditeeritud kuluaruannete kogusummale.

(38)  See summa sisaldab peatatud 2 miljoni euro suurust makset Hollandile projekti “Idea” (loomade märgistamine) raames

(39)  Auditite arv sisaldab kahte “Idea” (loomade märgistamine) auditit Hollandis ja Hispaanias, eelarverida B1–360.

Allikas:Euroopa Komisjon.

(40)  2002. a. arve on muudetud võrreldes kontrollikoja 2002. a aastaaruandega, võttes arvesse komisjoni poolt esitatud lisateavet.

(41)  Komisjoni 21. detsembri 2001. aasta kirjalik vastus Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni küsimustikule, punkt 4.3. Vt ka kontrollikoja 1999. eelarveaasta aastaaruanne koos komisjoni vastustega, punkt 4.23.

(42)  2000. aastal oli see määr 9,2 %, 2001. aastal 8,5 % ja 2002. aastal 4,8 %. Vt ka kontrollikoja 2002. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 6.46.

(43)  Komisjoni teenuseleping näeb ette, et välisaudiitorettevõttelt saab fikseeritud hinnaga nõuda kuni kolme lepingut ühe kontrollitava kohta, samuti on ette nähtud kohustus esitada auditi lõpparuanne kuue kuu jooksul. Et suurendada auditite katvust, võiks komisjon nõuda audiitorettevõtetelt, et nad teeksid ühe ülesande raames rohkem auditeid.

(44)  Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise (TTA) viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta, koos komisjoni vastustega, punkt 98.

(45)  Teadusuuringute peadirektoraat, infoühiskonna peadirektoraat, justiits- ja siseküsimuste peadirektoraat ning hariduse ja kultuuri peadirektoraat.

(46)  Peasekretäri ja eelarve peadirektoraadi 19. detsembri 2003. aasta ringkiri peadirektorite ja talituste juhatajate 2003. aasta tegevusaruannete kohta, SEK(2003) 1469, muudetud SEK(2004) 147, 19. veebruar 2004.

(47)  Peadirektorite ja talituste juhatajate 2003. aasta tegevusaruannete ja avalduste kokkuvõte, KOM(2002) 426 (lõplik), 24. juuli 2002.

(48)  Euroopa Komisjon, “Tegevuskava, mis käsitleb teatavates aasta tegevusaruannetes (2001) teadusuuringute projektide haldamise puudustena mainitud küsimusi”, K(2002) 5558, 3. jaanuar 2003.

(49)  TTA raamprogramme juhtivate peadirektoraatide vastuvõetud ühine tegevuskava hõlmab muuhulgas järgmisi erimeetmeid: seoses viienda raamprogrammi elluviimisega: organisatsioonilise koostöö parandamine peadirektoraatide vahel, luues selleks talitustevahelise lepingute finantsjuhtimise töörühma ja korrespondentide võrgu, kes nimetatud töörühmale aru annavad; lepingute haldamise parandamine lepingupartnerite parema teavitamise abil; maksetaotluste kontrollimise suurendamine (sh dokumentaalsete auditite rakendamine ja finantsküsimuste alase koolituse parandamine); ja infosüsteemide täiustamine; seoses kuuenda raamprogrammiga: selgete finantsjuhiste väljatöötamine lepingupartneritele, kontrollitõendite nõue, ühise infosüsteemi arendamine, viienda raamprogrammi korral rakendatud auditistrateegia jätkamine ja sanktsioonide sisseviimine näidislepingusse.

(50)  KOM(2004) 247 (lõplik), 5. aprill 2004, punktid 30, 32, 33 ja 39.

(51)  Eriaruanne nr 1/2004, punktid 42–45.

(52)  Eriaruanne nr 1/2004, punktid 36–41, 113–115.

(53)  Arvamus nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta ja ettepanek ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta.

(54)  Eriaruanne nr 2/2002 ühenduse tegevusprogrammide Socrates ja Euroopa Noored kohta, koos komisjoni vastustega, vt eelkõige punktid 10–21, 25–36, 39–56, 75–83 ja 91–102.

(55)  Komisjoni 26. märtsi 2003. aasta aruanne Euroopa Liidu 2001. aasta üldeelarve täitmise kinnitamise osas, punktid 47–55.

(56)  Ühenduse tegevusprogramm Socrates loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 1995. aasta otsusega 819/95/EÜ (EÜT L 87, 20.4.1995) ja muudeti 23. veebruari 1998. aasta otsusega 576/98/EÜ (EÜT L 77, 14.3.1998). Teine Socrates programm, mis on asutatud 24. jaanuari 2000. aasta otsusega nr 253/2000/EÜ (EÜT L 28, 3.2.2000), hõlmab kõiki haridustee eri osadega seotud tahke: allprogramm 1 “Kooliharidus (Comenius)”; allprogramm 2 “Kõrgharidus (Erasmus)”; allprogramm 3 “Täiskasvanute koolitus ja muud haridussuunad (Grundtvig)”; allprogramm 4 “Keeleõpetus ja -õpe (Lingua)”; allprogramm 5 “Avatud ja kaugõpe; side- ja infotehnoloogia hariduses (Minerva)”; allprogramm 6 “Vaatlus ja uuendused”; allprogramm 7 “Ühismeetmed”; allprogramm 8 “Täiendavad meetmed”.

(57)  Algne programm “Euroopa Noored” toetas mitteformaalseid haridustegevusi (allprogramm 1 “Euroopa Noored”, allprogramm 2 “Euroopa vabatahtlik teenistus”, allprogramm 3 “Noorsooalgatused”, allprogramm 4 “Ühismeetmed”, allprogramm 5 “Täiendavad meetmed”, allprogramm 6 “Kolmandad riigid”). Allprogrammide ulatust vähendati veidi 2000. aastal, kui algatati ühenduse tegevusprogramm “Noored”.

(58)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 253/2000/EÜ, 24. jaanuar 2000, millega kehtestati ühenduse haridusalase tegevusprogrammi Socrates teine etapp.

(59)  Hariduse ja kultuuri peadirektoraat, 2002. aasta tegevusaruanne, 14. aprill 2003: 3. osa, punkt 2 (a).

(60)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003 (EÜT L 11, 16.1.2003).

(61)  Nagu üldeelarvele kohaldatava finantsmääruse artikli 185 kohane asutus (vt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (EÜT L 248, 16.9.2002): artiklid 54–56).

(62)  Vaata näiteks leping nr 2003-3007/001001, artikkel 9.

(63)  Euroopa Komisjon, “Komisjoni ressursihalduse ja siseauditi uus raamistik”, 22. veebruar 2000, 4. ptk.

(64)  Vt nt: Pädevus, siseriiklike asutuste täidetavad ülesanded Socratese programmi rakendamisel siseriiklikul tasandil, periood: 1. aprill 2003 – 31. detsember 2004, SOC/KOM/02/061; andmed muuhulgas Socratese heaks töötava personali suuruse, saadud taotluste arvu jm kohta.

(65)  Euroopa Komisjon, “Sisekontrollistandardid komisjoni talitustes” (SEK(2000) 2203, 2. veebruar 2001 (teine versioon: 18. detsember 2001).

(66)  Euroopa Komisjon, “Programmi Noored 2000–2006 vahehindamine (perioodi 2000–2003 kohta)”, 8. märts 2004, KOM(2004) 158 (lõplik), punkt 4 ja soovitused.

(67)  Euroopa Komisjon, “Konkurss EAC/60/02 eesmärgiga koostada nimekiri ekspertidest, kes hindaksid seoses ühenduse haridusala tegevusprogrammiga Socrates ning teiste haridusala meetmetega laekuvaid ettepanekuid” (EÜT C 211, 5.9.2002).

(68)  Euroopa Komisjon, “Programmi Noored 2000–2006 vahehindamine (perioodi 2000–2003 kohta)”, 8. märts 2004, KOM(2004) 158 (lõplik).

(69)  2004. aasta alguses, pärast sisemist ümberkorraldust, usaldati hariduse ja kultuuri peadirektoraadi finantsüksuse allosakonnale siseriiklike asutuste kinnitamisaruannete hindamine.

(70)  Vt näiteks Prantsusmaa siseriikliku asutuse kinnitamisaruanded 11. veebruarist 2004 või Luksemburgi siseriikliku asutuse aruanded 10. veebruarist 2004.

(71)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta otsus nr 253/2000/EÜ, millega kehtestati ühenduse haridusalase tegevusprogrammi Socrates teine etapp; artikkel 14 “Järelevalve ja hindamine”.

(72)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2000. aasta otsus nr 1031/2000/EÜ, millega kehtestati ühenduse tegevusprogramm Noored; artikkel 13 “Järelevalve ja hindamine”.

(73)  Teatis KOM(2002) 276, 5. juuni 2002.

(74)  Euroopa Komisjon, “Ühenduse haridusala meetmeprogrammi Socrates teise etapi rakendamisel saavutatud tulemuste ning kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide vahehindamise aruanne”, 8. märts 2004, KOM(2004) 153 (lõplik).

(75)  Euroopa Komisjon, “Programmi Noored vahearuanne (perioodi 2000–2003 kohta)”, 8. märts 2004, KOM(2004) 158 (lõplik).

(76)  Hariduse ja kultuuri peadirektoraat, 2002. aasta tegevusaruanne, 14. aprill 2003.

(77)  Vt eelarve peadirektoraat — keskrahandustalitus, “Sisekontrollistandardid komisjoni talitustes ja rakendamise alusplaan kuni 31. detsembrini 2001”, 18. detsember 2001.

(78)  Eriaruanne nr 1/2004.

1. LISA

Sisepoliitika (kaas arvatud teadusuuringud) — varasemates tähelepanekutes käsitletud põhiaspektide hinnang

| Tähelepanekud | 2003. aastal võetud meetmed | Meetmed, mida tuleb rakendada |
| --- | --- | --- |
| 1.a   Järelevalvesüsteemid ja kontrollid — TTA raamprogrammides osalevate lõplike abisaajate ex post auditid |
| 1998. aastal sõnastasid viis TTA raamprogramme juhtivat peadirektoraati ühiselt auditi lähenemisviisi, seades endale viienda raamprogrammi jaoks eesmärgiks auditeerida 10 % lepingupartneritest (vt 2001. ja 2002. aasta aastaaruanded). Need auditid viivad komisjoni nimel suures osas läbi välisaudiitorettevõtted.
  Kontrollikoda leidis, et






  — | komisjoni määratlus “auditeeritav üldkogum” tähendab, et programmiperioodi jooksul auditeeritakse märgatavalt vähem kui 10 % kaudsetest TTA meetmetest või kuludeklaratsioonidest (vt 2002. aasta aastaaruanne), |

Tähelepanekud

2003. aastal võetud meetmed

Meetmed, mida tuleb rakendada

Järelevalvesüsteemid ja kontrollid — TTA raamprogrammides osalevate lõplike abisaajate ex post auditid

1998. aastal sõnastasid viis TTA raamprogramme juhtivat peadirektoraati ühiselt auditi lähenemisviisi, seades endale viienda raamprogrammi jaoks eesmärgiks auditeerida 10 % lepingupartneritest (vt 2001. ja 2002. aasta aastaaruanded). Need auditid viivad komisjoni nimel suures osas läbi välisaudiitorettevõtted.

Kontrollikoda leidis, et

—

komisjoni määratlus “auditeeritav üldkogum” tähendab, et programmiperioodi jooksul auditeeritakse märgatavalt vähem kui 10 % kaudsetest TTA meetmetest või kuludeklaratsioonidest (vt 2002. aasta aastaaruanne),

| — | komisjon ei suuda saavutada enda seatud auditite katvuse eesmärki (vt aastaaruanded 2001, 2002, 2003), |
| --- | --- |

—

komisjon ei suuda saavutada enda seatud auditite katvuse eesmärki (vt aastaaruanded 2001, 2002, 2003),

2003. aastal viidi lõpule 373 auditit, peamiselt viienda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete kohta; eesmärgist endiselt tunduvalt vähem.

Komisjon peaks määratlema kuuenda raamprogrammi jaoks mõõdetavad eesmärgid, mille saavutamine on reaalne.

| — | komisjon ei ole vastu võtnud ühist auditi lähenemisviisi kuuenda raamprogrammi jaoks, |
| --- | --- |

—

komisjon ei ole vastu võtnud ühist auditi lähenemisviisi kuuenda raamprogrammi jaoks,

Ettepanek ühise auditi lähenemisviisi kohta 2004. aastal.

Ühise auditi lähenemisviisi kuuenda raamprogrammi jaoks peaksid ametlikult heaks kiitma kõik viis peadirektoraati.

| — | komisjoni auditeerimistegevuse jätkuvus sõltub sellest, kas on olemas võimalus viia ex post finantsauditid läbi allhankena (raamleping välisaudiitorettevõttega lõppes 2003. aastal). |
| --- | --- |

—

komisjoni auditeerimistegevuse jätkuvus sõltub sellest, kas on olemas võimalus viia ex post finantsauditid läbi allhankena (raamleping välisaudiitorettevõttega lõppes 2003. aastal).

Hankemenetlus uue raamlepingu sõlmimiseks (viienda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete jaoks) kuulutati välja oktoobris 2003, seni allakirjutamata.

Tuleks sõlmida uus raamleping kuuenda raamprogrammi jaoks, et võimaldada komisjonile piisavat välist toetust tema kuuenda raamprogrammi auditi lähenemisviisi elluviimisel.

Järelevalvesüsteemid ja kontrollid — üleeuroopalise transpordivõrgu meetmetes osalevate lõplike abisaajate ex post auditid

Üleeuroopalise transpordivõrgu meetmete järelevalve käigus on komisjon viinud läbi regulaarseid kohapealseid kontrolle. Neid kontrolle pole aga täiendatud ex post finants- ja tehniliste audititega (mida vajadusel viiksid läbi energeetika ja transpordi peadirektoraat või väliseksperdid) (vt 2001. ja 2002. aasta aastaaruanded).

Kontrollikoda leidis, et

| — | Energeetika ja transpordi peadirektoraadi auditikava ei katnud üleeuroopalise transpordivõrgu meetmeid. |
| --- | --- |

—

Energeetika ja transpordi peadirektoraadi auditikava ei katnud üleeuroopalise transpordivõrgu meetmeid.

Kuigi 2003. aastal üleeuroopalise transpordivõrgu jaoks ametlikku auditikava ei kehtestatud, käivitas energeetika ja transpordi peadirektoraat viis kohapealset auditit.

2004. aasta jaoks on energeetika ja transpordi peadirektoraat koostanud auditikava, mis näeb ette 20 auditi algatamise üleeuroopalise transpordivõrgu kohta enne 2004. aasta lõppu.

Järelevalvesüsteemid ja kontrollid — üleeuroopalise transpordivõrgu meetmete kulutuste abikõlblikkuse kontrollimine

Üleeuroopalise transpordivõrgu meetmete abikõlblikud ja -kõlbmatud kulutused on määratletud õiguslikus aluses ja komisjoni otsustes (2001. ja 2002. aasta aastaaruanded).

Kontrollikoda leidis, et

| — | määratlused on liiga ebatäpsed, et teha kindlaks abisaaja tegelikult tehtud kulutused; |
| --- | --- |

—

määratlused on liiga ebatäpsed, et teha kindlaks abisaaja tegelikult tehtud kulutused;

| — | määratlused erinevad neist, mida kohaldatakse struktuurimeetmete kaudu kaasrahastatavatele sarnastele infrastruktuuriprojektidele; |
| --- | --- |

—

määratlused erinevad neist, mida kohaldatakse struktuurimeetmete kaudu kaasrahastatavatele sarnastele infrastruktuuriprojektidele;

Alates 2002. aastast on üleeuroopalist transpordivõrku käsitleva komisjoni otsuse algteksti oluliselt muudetud; selleks andis tõuke Ühtekuuluvusfondi otsus; muudatustega viidi sisse abikõlblike kulude üksikasjalikumad kirjeldused.

Komisjoni uue otsuse eelnõu võeti vastu 2003. aastal. See sisaldab:

| — | selgitust abikõlblike kulude kohta; |
| --- | --- |

—

selgitust abikõlblike kulude kohta;

| — | erinevate osaluse määrade rakendamine uuringutele ja töödele sisaldab riski, et abisaajad maksimeerivad rahastamist, esitades kulud vääralt uuringukuludena; |
| --- | --- |

—

erinevate osaluse määrade rakendamine uuringutele ja töödele sisaldab riski, et abisaajad maksimeerivad rahastamist, esitades kulud vääralt uuringukuludena;

| — | uuringute ja tööde muudetud määratlust ja |
| --- | --- |

—

uuringute ja tööde muudetud määratlust ja

A TRADUIRE

| — | kuluaruannete standardvormi puudumine raskendab komisjoni kontrollimistööd. |
| --- | --- |

—

kuluaruannete standardvormi puudumine raskendab komisjoni kontrollimistööd.

| — | tabelit, milles esitatakse “Abikõlblike kulude hinnanguliste summade jaotus programmitegevuste perioodi jooksul”, mida abisaajad saavad tegelike kulude aruannete koostamisel kasutada. |
| --- | --- |

—

tabelit, milles esitatakse “Abikõlblike kulude hinnanguliste summade jaotus programmitegevuste perioodi jooksul”, mida abisaajad saavad tegelike kulude aruannete koostamisel kasutada.

Lisaks 2003. aastal võetud meetmetele on komisjon seisukohal, et uuringute ja tööde määratlusi saab veelgi parandada. 2004. aastal viiakse üleeuroopalise transpordivõrgu käsiraamatusse sisse uuringute ja tööde muudetud määratlus.

2. LISA

Järelevalvesüsteemid ja kontrollid

Valdkond: Sisepoliitika (kaasa arvatud teadusuuringud)

Süsteem: Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuues raamprogramm ja Euroopa Pagulaste Fond (EPF)

| Kuues raamprogramm | Komisjon | Vahetasand | Abisaaja | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontseptsioon | B | — | B | B |
| Praktiline ülevõtmine menetlusetappidel:






  — | vastavus standarditele |

Kuues raamprogramm

Komisjon

Vahetasand

Abisaaja

Üldhinnang

Kontseptsioon

B

—

B

B

Praktiline ülevõtmine menetlusetappidel:

—

vastavus standarditele

| — | kogemuste arvestamine |
| --- | --- |

—

kogemuste arvestamine

B

—

C

B

Tegelik toimimine:

| — | vastavus standarditele |
| --- | --- |

—

vastavus standarditele

| — | kogemuste arvestamine |
| --- | --- |

—

kogemuste arvestamine

B

—

N/A

N/A

Tulemused:

| — | parandav mõju |
| --- | --- |

—

parandav mõju

| — | ennetav mõju |
| --- | --- |

—

ennetav mõju

N/A

—

N/A

N/A

Üldhinnang

B

—

B

B

| EPF | Komisjon | Vahetasand | Abisaaja | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontseptsioon | B | B | N/A | B |
| Praktiline ülevõtmine menetlusetappidel:






  — | vastavus standarditele |

EPF

Komisjon

Vahetasand

Abisaaja

Üldhinnang

Kontseptsioon

B

B

N/A

B

Praktiline ülevõtmine menetlusetappidel:

—

vastavus standarditele

| — | kogemuste arvestamine |
| --- | --- |

—

kogemuste arvestamine

B

B

B

B

Tegelik toimimine:

| — | vastavus standarditele |
| --- | --- |

—

vastavus standarditele

| — | kogemuste arvestamine |
| --- | --- |

—

kogemuste arvestamine

C

B

C

C

Tulemused:

| — | parandav mõju |
| --- | --- |

—

parandav mõju

| — | ennetav mõju |
| --- | --- |

—

ennetav mõju

B

B

N/A

B

Üldhinnang

B

B

B

B

7. PEATÜKK

Välistegevus

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang seoses kinnitava avaldusega

Auditi ulatus ja iseloom

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

Sisekontrollistandardid

Humanitaarabiamet

EuropeAid koostöötalitus kesktasandil

Järelevalvesüsteemid ja kontroll esinduste tasandil

Tehingute auditeerimine

Kesktasandil läbiviidud tehingute auditeerimine

Esinduste tasandil läbiviidud tehingute auditeerimine

Rakendusorganisatsioonid

Aasta tegevusaruannete ja volitatud eelarvevahendite käsutajate avalduste analüüs

Järeldused

Soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 7.1. | Käesolevas peatükis käsitletakse üldeelarvest rahastatavat välisabi. Põhilisteks huvivaldkondadeks on toiduabi/toiduainetega kindlustamine, humanitaarabi, valitsusväliste organisatsioonide kaasfinantseerimine ning finants- ja tehniline koostöö Aasia, Ladina-Ameerika, Vahemere- ja Lääne-Balkani riikidega ning Sõltumatute Riikide Ühenduse ja Mongooliaga. Arengukoostöö põhimõtete ja riiklike/piirkondlike strateegiate väljatöötamise ning mitmeaastaste programmide koostamise eest vastutavad välissuhete ja arengu peadirektoraadid, EuropeAid koostöötalitus (EuropeAid) vastutab aga arengukoostöö rakendamise eest. Humanitaarabitalitus (ECHO) vastutab täielikult humanitaarabi eest. Euroopa arengufondide (1) kaudu jagatavat abi finantseeritakse eraldi ja üldeelarves esineb see vaid eelarverea märkena “pro memoria”.
  Diagrammid 7.1 ja 7.2
  näitavad finantsperspektiivi 4. rubriigile vastavat vahendite kasutamist 2003. aastal (vt punktid 2.40–2.41 märkuste kohta eelarve haldamisel). |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

7.1.

Käesolevas peatükis käsitletakse üldeelarvest rahastatavat välisabi. Põhilisteks huvivaldkondadeks on toiduabi/toiduainetega kindlustamine, humanitaarabi, valitsusväliste organisatsioonide kaasfinantseerimine ning finants- ja tehniline koostöö Aasia, Ladina-Ameerika, Vahemere- ja Lääne-Balkani riikidega ning Sõltumatute Riikide Ühenduse ja Mongooliaga. Arengukoostöö põhimõtete ja riiklike/piirkondlike strateegiate väljatöötamise ning mitmeaastaste programmide koostamise eest vastutavad välissuhete ja arengu peadirektoraadid, EuropeAid koostöötalitus (EuropeAid) vastutab aga arengukoostöö rakendamise eest. Humanitaarabitalitus (ECHO) vastutab täielikult humanitaarabi eest. Euroopa arengufondide (1) kaudu jagatavat abi finantseeritakse eraldi ja üldeelarves esineb see vaid eelarverea märkena “pro memoria”.
  Diagrammid 7.1 ja 7.2
  näitavad finantsperspektiivi 4. rubriigile vastavat vahendite kasutamist 2003. aastal (vt punktid 2.40–2.41 märkuste kohta eelarve haldamisel).

| 7.2. | Detsentraliseerimisprotsess, mille käigus komisjoni peakorteri funktsioonid ja ülesanded anti üle tema esindustele, viidi 2003. aastal lõpule liidu üldeelarvest rahastatavate riikide esinduste geograafiliste programmide (2) osas. Ühtlasi jõustus 2003. aastal ka uus finantsmäärus. (3) Uue finantsmäärusega ettenähtud siseauditi funktsiooni hakati rakendama juba 2002. aastal. Kuna komisjoni määrus (4) kaasnevate rakenduseeskirjade kohta kiideti heaks 2002. aasta detsembri lõpus, sai alles 2003. aasta esimesel poolel lõpetada muudatuste tegemise EuropeAid koostöötalituse käsiraamatutesse ja suunistesse, mis seejärel tõlgiti ja esindustele saadeti. 2003. aastal avaldas järelevalvesüsteemidele ja kontrollile kõige suuremat mõju loobumine finantskontrolöri tsentraliseeritud funktsioonist ja sellest tulenevalt finantsüksuste ning eelarvevahendite käsutaja vastutusel läbiviidavate ex ante ja ex post kontrollide rolli tugevnemine. |
| --- | --- |

7.2.

Detsentraliseerimisprotsess, mille käigus komisjoni peakorteri funktsioonid ja ülesanded anti üle tema esindustele, viidi 2003. aastal lõpule liidu üldeelarvest rahastatavate riikide esinduste geograafiliste programmide (2) osas. Ühtlasi jõustus 2003. aastal ka uus finantsmäärus. (3) Uue finantsmäärusega ettenähtud siseauditi funktsiooni hakati rakendama juba 2002. aastal. Kuna komisjoni määrus (4) kaasnevate rakenduseeskirjade kohta kiideti heaks 2002. aasta detsembri lõpus, sai alles 2003. aasta esimesel poolel lõpetada muudatuste tegemise EuropeAid koostöötalituse käsiraamatutesse ja suunistesse, mis seejärel tõlgiti ja esindustele saadeti. 2003. aastal avaldas järelevalvesüsteemidele ja kontrollile kõige suuremat mõju loobumine finantskontrolöri tsentraliseeritud funktsioonist ja sellest tulenevalt finantsüksuste ning eelarvevahendite käsutaja vastutusel läbiviidavate ex ante ja ex post kontrollide rolli tugevnemine.

Image

Image

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus ja iseloom

| 7.3. | Üldeesmärgiks erihinnangu andmisel oli järelduse tegemine välistegevuse seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (üldeelarve finantsperspektiivi 4. rubriik). Audit koosnes tehingute seaduslikkust ja korrektsust tagavate järelevalvesüsteemide ja -kontrollide läbivaatamisest, millele lisandusid komisjoni peakorteri, esinduste ja rakendusorganisatsioonide tehingute testimine ning EuropeAid koostöötalituse ja humanitaarabitalituse peadirektorite aasta tegevusaruannete läbivaatamine. |
| --- | --- |

7.3.

Üldeesmärgiks erihinnangu andmisel oli järelduse tegemine välistegevuse seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (üldeelarve finantsperspektiivi 4. rubriik). Audit koosnes tehingute seaduslikkust ja korrektsust tagavate järelevalvesüsteemide ja -kontrollide läbivaatamisest, millele lisandusid komisjoni peakorteri, esinduste ja rakendusorganisatsioonide tehingute testimine ning EuropeAid koostöötalituse ja humanitaarabitalituse peadirektorite aasta tegevusaruannete läbivaatamine.

| 7.4. | Audit viidi läbi komisjoni peakorteris, kuues esinduses (Albaania, Indoneesia, Maroko, Peruu, Lõuna-Aafrika ja Ukraina) ja 13 rakendusorganisatsioonis. Punktis 7.1 loetletud valdkonnad vaadati läbi ja testiti. Albaanias ja Ukrainas piirdus kontrollikoja audit süsteemide eelhindamisega, ilma et neid oleks otseselt testitud. Kosovole ja Jugoslaavia Liitvabariigile antav ülesehitusabi kuulub igal aastal Euroopa Ülesehitusametis eraldi auditeerimisele. Lisaks kontrolliti auditi käigus piiratud arvu rahvusvaheliste kalanduslepingute tehinguid. |
| --- | --- |

7.4.

Audit viidi läbi komisjoni peakorteris, kuues esinduses (Albaania, Indoneesia, Maroko, Peruu, Lõuna-Aafrika ja Ukraina) ja 13 rakendusorganisatsioonis. Punktis 7.1 loetletud valdkonnad vaadati läbi ja testiti. Albaanias ja Ukrainas piirdus kontrollikoja audit süsteemide eelhindamisega, ilma et neid oleks otseselt testitud. Kosovole ja Jugoslaavia Liitvabariigile antav ülesehitusabi kuulub igal aastal Euroopa Ülesehitusametis eraldi auditeerimisele. Lisaks kontrolliti auditi käigus piiratud arvu rahvusvaheliste kalanduslepingute tehinguid.

| 7.5. | Järelevalvesüsteemide ja kontrolli osas keskendus kontrollikoja läbivaatus sisekontrollistandarditele, mis olid seotud asjaomaste talituste riskianalüüsiga; teabestruktuuridele ning finantsjärelevalve ja kontrolli aruandlusele ja EuropeAid koostöötalituse ja humanitaarabiameti siseauditi funktsioonidele. |
| --- | --- |

7.5.

Järelevalvesüsteemide ja kontrolli osas keskendus kontrollikoja läbivaatus sisekontrollistandarditele, mis olid seotud asjaomaste talituste riskianalüüsiga; teabestruktuuridele ning finantsjärelevalve ja kontrolli aruandlusele ja EuropeAid koostöötalituse ja humanitaarabiameti siseauditi funktsioonidele.

| 7.6. | Kontrollikoja tööd takistas asjaolu, et aruande koostamise ajaks polnud ta saanud EuropeAid koostöötalituse peakorterist täielikku teavet esinduste poolt esitatud aruannete kohta, mida arvestatakse EuropeAid koostöötalituse aasta tegevusaruande ja peadirektori avalduse ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

7.6.

Kontrollikoja tööd takistas asjaolu, et aruande koostamise ajaks polnud ta saanud EuropeAid koostöötalituse peakorterist täielikku teavet esinduste poolt esitatud aruannete kohta, mida arvestatakse EuropeAid koostöötalituse aasta tegevusaruande ja peadirektori avalduse ettevalmistamisel.

| 7.6. | The Commission will endeavour to ensure that this procedure operates smoothly in the future. |
| --- | --- |

7.6.

The Commission will endeavour to ensure that this procedure operates smoothly in the future.

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

Sisekontrollistandardid

| 7.7. | 2002. aastal viisid EuropeAid koostöötalitus ja humanitaarabiamet lõpule sisekontrollistandardite rakendamise raamistiku, mille komisjon määratles 13. detsembril 2000 (5). Standardite kasutuselevõttu toetati juhendite ja suuniste avaldamise ja kaasajastamisega ning ulatuslike koolitusprogrammidega, eriti haldus- ja finantskorra osas. Seoses uue finantsmääruse rakendamisega vaadati viimatinimetatu 2003. aastal põhjalikult läbi ja kaasajastati. |
| --- | --- |

7.7.

2002. aastal viisid EuropeAid koostöötalitus ja humanitaarabiamet lõpule sisekontrollistandardite rakendamise raamistiku, mille komisjon määratles 13. detsembril 2000 (5). Standardite kasutuselevõttu toetati juhendite ja suuniste avaldamise ja kaasajastamisega ning ulatuslike koolitusprogrammidega, eriti haldus- ja finantskorra osas. Seoses uue finantsmääruse rakendamisega vaadati viimatinimetatu 2003. aastal põhjalikult läbi ja kaasajastati.

Humanitaarabiamet

Riskide hindamine

| 7.8. | Humanitaarabiamet viis rahuldavalt läbi oma riskide hindamise, jõudes järeldusele, et paljud humanitaarabivaldkonna riskid jäid tema kontrolli alt välja, välja arvatud rakenduspartnerite kvaliteet. Nagu eelmistelgi aastatel, suunati riskide vähendamiseks tehtavad jõupingutused eelkõige rakenduspartnerite valikule koos sellega kaasneva range auditeerimissüsteemiga väljavalitute üle. |
| --- | --- |

7.8.

Humanitaarabiamet viis rahuldavalt läbi oma riskide hindamise, jõudes järeldusele, et paljud humanitaarabivaldkonna riskid jäid tema kontrolli alt välja, välja arvatud rakenduspartnerite kvaliteet. Nagu eelmistelgi aastatel, suunati riskide vähendamiseks tehtavad jõupingutused eelkõige rakenduspartnerite valikule koos sellega kaasneva range auditeerimissüsteemiga väljavalitute üle.

| 7.8. | The risk was reduced by several other measures which include: monitoring by the technical assistants (ECHO experts), the use of a specific monitoring tool, the progressively increased use of specific indicators to measure the achievement of the objectives of the project. |
| --- | --- |

7.8.

The risk was reduced by several other measures which include: monitoring by the technical assistants (ECHO experts), the use of a specific monitoring tool, the progressively increased use of specific indicators to measure the achievement of the objectives of the project.

Rakenduspartnerite audit

| 7.9. | 2002. aastal hakkas humanitaarabiamet rakenduspartnerite auditeerimiseks kasutama üldist lähenemisviisi. 2003. aastal oli see süsteem juba täielikult töökorras. Auditites hinnati selliseid aspekte nagu rakenduspartnerite struktuur, menetlused ja sisekontroll ning raamatupidamisarvestus- ja finantssüsteemid, juhtimiskultuur ja personalivärbamissüsteemid. Põhjalikult testiti partnerite rakendatud projektide kulusid. Siiski tõdeti, et välja arvatud ühe ÜRO Pagulaste Ülemkomissari (UNHCR) projekti külastamine Sierra Leones, ei ole sellisel viisil testitud ühtegi rahvusvahelist organisatsiooni (põhiliselt ÜRO asutused). |
| --- | --- |

7.9.

2002. aastal hakkas humanitaarabiamet rakenduspartnerite auditeerimiseks kasutama üldist lähenemisviisi. 2003. aastal oli see süsteem juba täielikult töökorras. Auditites hinnati selliseid aspekte nagu rakenduspartnerite struktuur, menetlused ja sisekontroll ning raamatupidamisarvestus- ja finantssüsteemid, juhtimiskultuur ja personalivärbamissüsteemid. Põhjalikult testiti partnerite rakendatud projektide kulusid. Siiski tõdeti, et välja arvatud ühe ÜRO Pagulaste Ülemkomissari (UNHCR) projekti külastamine Sierra Leones, ei ole sellisel viisil testitud ühtegi rahvusvahelist organisatsiooni (põhiliselt ÜRO asutused).

| 7.9. | The Commission (ECHO) did not carry out audits at the head-quarters of international organisations in 2003 as the new Framework Partnership Agreement (FPA) was being established. At this time negotiations with the UN organisations leading to the Financial and Administrative Framework Agreement (FAFA) were being finalised (completed on 29 April 2003). The FAFA in turn resulted in the revision of the FPA for international organisations. |
| --- | --- |

7.9.

The Commission (ECHO) did not carry out audits at the head-quarters of international organisations in 2003 as the new Framework Partnership Agreement (FPA) was being established. At this time negotiations with the UN organisations leading to the Financial and Administrative Framework Agreement (FAFA) were being finalised (completed on 29 April 2003). The FAFA in turn resulted in the revision of the FPA for international organisations.

Further to the above the Commission services (EuropeAid and ECHO) started to review the UN's control systems used in the management of EU funded projects. The on the spot verifications of these systems and expenditure records, at the UN headquarters, started in 2004. The International Red Cross family was audited in the first half of 2004.

| 7.10. | 2003. aastal viidi lõpule auditid 136 rakenduspartneri ja 535 projekti osas. Kontrollikoda vaatas läbi 16 auditit, mille kvaliteet oli hea. Kõige olulisemad auditite käigus tuvastatud probleemid olid järgmised: puudulikud pakkumismenetlused (7 juhtumit 16st); puudused raamatupidamissüsteemides, probleemid kontode vastavusse viimisega, finantsaruandlus (7 juhul 16st) ja puudulik varude kontroll (3 juhul 16st). Kõige sagedasemateks kulude tühistamise põhjusteks olid kulusid põhjendavate dokumentide puudumine ja kulude abikõlbmatus. Leiti vaid üks pakkumiseeskirjade eiramise juhtum, kuna enamus audititest pakkumisi ei testinud. Nendes auditiaruannetes tehtud märkuste iseloom ja kuludes leitud vead vastavad üldjoontes kontrollikoja rakendusorganisatsioonide auditi leidudele (vt punktid 7.38 ja 7.39). |
| --- | --- |

7.10.

2003. aastal viidi lõpule auditid 136 rakenduspartneri ja 535 projekti osas. Kontrollikoda vaatas läbi 16 auditit, mille kvaliteet oli hea. Kõige olulisemad auditite käigus tuvastatud probleemid olid järgmised: puudulikud pakkumismenetlused (7 juhtumit 16st); puudused raamatupidamissüsteemides, probleemid kontode vastavusse viimisega, finantsaruandlus (7 juhul 16st) ja puudulik varude kontroll (3 juhul 16st). Kõige sagedasemateks kulude tühistamise põhjusteks olid kulusid põhjendavate dokumentide puudumine ja kulude abikõlbmatus. Leiti vaid üks pakkumiseeskirjade eiramise juhtum, kuna enamus audititest pakkumisi ei testinud. Nendes auditiaruannetes tehtud märkuste iseloom ja kuludes leitud vead vastavad üldjoontes kontrollikoja rakendusorganisatsioonide auditi leidudele (vt punktid 7.38 ja 7.39).

| 7.11. | Rakenduspartnerid kohustusid ellu viima oma süsteemide parandamiseks tehtud soovitusi. Mittelubatud summad arvestatakse käimasolevate või uute projektide maksetest maha. Saadud tulemused näitavad, et rakendusorganisatsioonide auditid on tõhus järelevalve- ja kontrollivahend. |
| --- | --- |

7.11.

Rakenduspartnerid kohustusid ellu viima oma süsteemide parandamiseks tehtud soovitusi. Mittelubatud summad arvestatakse käimasolevate või uute projektide maksetest maha. Saadud tulemused näitavad, et rakendusorganisatsioonide auditid on tõhus järelevalve- ja kontrollivahend.

EuropeAid koostöötalitus kesktasandil

2002. aasta leidude järelaudit

| 7.12. | 2002. aasta aruandes (punktid 7.6 ja 7.37) märkis kontrollikoda, et üldine riskide hindamine oli veel läbi viimata, kohustuste ja maksete töötlemisel ei kasutatud süstemaatiliselt küsimustikke ning puudus sissenõudekorralduste ja sisekontrolli puuduste aruandlussüsteem. 2003. aastal olukord paranes, kuna EuropeAid koostöötalitus viis 2003. aasta oktoobris lõpule oma riskide hindamise ning kontrollikoda leidis, et kõigis külastatud esindustes kasutati küsimustikke süstemaatiliselt. Kuid kui finantsjuhtimise ja -kontrollianalüüsi osakonna (FMC) poolt läbi viidud tagasinõutavate summade süvaläbivaatus välja arvata, siis puudus kõigi direktoraatide finants-, lepingute sõlmimise- ja auditiüksustel rahuldav järelevalve ja aruandlus tagasinõutavate summade kohta (vt punkt 7.23). Samuti puudus tõendusmaterjal selle kohta, et süsteem, mis tagaks personalipoolse teavitamise sisekontrolli puudustest, funktsioneerib korralikult. |
| --- | --- |

7.12.

2002. aasta aruandes (punktid 7.6 ja 7.37) märkis kontrollikoda, et üldine riskide hindamine oli veel läbi viimata, kohustuste ja maksete töötlemisel ei kasutatud süstemaatiliselt küsimustikke ning puudus sissenõudekorralduste ja sisekontrolli puuduste aruandlussüsteem. 2003. aastal olukord paranes, kuna EuropeAid koostöötalitus viis 2003. aasta oktoobris lõpule oma riskide hindamise ning kontrollikoda leidis, et kõigis külastatud esindustes kasutati küsimustikke süstemaatiliselt. Kuid kui finantsjuhtimise ja -kontrollianalüüsi osakonna (FMC) poolt läbi viidud tagasinõutavate summade süvaläbivaatus välja arvata, siis puudus kõigi direktoraatide finants-, lepingute sõlmimise- ja auditiüksustel rahuldav järelevalve ja aruandlus tagasinõutavate summade kohta (vt punkt 7.23). Samuti puudus tõendusmaterjal selle kohta, et süsteem, mis tagaks personalipoolse teavitamise sisekontrolli puudustest, funktsioneerib korralikult.

| 7.12. | The Commission takes note of the Court's observations concerning progress made by the EuropeAid Cooperation Office in 2003 in comparison to 2002, regarding Risk Assessment and the systematic use of checklists. |
| --- | --- |

7.12.

The Commission takes note of the Court's observations concerning progress made by the EuropeAid Cooperation Office in 2003 in comparison to 2002, regarding Risk Assessment and the systematic use of checklists.

Regarding recovery, the efforts made during the most recent exercise have resulted in a fall in the amount to be recovered that had accumulated at the end of 2002 by almost 100 claims, representing nearly EUR 10 million. These results are partially obscured by the sudden appearance of a new RAR during 2003 (an increase of 50 claims worth EUR 2 million). At the beginning of the 2003 exercise, the number of claims not resolved by their due date stood at 614 (for a total of EUR 64 038 938,27), while by the end of the exercise it had fallen to 567 (for a total of EUR 56 542 997,78) The number of outstanding claims therefore fell by 7,65 %, and their total dipped by 11,7 %.

Regarding the reporting of internal control weaknesses by staff, the Commission will study ways of improving its functioning.

Riskide hindamine

| 7.13. | 2003. aasta oktoobris lõpetatud riskide hindamine annab ülevaate välisabidoonoreid ähvardavatest riskidest. Selles keskenduti partnerriikide riskidele, arenguorganisatsioonide riskidele ja eelarvetoetustega seotud riskidele. Hindamine näitas, milliseid meetmeid on riskide tõrjumiseks võetud, mis seisnesid peamiselt arenguabi lähenemisviiside ja menetluste täiendamises ning arengupartneritega parema dialoogi loomises. Riskide hindamisel kirjeldatud finantsriskide suhtes võetavad meetmed keskenduvad siseauditiüksusele ja rakendusorganisatsioonide välisauditite üldisele tugevdamisele. EuropeAid koostöötalitus on oma 2004. aasta juhtimiskavas sõnastanud terve rea konkreetseid meetmeid, mis peaksid looma aluse koordineeritud ja terviklikule järelevalve- ja kontrollisüsteemile. |
| --- | --- |

7.13.

2003. aasta oktoobris lõpetatud riskide hindamine annab ülevaate välisabidoonoreid ähvardavatest riskidest. Selles keskenduti partnerriikide riskidele, arenguorganisatsioonide riskidele ja eelarvetoetustega seotud riskidele. Hindamine näitas, milliseid meetmeid on riskide tõrjumiseks võetud, mis seisnesid peamiselt arenguabi lähenemisviiside ja menetluste täiendamises ning arengupartneritega parema dialoogi loomises. Riskide hindamisel kirjeldatud finantsriskide suhtes võetavad meetmed keskenduvad siseauditiüksusele ja rakendusorganisatsioonide välisauditite üldisele tugevdamisele. EuropeAid koostöötalitus on oma 2004. aasta juhtimiskavas sõnastanud terve rea konkreetseid meetmeid, mis peaksid looma aluse koordineeritud ja terviklikule järelevalve- ja kontrollisüsteemile.

Teave ja aruandlus

| 7.14. | Olukorras, kus arengumeetmete juhtimine ja rakendamine on suures osas esindustele delegeeritud, on eriti oluline, et Brüsseli peakorter teostaks piisaval teabel ja adekvaatsel aruandlussüsteemil põhinevat järelevalvet. Seda põhimõtet, mis on sätestatud EuropeAid koostöötalituse riskianalüüsis 2002. aasta detsembris, kinnitas ka 2003. aasta oktoobris lõppenud riskide isehindamine. |
| --- | --- |

7.14.

Olukorras, kus arengumeetmete juhtimine ja rakendamine on suures osas esindustele delegeeritud, on eriti oluline, et Brüsseli peakorter teostaks piisaval teabel ja adekvaatsel aruandlussüsteemil põhinevat järelevalvet. Seda põhimõtet, mis on sätestatud EuropeAid koostöötalituse riskianalüüsis 2002. aasta detsembris, kinnitas ka 2003. aasta oktoobris lõppenud riskide isehindamine.

| 7.15. | Suurem osa järelevalves kasutatavast finantsteabest saadakse EuropeAid koostöötalituse ühisest Relex infosüsteemist (CRIS). 2003. aastal teabe kvaliteet CRIS-is paranes, eriti projektide rakendamisel tehtavate edusammude järelevalve osas. Finantsteave hõlmab eeskätt otsuseid, lepingute sõlmimist, kulukohustusi ja makseid. Süsteem ei anna iga projekti kohta eraldi teavet selle suhtes läbi viidud auditite, auditite tulemuste ning rakendatud meetmete kohta. |
| --- | --- |

7.15.

Suurem osa järelevalves kasutatavast finantsteabest saadakse EuropeAid koostöötalituse ühisest Relex infosüsteemist (CRIS). 2003. aastal teabe kvaliteet CRIS-is paranes, eriti projektide rakendamisel tehtavate edusammude järelevalve osas. Finantsteave hõlmab eeskätt otsuseid, lepingute sõlmimist, kulukohustusi ja makseid. Süsteem ei anna iga projekti kohta eraldi teavet selle suhtes läbi viidud auditite, auditite tulemuste ning rakendatud meetmete kohta.

| 7.15. | The introduction of new tools (such as CRIS Audit) will contribute to further improving the flow of information on audit results at central level. Data in relation to audits launched by Headquarters and Delegations are registered in CRIS Audit. |
| --- | --- |

7.15.

The introduction of new tools (such as CRIS Audit) will contribute to further improving the flow of information on audit results at central level. Data in relation to audits launched by Headquarters and Delegations are registered in CRIS Audit.

Information relating to audits to be provided by beneficiaries before introducing requests for payments (certification audits) will be encoded at two stages, once when the contract is concluded and second, when the certificate or the audit report is presented. The procedural steps, as well as the appropriate fields in CRIS, are envisaged but still need to be developped. It is not intended, however, to register information on certification audits to the same extent as data relating to external audits launched by headquarters or delegations.

Finantsjärelevalve

| 7.16. | Praegu teostavad peakorteris finantsjärelevalvet esmajoones finants-, lepingute sõlmimise ja auditiüksused. Selleks on üksustel kasutada muuhulgas järgmised vahendid: |
| --- | --- |

7.16.

Praegu teostavad peakorteris finantsjärelevalvet esmajoones finants-, lepingute sõlmimise ja auditiüksused. Selleks on üksustel kasutada muuhulgas järgmised vahendid:

| — | CRIS-süsteemi kaudu saadav finantsteave ja esindustelt saadav täiendav teave, |
| --- | --- |

—

CRIS-süsteemi kaudu saadav finantsteave ja esindustelt saadav täiendav teave,

| — | esinduste auditid, |
| --- | --- |

—

esinduste auditid,

| — | rakendusorganisatsioonide auditid, mille on algatatud komisjoni talitused või mille teostanud rakendusorganisatsioonid ise. |
| --- | --- |

—

rakendusorganisatsioonide auditid, mille on algatatud komisjoni talitused või mille teostanud rakendusorganisatsioonid ise.

Lisaks on tehtud ka valikulisi ex ante kontrolle (vt punkt 7.20).

| 7.17. | Kõik finantsüksused analüüsivad tervet rida finantsnäitajaid, nagu kulukohustuste ja maksete summad ja projektideks kasutada olevad summad. Iga direktoraadi finantsüksus võib vabalt otsustada, milliste aspektide üle järelevalvet teostada. Finantsjärelevalvet võiks märgatavalt tugevdada ühine teabevajaduste analüüs ja ühine üldmetoodika. |
| --- | --- |

7.17.

Kõik finantsüksused analüüsivad tervet rida finantsnäitajaid, nagu kulukohustuste ja maksete summad ja projektideks kasutada olevad summad. Iga direktoraadi finantsüksus võib vabalt otsustada, milliste aspektide üle järelevalvet teostada. Finantsjärelevalvet võiks märgatavalt tugevdada ühine teabevajaduste analüüs ja ühine üldmetoodika.

| 7.17. | The Commission recognises that a common overall methodology on the use of management information could strengthen the monitoring of the implementation and the performance against pre-defined targets and objectives. |
| --- | --- |

7.17.

The Commission recognises that a common overall methodology on the use of management information could strengthen the monitoring of the implementation and the performance against pre-defined targets and objectives.

| 7.18. | Viiest detsentraliseeritud tegevust juhtiva direktoraadi finantsüksustest kaks viisid läbi oma esinduste auditi, vaadates läbi nende finantssüsteemid tehingute menetlemiseks, lepingute sõlmimise süsteemi ja järelevalve- ja kontrollisüsteemid ning lõpetasid oma töö esinduste menetletud tehingute auditeerimisega. Nad leidsid, et selle taseme finantssüsteemid töötasid korralikult. Seda esinduste auditeerimise olulist vahendit peaksid kasutama kõik direktoraadid. |
| --- | --- |

7.18.

Viiest detsentraliseeritud tegevust juhtiva direktoraadi finantsüksustest kaks viisid läbi oma esinduste auditi, vaadates läbi nende finantssüsteemid tehingute menetlemiseks, lepingute sõlmimise süsteemi ja järelevalve- ja kontrollisüsteemid ning lõpetasid oma töö esinduste menetletud tehingute auditeerimisega. Nad leidsid, et selle taseme finantssüsteemid töötasid korralikult. Seda esinduste auditeerimise olulist vahendit peaksid kasutama kõik direktoraadid.

| 7.18. | The devolution of the management of external aid has involved a considerable transferral of tasks and responsibilities to delegations, and hence major changes in the quantity, nature and organisation of work done in the delegations. Given the scale of the expected changes, a verification exercise was systematically carried out before devolution was held to be operational in a Delegation, in order to: |
| --- | --- |

7.18.

The devolution of the management of external aid has involved a considerable transferral of tasks and responsibilities to delegations, and hence major changes in the quantity, nature and organisation of work done in the delegations. Given the scale of the expected changes, a verification exercise was systematically carried out before devolution was held to be operational in a Delegation, in order to:

| — | confirm with the head of delegation that the conditions necessary to begin devolved operations are in place, |
| --- | --- |

—

confirm with the head of delegation that the conditions necessary to begin devolved operations are in place,

| — | supply the subdelegated authorising officer in question (the Director at headquarters) with sufficient information to form an opinion about each delegation's capacity to perform in a devolved manner within acceptable levels of efficiency and risk, with particular regard to training and levels of staff expertise, |
| --- | --- |

—

supply the subdelegated authorising officer in question (the Director at headquarters) with sufficient information to form an opinion about each delegation's capacity to perform in a devolved manner within acceptable levels of efficiency and risk, with particular regard to training and levels of staff expertise,

| — | provide the head of delegation and the director in question with an opinion on the conformity of the systems that have been created, and on the extent to which transactions conform to the rules in force. |
| --- | --- |

—

provide the head of delegation and the director in question with an opinion on the conformity of the systems that have been created, and on the extent to which transactions conform to the rules in force.

Some directorates have made additional assessments primarily in cases where devolution took place in the first wave (2001).

Directorates where devolution took place later will consider when to carry out such assessments.

Rakendusorganisatsioonide audit

| 7.19. | 2003. aastal algatasid EuropeAid koostöötalituse erinevad direktoraadid 2003. aasta auditikava raames umbes 100 rakendusorganisatsioonide auditit. 2004. aasta alguses oli enamus neist audititest veel lõpetamata. Need auditid algatati lisaks umbes 350-le esinduste nimel läbiviidavale auditile ning audititele, mille arv pole teada ja mis rakendusorganisatsioonid olid aruandluse ja väljamaksmise kohta ise oma huvides otse tellinud. 2003. aastal saavutati auditite arvukuse osas eelmise aastaga võrreldes märgatav edu (2002. aastal kokku 250 auditit). Auditite kavandamiseks ja koordineerimiseks koostati 2003. aasta auditikava, see hõlmab aga vaid 100 peakorteri algatatud auditit. Enamusel juhtudel puudus peakorteri talitustel jooksev teave esinduste käivitatud auditite kohta. Tervikteave auditite kohta pole veel sisestatud EuropeAid koostöötalituse finantsinfosüsteemi CRIS. On astutud esimesi samme auditimooduli väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

7.19.

2003. aastal algatasid EuropeAid koostöötalituse erinevad direktoraadid 2003. aasta auditikava raames umbes 100 rakendusorganisatsioonide auditit. 2004. aasta alguses oli enamus neist audititest veel lõpetamata. Need auditid algatati lisaks umbes 350-le esinduste nimel läbiviidavale auditile ning audititele, mille arv pole teada ja mis rakendusorganisatsioonid olid aruandluse ja väljamaksmise kohta ise oma huvides otse tellinud. 2003. aastal saavutati auditite arvukuse osas eelmise aastaga võrreldes märgatav edu (2002. aastal kokku 250 auditit). Auditite kavandamiseks ja koordineerimiseks koostati 2003. aasta auditikava, see hõlmab aga vaid 100 peakorteri algatatud auditit. Enamusel juhtudel puudus peakorteri talitustel jooksev teave esinduste käivitatud auditite kohta. Tervikteave auditite kohta pole veel sisestatud EuropeAid koostöötalituse finantsinfosüsteemi CRIS. On astutud esimesi samme auditimooduli väljatöötamiseks.

| 7.19. | The Commission shares the Court's views on progress made in 2003. As regards information on audits launched by delegations, since the inclusion of reporting tables in the EAMR (external assistance management reports), such information has become more regularly available. |
| --- | --- |

7.19.

The Commission shares the Court's views on progress made in 2003. As regards information on audits launched by delegations, since the inclusion of reporting tables in the EAMR (external assistance management reports), such information has become more regularly available.

Moreover, CRIS AUDIT (a module of CRIS) has been made available for encoding audits both in headquarters and delegations. The use of this module requires appropriate training. This training started in May 2004.

Ex ante kontrolli osakonnad

| 7.20. | Lisaks finantsmääruse artiklis 60 ette nähtud tavalistele ex ante kontrollimistele loodi kõigis direktoraatides valikuliste ex ante kontrollide osakond (vt punkt 7.16). See oli vahepealne meede pärast finantskontrolöri funktsiooni kaotamist. Kontrollikoda sai ex ante finantskontrollide kohta teavet pooltelt direktoraatidelt. Personaliprobleemide tõttu oli aastas pikki ajavahemikke, mil ex ante kontrolle ei tehtud. Ühes direktoraadis oli kontrollitud kõiki tehinguid, kahes oli 3 500 tehingust kontrollitud 310 tehingut. Nende kontrollimiste käigus oli läbi vaadatud peakorteri või esinduste heakskiidul rakendusorganisatsioonidele viimaste taotluse alusel tehtud maksed, mida on tõendatud tegelikult tehtud kulutuste finantsülevaadetega. Selles etapis ei kontrollita raamatupidamise alusdokumente, näiteks kaubaarveid. Üks kolmest eespool nimetatud direktoraadist esitas aruande koos ex ante kontrolli tulemuste analüüsiga. Kaks ülejäänud direktoraati esitasid selgitused suuliselt. Ilmnes, et ex ante kontrollidega avastati põhiliselt formaalseid puudusi ja see tõdemus ühtib ka kontrollikoja poolt komisjoni peakorteri ja esinduste tasandil läbiviidud tehingute auditi tulemustega. |
| --- | --- |

7.20.

Lisaks finantsmääruse artiklis 60 ette nähtud tavalistele ex ante kontrollimistele loodi kõigis direktoraatides valikuliste ex ante kontrollide osakond (vt punkt 7.16). See oli vahepealne meede pärast finantskontrolöri funktsiooni kaotamist. Kontrollikoda sai ex ante finantskontrollide kohta teavet pooltelt direktoraatidelt. Personaliprobleemide tõttu oli aastas pikki ajavahemikke, mil ex ante kontrolle ei tehtud. Ühes direktoraadis oli kontrollitud kõiki tehinguid, kahes oli 3 500 tehingust kontrollitud 310 tehingut. Nende kontrollimiste käigus oli läbi vaadatud peakorteri või esinduste heakskiidul rakendusorganisatsioonidele viimaste taotluse alusel tehtud maksed, mida on tõendatud tegelikult tehtud kulutuste finantsülevaadetega. Selles etapis ei kontrollita raamatupidamise alusdokumente, näiteks kaubaarveid. Üks kolmest eespool nimetatud direktoraadist esitas aruande koos ex ante kontrolli tulemuste analüüsiga. Kaks ülejäänud direktoraati esitasid selgitused suuliselt. Ilmnes, et ex ante kontrollidega avastati põhiliselt formaalseid puudusi ja see tõdemus ühtib ka kontrollikoja poolt komisjoni peakorteri ja esinduste tasandil läbiviidud tehingute auditi tulemustega.

| 7.20. | CRIS AUDIT is a second level ex ante optional control function, implemented on an interim basis as a measure to accompany the changes ensuing from the entry into force of the new financial Regulation, in the expectation of the creation of a centralised ex post verification system at EuropeAid level. |
| --- | --- |

7.20.

CRIS AUDIT is a second level ex ante optional control function, implemented on an interim basis as a measure to accompany the changes ensuing from the entry into force of the new financial Regulation, in the expectation of the creation of a centralised ex post verification system at EuropeAid level.

Siseauditi suutlikkus

| 7.21. | Siseauditi suutlikkust hindav üksus lõpetas 2003. aastal sisekontrollistandardite hindamise ja vaatas läbi kontrollisüsteemid kolmes konkreetses valdkonnas. 2004. aasta märtsis uuendas üksus oma sisekontrollistandardite läbivaatuse meetodeid, andes väga olulisi soovitusi üksikasjalikumate riskianalüüside koostamise ning järelevalvesüsteemide ja kontrolli täiendamise kohta. Lisaks eespool nimetatud auditeerimisülesannetele hindas üksus nii peakorteri kui esinduste töökoormust. Kuigi töökoormuse hindamine, mis on personalivajaduste hindamise esimene aste, on andnud huvitavaid tulemusi, on küsitav, kas seda tööd peab tegema siseauditi suutlikkust hindav üksus, eriti kui personaliressursid on äärmiselt piiratud. Siseauditi suutlikkust hindava üksuse esmatähtsaks ülesandeks peaks olema tehingute seaduslikkust ja korrektsust tagavate süsteemide hindamine ja peadirektori abistamine hästipõhjendatud iga-aastase kinnitava avalduse sõnastamisel, eriti kontrollimenetluste kvaliteedi osas. |
| --- | --- |

7.21.

Siseauditi suutlikkust hindav üksus lõpetas 2003. aastal sisekontrollistandardite hindamise ja vaatas läbi kontrollisüsteemid kolmes konkreetses valdkonnas. 2004. aasta märtsis uuendas üksus oma sisekontrollistandardite läbivaatuse meetodeid, andes väga olulisi soovitusi üksikasjalikumate riskianalüüside koostamise ning järelevalvesüsteemide ja kontrolli täiendamise kohta. Lisaks eespool nimetatud auditeerimisülesannetele hindas üksus nii peakorteri kui esinduste töökoormust. Kuigi töökoormuse hindamine, mis on personalivajaduste hindamise esimene aste, on andnud huvitavaid tulemusi, on küsitav, kas seda tööd peab tegema siseauditi suutlikkust hindav üksus, eriti kui personaliressursid on äärmiselt piiratud. Siseauditi suutlikkust hindava üksuse esmatähtsaks ülesandeks peaks olema tehingute seaduslikkust ja korrektsust tagavate süsteemide hindamine ja peadirektori abistamine hästipõhjendatud iga-aastase kinnitava avalduse sõnastamisel, eriti kontrollimenetluste kvaliteedi osas.

| 7.21. | The Communication which set up Internal Audit Capabilities identified for them three objectives: two relate to the control of risk and internal control system, the third with making recommendations to improve efficiency and effectiveness of operation and ensure economy in the use of resources. The workload assessments carried out both in EuropeAid and ECHO respond to this third objective. Human resource management had been identified as a risk by EuropeAid in their risk self-assessment and the Communication on devolution of January 2004 required Relex IACs to jointly audit workload assessment in devolved Delegation to ensure the number of staff can carry the new increased workload. ECHO too considered it necessary to assess the comparative workload carried out by its units on the basis of work flows. In all cases adequate and relevant methodologies were developed, which can now be utilised by management. Workload assessments are considered by management at EuropeAid and ECHO as part of an IAC's role in providing a helping hand on matters related to the economy, efficiency and effectiveness of the performance of the DG (see Paragraph 1.3 of Communication for the provision of IAC in each Commission Service). |
| --- | --- |

7.21.

The Communication which set up Internal Audit Capabilities identified for them three objectives: two relate to the control of risk and internal control system, the third with making recommendations to improve efficiency and effectiveness of operation and ensure economy in the use of resources. The workload assessments carried out both in EuropeAid and ECHO respond to this third objective. Human resource management had been identified as a risk by EuropeAid in their risk self-assessment and the Communication on devolution of January 2004 required Relex IACs to jointly audit workload assessment in devolved Delegation to ensure the number of staff can carry the new increased workload. ECHO too considered it necessary to assess the comparative workload carried out by its units on the basis of work flows. In all cases adequate and relevant methodologies were developed, which can now be utilised by management. Workload assessments are considered by management at EuropeAid and ECHO as part of an IAC's role in providing a helping hand on matters related to the economy, efficiency and effectiveness of the performance of the DG (see Paragraph 1.3 of Communication for the provision of IAC in each Commission Service).

Järelkontroll

| 7.22. | Finantsjuhtimise ja -kontrollianalüüsi osakond, mis vastutab järelkontrolli eest, on teinud ulatusliku tehingutevalimi alusel läbivaatusi eeskätt selleks, et saada terviklik ülevaade tagasinõutavatest summadest ja tagastamata ettemaksetest. Antud üksuse töö ja direktoraatide finantsüksuste järelevalve sarnasust arvestades nägi osakonna töökirjeldus ette kaasaaitamist finantsüksuste järelkontrolli ühtlustatuma metoodika loomisele. Seni polnud direktoraatide finantsüksused koordineeritud lähenemisviisi esmatähtsaks pidanud. Vaatamata finantsjuhtimise ja -kontrollianalüüsi osakonna ja siseauditi suutlikkust hindava üksuse töö võimalikule vastastikusele täiendavusele pole tõendeid kahe üksuse töö koordineerimise ja kogemuste vahetamise kohta. |
| --- | --- |

7.22.

Finantsjuhtimise ja -kontrollianalüüsi osakond, mis vastutab järelkontrolli eest, on teinud ulatusliku tehingutevalimi alusel läbivaatusi eeskätt selleks, et saada terviklik ülevaade tagasinõutavatest summadest ja tagastamata ettemaksetest. Antud üksuse töö ja direktoraatide finantsüksuste järelevalve sarnasust arvestades nägi osakonna töökirjeldus ette kaasaaitamist finantsüksuste järelkontrolli ühtlustatuma metoodika loomisele. Seni polnud direktoraatide finantsüksused koordineeritud lähenemisviisi esmatähtsaks pidanud. Vaatamata finantsjuhtimise ja -kontrollianalüüsi osakonna ja siseauditi suutlikkust hindava üksuse töö võimalikule vastastikusele täiendavusele pole tõendeid kahe üksuse töö koordineerimise ja kogemuste vahetamise kohta.

| 7.22. | With the setting up on 1 February 2004 of a new unit in charge of both monitoring the implementation of the internal control framework and transaction control, EuropeAid believes that it has created conditions that will ensure better coordination and complementarity between the different actors in internal control. |
| --- | --- |

7.22.

With the setting up on 1 February 2004 of a new unit in charge of both monitoring the implementation of the internal control framework and transaction control, EuropeAid believes that it has created conditions that will ensure better coordination and complementarity between the different actors in internal control.

Üldised järelevalve- ja kontrollifunktsioonid

| 7.23. | Eelmistest punktidest on näha, et lisaks esindustele täidavad ka peakorteri paljud talitused teatud järelevalve- ja kontrollifunktsioone. Ülevaate sellest võib leida
  tabelist 7.1
  . Nüüd, kui detsentraliseerimisprotsess esinduste tasandil on tegelikult lõppenud, tuleb need tegevused tervikpildi saamiseks üle vaadata. Üldise järelevalve- ja kontrollistrateegia täpsemaks määratlemiseks peaks komisjon selgitama: |
| --- | --- |

7.23.

Eelmistest punktidest on näha, et lisaks esindustele täidavad ka peakorteri paljud talitused teatud järelevalve- ja kontrollifunktsioone. Ülevaate sellest võib leida
  tabelist 7.1
  . Nüüd, kui detsentraliseerimisprotsess esinduste tasandil on tegelikult lõppenud, tuleb need tegevused tervikpildi saamiseks üle vaadata. Üldise järelevalve- ja kontrollistrateegia täpsemaks määratlemiseks peaks komisjon selgitama:

| a) | kuidas peaksid erinevate talituste kontrollifunktsioonid olema omavahel seotud ja kuidas oleks võimalik saavutada nõutavat kindlustaset; |
| --- | --- |

a)

kuidas peaksid erinevate talituste kontrollifunktsioonid olema omavahel seotud ja kuidas oleks võimalik saavutada nõutavat kindlustaset;

| b) | millised peaksid olema konkreetsed eesmärgid ja |
| --- | --- |

b)

millised peaksid olema konkreetsed eesmärgid ja

| c) | mida selleks konkreetselt teha tuleb ja millise töömahuga peaks arvestama, võttes arvesse ka teiste talituste tehtud auditeid ja kontrolle või rakendusorganisatsioonide endi auditeid. Näiteks on selline selgitamine vajalik kolme erinevat liiki järelkontrolli puhul, mida teevad finantsüksused, esindused ning finantsjuhtimise ja -kontrollianalüüsi osakond. Antud kontekstis peaks finantsüksus süstemaatiliselt läbi vaatama tagasinõutavad summad ja tagastamata ettemaksed, selle asemel viib aga finantsjuhtimise ja -kontrollianalüüsi osakond läbi erakorralisi läbivaatusi, nagu tehti 2003. aastal (vt punkt 7.12). Teave tagasinõutavate summade ja tagastamata ettemaksete kohta tuleks regulaarselt esitada peakorterile ja esinduste juhtkonnale, kes peaksid ka järelevalvet teostama. |
| --- | --- |

c)

mida selleks konkreetselt teha tuleb ja millise töömahuga peaks arvestama, võttes arvesse ka teiste talituste tehtud auditeid ja kontrolle või rakendusorganisatsioonide endi auditeid. Näiteks on selline selgitamine vajalik kolme erinevat liiki järelkontrolli puhul, mida teevad finantsüksused, esindused ning finantsjuhtimise ja -kontrollianalüüsi osakond. Antud kontekstis peaks finantsüksus süstemaatiliselt läbi vaatama tagasinõutavad summad ja tagastamata ettemaksed, selle asemel viib aga finantsjuhtimise ja -kontrollianalüüsi osakond läbi erakorralisi läbivaatusi, nagu tehti 2003. aastal (vt punkt 7.12). Teave tagasinõutavate summade ja tagastamata ettemaksete kohta tuleks regulaarselt esitada peakorterile ja esinduste juhtkonnale, kes peaksid ka järelevalvet teostama.

| 7.23. | An overview of controls was produced in 2004 in the framework of the follow-up of the 2002 discharge procedure which explains the functions of the various controls. The Commission will examine how the implementation of its overall strategy can be improved. |
| --- | --- |

7.23.

An overview of controls was produced in 2004 in the framework of the follow-up of the 2002 discharge procedure which explains the functions of the various controls. The Commission will examine how the implementation of its overall strategy can be improved.

| 7.24. | Enamus tabelis toodud kontrollidest on läbi viidud EuropeAid koostöötalituse ja esinduste menetletud tehingute suhtes. Juhul, kui nõuetega on kaasnenud kõnesolevaid kulusid kinnitav välisaudiitori aruanne või kui nõudeid on kontrollinud komisjoni töötajad kohapealse auditi käigus, on olnud võimalik hinnata, kas aluseks olevad tehingud, mis on teostatud teiste rakendusorganisatsioonide poolt, on oma olemuselt seaduslikud ja korrektsed. Teisel juhul, kui komisjon toetub rakendusorganisatsioonide esitatud dokumentidele, võib ta kontrollida vaid seda, kas nõue on lepingu või finantskokkuleppe tingimuste ning ettenähtud eelarve seisukohalt vastuvõetav. Nagu kinnitasid kontrollikoja auditid, oli selliste kontrollimistega avastatud vigade esinemissagedus väike (vt ka punktid 7.34 ja 7.36). |
| --- | --- |

7.24.

Enamus tabelis toodud kontrollidest on läbi viidud EuropeAid koostöötalituse ja esinduste menetletud tehingute suhtes. Juhul, kui nõuetega on kaasnenud kõnesolevaid kulusid kinnitav välisaudiitori aruanne või kui nõudeid on kontrollinud komisjoni töötajad kohapealse auditi käigus, on olnud võimalik hinnata, kas aluseks olevad tehingud, mis on teostatud teiste rakendusorganisatsioonide poolt, on oma olemuselt seaduslikud ja korrektsed. Teisel juhul, kui komisjon toetub rakendusorganisatsioonide esitatud dokumentidele, võib ta kontrollida vaid seda, kas nõue on lepingu või finantskokkuleppe tingimuste ning ettenähtud eelarve seisukohalt vastuvõetav. Nagu kinnitasid kontrollikoja auditid, oli selliste kontrollimistega avastatud vigade esinemissagedus väike (vt ka punktid 7.34 ja 7.36).

Tabel 7.1 — Ülevaade Europeaid koostöötalituse maksete üle teostatud järelevalvest ja kontrollist

| | Maksete ettevalmistamine | Finantsjärelevalve/rakendusorganisatsioonide kulutuste kinnitamine | Komisjoni peakorteri poolt teostatav järelevalve | Siseauditi suutlikkus (IAC) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelarve-vahendite käsutaja (peakorterites või esindustes) | Valikuline ex ante kontroll | Esindused | Finants-, lepingute sõlmimise ja auditiüksused | Finantshalduse ja kontrollide analüüs (FMC) |
| Toiming | Kontroll enne maksete tegemist (6) | (viiakse läbi peakorterites) | Finantsjärelevalve/järelaudit/lepingud | Esinduse algatatud või rakendusorganisatsiooni poolt ette nähtud audit | Finantsjärelevalve/aruandlus/järelaudit | Esinduste finantshaldus | Rakendusorganisatsioonide auditid | Ex post kontrollid (6) | Auditid ja kontrollid |
| Eesmärk | Maksete seaduslikkus/korrektsus | Maksetele eelnevate tehingute seaduslikkus | Finantsolukorra kontroll/signaalid ebatavaliste olukordade kohta | Rakendusorganisatsioonide algatatud kulutuste seaduslikkus | Finantsolukorra kontroll/signaalid ebatavaliste olukordade kohta | Sisekontrollide kvaliteedi kontroll | Rakendusorganisatsiooni tehtud kulutuste seaduslikkus | Komisjoni tehtud maksete seaduslikkus/finantssüsteemide kontroll | Sisekontrollide kontroll |
| Kohustus/alus | Finantsmäärus/EuropeAidi eeskirjad | Finantsmäärus/EuropeAid’i sise-eeskirjad | Finantsmäärus | Esinduse auditikavad/finantskokkulepped/lepingud | EuropeAidi sise-eeskirjad/direktoraat | Direktoraadi eeskirjad/sisekontrollistandardid | EuropeAidi auditikava | Finantsmäärus/EuropeAidi sise-eeskirjad | Finantsmäärus/IAC tööplaan |
| Algatas: | Maksenõude algatas kolmas isik | Direktoraat | Esindus | Esindus/rakendusorganisatsioonid | Finantsüksus | Finantsüksus | Finantsüksus | FMC | IAC |
| Komisjoni/esinduse heakskiidetud juhendid ja volitused | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Jah | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Jahvõi ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Viis läbi: | Tehnilised ja finantsüksused | Finantsüksus | Esindus | Välisaudiitorid | Finantsüksus | Finantsüksus | Finantsüksus/välisaudiitorid | FMC | IAC |
| Tulemused edastati: | Raamatu-pidamis-süsteemis dokumenteeritud tulemused | Direktor | Esindus — finantsosakond | Esindus — finantsosakond | Üksuse juhataja/direktor | Üksuse juhataja/direktor | Üksuse juhataja/direktor | Peadirektor/direktor | Peadirektor |
| Järelauditi viis läbi: | ei kohaldata | Eelarve-vahendite käsutaja | Esindus — finantsosakond | Esindus — finantsosakond/rakendusorganisatsioonid | Üksuse juhataja | Esindus/üksuse juhataja/direktor | Esindus | Eelarvevahendite käsutaja | Direktor(id)/esindused |

Maksete ettevalmistamine

Finantsjärelevalve/rakendusorganisatsioonide kulutuste kinnitamine

Komisjoni peakorteri poolt teostatav järelevalve

Siseauditi suutlikkus (IAC)

Eelarve-vahendite käsutaja (peakorterites või esindustes)

Valikuline ex ante kontroll

Esindused

Finants-, lepingute sõlmimise ja auditiüksused

Finantshalduse ja kontrollide analüüs (FMC)

Toiming

Kontroll enne maksete tegemist (6)

(viiakse läbi peakorterites)

Finantsjärelevalve/järelaudit/lepingud

Esinduse algatatud või rakendusorganisatsiooni poolt ette nähtud audit

Finantsjärelevalve/aruandlus/järelaudit

Esinduste finantshaldus

Rakendusorganisatsioonide auditid

Ex post kontrollid (6)

Auditid ja kontrollid

Eesmärk

Maksete seaduslikkus/korrektsus

Maksetele eelnevate tehingute seaduslikkus

Finantsolukorra kontroll/signaalid ebatavaliste olukordade kohta

Rakendusorganisatsioonide algatatud kulutuste seaduslikkus

Finantsolukorra kontroll/signaalid ebatavaliste olukordade kohta

Sisekontrollide kvaliteedi kontroll

Rakendusorganisatsiooni tehtud kulutuste seaduslikkus

Komisjoni tehtud maksete seaduslikkus/finantssüsteemide kontroll

Sisekontrollide kontroll

Kohustus/alus

Finantsmäärus/EuropeAidi eeskirjad

Finantsmäärus/EuropeAid’i sise-eeskirjad

Finantsmäärus

Esinduse auditikavad/finantskokkulepped/lepingud

EuropeAidi sise-eeskirjad/direktoraat

Direktoraadi eeskirjad/sisekontrollistandardid

EuropeAidi auditikava

Finantsmäärus/EuropeAidi sise-eeskirjad

Finantsmäärus/IAC tööplaan

Algatas:

Maksenõude algatas kolmas isik

Direktoraat

Esindus

Esindus/rakendusorganisatsioonid

Finantsüksus

Finantsüksus

Finantsüksus

FMC

IAC

Komisjoni/esinduse heakskiidetud juhendid ja volitused

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Jah

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Jahvõi ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Viis läbi:

Tehnilised ja finantsüksused

Finantsüksus

Esindus

Välisaudiitorid

Finantsüksus

Finantsüksus

Finantsüksus/välisaudiitorid

FMC

IAC

Tulemused edastati:

Raamatu-pidamis-süsteemis dokumenteeritud tulemused

Direktor

Esindus — finantsosakond

Esindus — finantsosakond

Üksuse juhataja/direktor

Üksuse juhataja/direktor

Üksuse juhataja/direktor

Peadirektor/direktor

Peadirektor

Järelauditi viis läbi:

ei kohaldata

Eelarve-vahendite käsutaja

Esindus — finantsosakond

Esindus — finantsosakond/rakendusorganisatsioonid

Üksuse juhataja

Esindus/üksuse juhataja/direktor

Esindus

Eelarvevahendite käsutaja

Direktor(id)/esindused

Siseauditi talitus

| 7.25. | Komisjoni siseauditi talitus viis 2003. aastal läbi süvaauditi EuropeAid koostöötalituse sisekontrollisüsteemi kohta. Audit leidis, et komisjoni peakorteri ja esinduste sisekontrollisüsteemid olid märgatavalt tugevnenud ning tervikuna piisavad. Siiski kritiseeris audit ühilduvuse puudumist paljude kontrollisüsteemide vahel, samuti direktoraadi finantsüksuste auditirühmade vähest arengut. Ka soovitati teha olulisi täiendusi CRIS-finantsteabesüsteemis ning esinduste haldusaruandlussüsteemis, mis on ka kooskõlas kontrollikoja leidudega (vt punktid 7.15–7.20, 7.22–7.24 ja 7.48). Siseauditi talituse töö ei hõlmanud rakendusorganisatsioonide auditeid. |
| --- | --- |

7.25.

Komisjoni siseauditi talitus viis 2003. aastal läbi süvaauditi EuropeAid koostöötalituse sisekontrollisüsteemi kohta. Audit leidis, et komisjoni peakorteri ja esinduste sisekontrollisüsteemid olid märgatavalt tugevnenud ning tervikuna piisavad. Siiski kritiseeris audit ühilduvuse puudumist paljude kontrollisüsteemide vahel, samuti direktoraadi finantsüksuste auditirühmade vähest arengut. Ka soovitati teha olulisi täiendusi CRIS-finantsteabesüsteemis ning esinduste haldusaruandlussüsteemis, mis on ka kooskõlas kontrollikoja leidudega (vt punktid 7.15–7.20, 7.22–7.24 ja 7.48). Siseauditi talituse töö ei hõlmanud rakendusorganisatsioonide auditeid.

| 7.25. | The IAS in-depth audit on EuropeAid provided a reasonable assurance that its internal control system is generally adequate. |
| --- | --- |

7.25.

The IAS in-depth audit on EuropeAid provided a reasonable assurance that its internal control system is generally adequate.

Where appropriate, the in-depth audit made recommendations to further improve the internal control system of EuropeAid.

Järelevalvesüsteemid ja kontroll esinduste tasandil

| 7.26. | Kontrollikoda külastas kuut esindust (Albaania, Indoneesia, Maroko, Peruu, Lõuna-Aafrika ja Ukraina) eesmärgiga hinnata järelevalvesüsteeme ja kontrolle ning auditeerida teatud hulka tehinguid, mille puhul EuropeAid koostöötalitus oli olnud volitatud eelarvevahendite käsutaja. |
| --- | --- |

7.26.

Kontrollikoda külastas kuut esindust (Albaania, Indoneesia, Maroko, Peruu, Lõuna-Aafrika ja Ukraina) eesmärgiga hinnata järelevalvesüsteeme ja kontrolle ning auditeerida teatud hulka tehinguid, mille puhul EuropeAid koostöötalitus oli olnud volitatud eelarvevahendite käsutaja.

Sõltumatute Riikide Ühendus ja Lääne-Balkan

| 7.27. | Välisabi rakendamise juhtimine delegeeriti täielikult Ukraina esindusele 2003. aastal ning ettenähtud järelevalvesüsteemid ja kontroll toimisid seal kogu aasta vältel. Esinduste järelevalvesüsteemide ja kontrollide eelhindamine näitas, et läbiviidud menetlused olid üldiselt piisavad. |
| --- | --- |

7.27.

Välisabi rakendamise juhtimine delegeeriti täielikult Ukraina esindusele 2003. aastal ning ettenähtud järelevalvesüsteemid ja kontroll toimisid seal kogu aasta vältel. Esinduste järelevalvesüsteemide ja kontrollide eelhindamine näitas, et läbiviidud menetlused olid üldiselt piisavad.

| 7.28. | Albaanias delegeeriti välisabi rakendamise juhtimine esindusele 2003. aasta alguses. Kuid teatud asjaolude tõttu on juhtimise detsentraliseerimisprotsess seal siiski veel väga varajases staadiumis ning seetõttu oli kontrollikoja läbivaatus väga piiratud. Eelhindamine ei näidanud suuremaid puudusi teostatud menetlustes. |
| --- | --- |

7.28.

Albaanias delegeeriti välisabi rakendamise juhtimine esindusele 2003. aasta alguses. Kuid teatud asjaolude tõttu on juhtimise detsentraliseerimisprotsess seal siiski veel väga varajases staadiumis ning seetõttu oli kontrollikoja läbivaatus väga piiratud. Eelhindamine ei näidanud suuremaid puudusi teostatud menetlustes.

Aasia, Ladina-Ameerika, Vahemeremaad ja Lõuna-Aafrika

| 7.29. | 2003. aastal oli välisabi rakendamise juhtimine täielikult delegeeritud kõigile neljale auditeeritud esindusele (Indoneesia, Maroko, Peruu ja Lõuna-Aafrika) ning ettenähtud järelevalvesüsteemid ja kontroll toimisid kogu aasta vältel. Järelevalvesüsteemide ja kontrolli ülevaatamine näitas, et teostatavad menetlused olid komisjoni menetletud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks üldiselt piisavad. |
| --- | --- |

7.29.

2003. aastal oli välisabi rakendamise juhtimine täielikult delegeeritud kõigile neljale auditeeritud esindusele (Indoneesia, Maroko, Peruu ja Lõuna-Aafrika) ning ettenähtud järelevalvesüsteemid ja kontroll toimisid kogu aasta vältel. Järelevalvesüsteemide ja kontrolli ülevaatamine näitas, et teostatavad menetlused olid komisjoni menetletud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks üldiselt piisavad.

| 7.30. | Riikides, mida kontrollikoda külastas, vaadati läbi 12 rakendusorganisatsioonide välisauditit. See läbivaatus koos mõningate välisauditi läbinud projektide kontrollimisega näitas, et välisauditite aruannete kvaliteet oli neile ettenähtud konkreetsete juhendite ja volituste piires rahuldav. Osa juhendeid ja volitusi, mis polnud komisjonile esitatud või viimase poolt heakskiidetud, ei vastanud täielikult EL rahastamisnõuetele, eriti lepingute sõlmimise menetluse nõuetele. Kolmel juhul neljast, kui juhendid ja volitused nägid ette vastavust EL rahastamisnõuetele, leidis audit eeskirjadest kõrvalekalduvaid kulusid. |
| --- | --- |

7.30.

Riikides, mida kontrollikoda külastas, vaadati läbi 12 rakendusorganisatsioonide välisauditit. See läbivaatus koos mõningate välisauditi läbinud projektide kontrollimisega näitas, et välisauditite aruannete kvaliteet oli neile ettenähtud konkreetsete juhendite ja volituste piires rahuldav. Osa juhendeid ja volitusi, mis polnud komisjonile esitatud või viimase poolt heakskiidetud, ei vastanud täielikult EL rahastamisnõuetele, eriti lepingute sõlmimise menetluse nõuetele. Kolmel juhul neljast, kui juhendid ja volitused nägid ette vastavust EL rahastamisnõuetele, leidis audit eeskirjadest kõrvalekalduvaid kulusid.

| 7.30. | The conditions for audits required by financial agreement and/or contracts as well as their scope and objectives are established by those legal documents. EuropeAid is continuously improving those documents. For example the use of professional auditors for certain contract types has become mandatory as from 2003. However, the variety of types of operations and their legal frameworks requires targeted improvements usually undertaken on the occasion of a revision of those texts. It is certainly a priority for EuropeAid to improve reliance on audits provided by implementing organisations, being an important element within the wider control framework of external aid. |
| --- | --- |

7.30.

The conditions for audits required by financial agreement and/or contracts as well as their scope and objectives are established by those legal documents. EuropeAid is continuously improving those documents. For example the use of professional auditors for certain contract types has become mandatory as from 2003. However, the variety of types of operations and their legal frameworks requires targeted improvements usually undertaken on the occasion of a revision of those texts. It is certainly a priority for EuropeAid to improve reliance on audits provided by implementing organisations, being an important element within the wider control framework of external aid.

| 7.31. | Kaks külastatud esindustest (Lõuna-Aafrika ja Maroko) olid välja töötanud erilise lähenemisviisi välisauditite järelkontrolliks. |
| --- | --- |

7.31.

Kaks külastatud esindustest (Lõuna-Aafrika ja Maroko) olid välja töötanud erilise lähenemisviisi välisauditite järelkontrolliks.

| 7.31. | The follow-up of audit results is part of the line-management functions in delegations and headquarters. Each audit report should be given appropriate attention and follow-up. Certain information will be provided, however, by CRIS Audit, in particular on audits undertaken within the framework of the annual audit plans and other audits launched by headquarters and delegations. |
| --- | --- |

7.31.

The follow-up of audit results is part of the line-management functions in delegations and headquarters. Each audit report should be given appropriate attention and follow-up. Certain information will be provided, however, by CRIS Audit, in particular on audits undertaken within the framework of the annual audit plans and other audits launched by headquarters and delegations.

| 7.32. | Üldiselt olid välisaudiitorite kasutamine ja nende määramise menetlused sätestatud projekti rahastamislepingutes. Need sätted olid aga sageli ebaselgelt sõnastatud. Et kuni 2003. aasta maini puudusid selged komisjoni suunised, näiteks standardjuhendid ja -volitused, siis jäi rakendusorganisatsioonidele välisaudiitorite valikuks ja nende tasustamise allikate määratlemiseks, samuti nende tööeesmärkide seadmiseks rohkelt valikuvõimalusi. |
| --- | --- |

7.32.

Üldiselt olid välisaudiitorite kasutamine ja nende määramise menetlused sätestatud projekti rahastamislepingutes. Need sätted olid aga sageli ebaselgelt sõnastatud. Et kuni 2003. aasta maini puudusid selged komisjoni suunised, näiteks standardjuhendid ja -volitused, siis jäi rakendusorganisatsioonidele välisaudiitorite valikuks ja nende tasustamise allikate määratlemiseks, samuti nende tööeesmärkide seadmiseks rohkelt valikuvõimalusi.

| 7.32. | The Court refers here to ‘certification audits’, these are audits required by financial agreement and/or contracts. Improvements have been made in this respect by introducing specific requirements as to the guidelines and the terms of references and the professional quality of auditors and/or by establishing the need for approval of the auditor by the delegation. |
| --- | --- |

7.32.

The Court refers here to ‘certification audits’, these are audits required by financial agreement and/or contracts. Improvements have been made in this respect by introducing specific requirements as to the guidelines and the terms of references and the professional quality of auditors and/or by establishing the need for approval of the auditor by the delegation.

Tehingute auditeerimine

Kesktasandil läbiviidud tehingute auditeerimine

| 7.33. | Lisaks kahele kohapeal kontrollitud detsentraliseerimata projektile valiti välja suurtele tööettevõtjatele tehtud 22st maksest koosnev valim. Suurteks tööettevõtjaks peetakse organisatsioone, keda on aasta jooksul kõige rohkem finantseeritud. |
| --- | --- |

7.33.

Lisaks kahele kohapeal kontrollitud detsentraliseerimata projektile valiti välja suurtele tööettevõtjatele tehtud 22st maksest koosnev valim. Suurteks tööettevõtjaks peetakse organisatsioone, keda on aasta jooksul kõige rohkem finantseeritud.

| 7.34. | 10 juhul 24st (põhiliselt rahvusvahelised organisatsioonid) oli komisjon teinud maksed rakendusorganisatsioonide esitatud tõendavate dokumentide alusel. Ülejäänud 14 juhul hõlmasid maksete kontrollimised lisaks muule ka põhjalikke kontrolle projekti tasandil, mille viisid läbi komisjoni töötajad või välisaudiitorid. |
| --- | --- |

7.34.

10 juhul 24st (põhiliselt rahvusvahelised organisatsioonid) oli komisjon teinud maksed rakendusorganisatsioonide esitatud tõendavate dokumentide alusel. Ülejäänud 14 juhul hõlmasid maksete kontrollimised lisaks muule ka põhjalikke kontrolle projekti tasandil, mille viisid läbi komisjoni töötajad või välisaudiitorid.

| 7.34. | All the payments audited by the Court have been made in full compliance with the relevant contractual provisions and were legal and regular. |
| --- | --- |

7.34.

All the payments audited by the Court have been made in full compliance with the relevant contractual provisions and were legal and regular.

Esinduste tasandil läbiviidud tehingute auditeerimine

| 7.35. | Igas külastatud esinduses auditeeriti sellel tasandil tehtud tehingute valimit. Kokku kontrolliti 41 makset ja 6 pakkumist. |
| --- | --- |

7.35.

Igas külastatud esinduses auditeeriti sellel tasandil tehtud tehingute valimit. Kokku kontrolliti 41 makset ja 6 pakkumist.

| 7.36. | Kontrollikoja töö abisaajariikides, mille käigus auditeeriti sellistele projektidele tehtud makseid, mille eest vastutasid esindused, tõi ilmsiks väga vähe eeskirjade eiramisi. Põhjuseks on siin samad asjaolud, mida on üksikasjalikult kirjeldatud punktis 7.24. |
| --- | --- |

7.36.

Kontrollikoja töö abisaajariikides, mille käigus auditeeriti sellistele projektidele tehtud makseid, mille eest vastutasid esindused, tõi ilmsiks väga vähe eeskirjade eiramisi. Põhjuseks on siin samad asjaolud, mida on üksikasjalikult kirjeldatud punktis 7.24.

Rakendusorganisatsioonid

| 7.37. | Rakendusorganisatsioonide tasandil kontrollis kontrollikoda kohapeal 13 projekti, kusjuures sisekontrollisüsteemide toimimisele kinnituse saamiseks kontrolliti kokku 215st tehingust koosnevat valimit. |
| --- | --- |

7.37.

Rakendusorganisatsioonide tasandil kontrollis kontrollikoda kohapeal 13 projekti, kusjuures sisekontrollisüsteemide toimimisele kinnituse saamiseks kontrolliti kokku 215st tehingust koosnevat valimit.

| 7.38. | Projektide auditeerimine kontrollikoja poolt näitas, et 13st kuue külastatud ja kohapeal kontrollitud rakendusorganisatsiooni sisekontrollisüsteemis oli puudusi vastavuse tagamisel lepingute sõlmimise kohta esitatavate nõudmistega. Enamusel juhtudel ei järgitud komisjoni poolt ette nähtud lepingute sõlmimise menetlust ega säilitatud nõuetekohaselt tõendavat dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

7.38.

Projektide auditeerimine kontrollikoja poolt näitas, et 13st kuue külastatud ja kohapeal kontrollitud rakendusorganisatsiooni sisekontrollisüsteemis oli puudusi vastavuse tagamisel lepingute sõlmimise kohta esitatavate nõudmistega. Enamusel juhtudel ei järgitud komisjoni poolt ette nähtud lepingute sõlmimise menetlust ega säilitatud nõuetekohaselt tõendavat dokumentatsiooni.

| 7.38. | The Commission's monitoring and control systems aim at ensuring the compliance of contract partners (NGOs, public ‘project management units’, etc.) with the contractual requirements. Checks and audits of the contract partners’ internal control systems are carried out on the basis of risk assessments since in many cases a detailed examination of their overall internal control systems would be disproportionate on top of normal checks concerning legality and regularity of payments. |
| --- | --- |

7.38.

The Commission's monitoring and control systems aim at ensuring the compliance of contract partners (NGOs, public ‘project management units’, etc.) with the contractual requirements. Checks and audits of the contract partners’ internal control systems are carried out on the basis of risk assessments since in many cases a detailed examination of their overall internal control systems would be disproportionate on top of normal checks concerning legality and regularity of payments.

The Commission agrees with the Court that the observance of tender and procurement procedures by project management units and NGOs remain an area of concern. With the devolution of projects stricter controls can be applied on the spot by the respective delegations. Moreover, since June 2003, in line with the revised grant contract provisions, the project accounts are subject to an audit before the final payment is made.

| 7.39. | Projektide tasandil läbiuuritud tehingutes avastati suur arv eeskirjade eiramisi. Kõige sagedamini esinevad puudused olid eeskirjade eiramine lepingute sõlmimise menetluses (viies 13st kohapeal kontrollitud projektist), ebapiisav tõendav dokumentatsioon (viies 13st) ja abikõlbmatud kulud (viies 13st). |
| --- | --- |

7.39.

Projektide tasandil läbiuuritud tehingutes avastati suur arv eeskirjade eiramisi. Kõige sagedamini esinevad puudused olid eeskirjade eiramine lepingute sõlmimise menetluses (viies 13st kohapeal kontrollitud projektist), ebapiisav tõendav dokumentatsioon (viies 13st) ja abikõlbmatud kulud (viies 13st).

| 7.39. | In addition to the improved controls outlined in reply to 7.38 the Commission has taken action to rectify the specific irregularities indicated by the Court. |
| --- | --- |

7.39.

In addition to the improved controls outlined in reply to 7.38 the Commission has taken action to rectify the specific irregularities indicated by the Court.

Aasta tegevusaruannete ja volitatud eelarvevahendite käsutajate avalduste analüüs

| 7.40. | Kontrollikoda vaatas üle aasta tegevusaruanded ja EuropeAid koostöötalituse peadirektori ning humanitaarabiameti direktori avaldused. Keskenduti aruannete nendele osadele, mis käsitlesid kontrollikoja ja komisjoni siseaudiitorite soovitustes ning komisjoni tegevuskavas (lisatud 2002. aasta tegevusaruannete sünteesile (7)) ja sisekontrolli standardites sõnastatud meetmete komisjonipoolset järelauditit. Kontrollikoda kontrollis, kas ja kui suures ulatuses olid õigustatud ning piisavalt tõendatud peadirektori ja direktori kinnitavad avaldused selles osas, mis puudutas aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks kehtestatud kontrollimenetlusi. |
| --- | --- |

7.40.

Kontrollikoda vaatas üle aasta tegevusaruanded ja EuropeAid koostöötalituse peadirektori ning humanitaarabiameti direktori avaldused. Keskenduti aruannete nendele osadele, mis käsitlesid kontrollikoja ja komisjoni siseaudiitorite soovitustes ning komisjoni tegevuskavas (lisatud 2002. aasta tegevusaruannete sünteesile (7)) ja sisekontrolli standardites sõnastatud meetmete komisjonipoolset järelauditit. Kontrollikoda kontrollis, kas ja kui suures ulatuses olid õigustatud ning piisavalt tõendatud peadirektori ja direktori kinnitavad avaldused selles osas, mis puudutas aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks kehtestatud kontrollimenetlusi.

| 7.41. | Üldiselt leiti, et aruannetes esitatud teave on täpne ning annab tõese pildi tegevuskavade järelauditite ja sisekontrollistandardite rakendamise käigus läbiviidud tegevustest. Nii humanitaarabiamet kui EuropeAid koostöötalitus on rakendanud asjakohaseid meetmeid 2002. aastal leitud puuduste kõrvaldamiseks ning sisekontrollistandarditega tehtava töö lõpetamiseks ja parandamiseks. Ka on EuropeAid koostöötalituse aruandes korrektselt näidatud, et esinduste tasandil on sisekontrollistandardite rakendamine pooleli. Kaudseks vastuseks kontrollikoja soovitustele näitas EuropeAid koostöötalitus oma 2002. aasta aruandes (punkt 7.44), milliseid samme on astutud tegevusauditite süstemaatilisemaks läbiviimiseks. |
| --- | --- |

7.41.

Üldiselt leiti, et aruannetes esitatud teave on täpne ning annab tõese pildi tegevuskavade järelauditite ja sisekontrollistandardite rakendamise käigus läbiviidud tegevustest. Nii humanitaarabiamet kui EuropeAid koostöötalitus on rakendanud asjakohaseid meetmeid 2002. aastal leitud puuduste kõrvaldamiseks ning sisekontrollistandarditega tehtava töö lõpetamiseks ja parandamiseks. Ka on EuropeAid koostöötalituse aruandes korrektselt näidatud, et esinduste tasandil on sisekontrollistandardite rakendamine pooleli. Kaudseks vastuseks kontrollikoja soovitustele näitas EuropeAid koostöötalitus oma 2002. aasta aruandes (punkt 7.44), milliseid samme on astutud tegevusauditite süstemaatilisemaks läbiviimiseks.

| 7.42. | Komisjoni 2001. aasta tegevuskava 2. meetmes sätestati, et välissuhete talitused peaksid uurima organisatsioonidevahelise sünergia võimalusi ning koostama riskianalüüsi oma tegevuse kohta, eriti eelarvest makstavate otsetoetuste osas. Komisjoni 2002. aasta tegevusaruande sünteesis on mainitud, et: “pädevad volinikud on otsustanud hoida praegust organisatsiooni sellisena nagu see on, andmaks välisabi reformile rohkem aega”. Välisabiga seotud riskide hindamine, eriti eelarvelise toetuse osas, viidi läbi 2003. aastal (vt ka punkt 7.12). |
| --- | --- |

7.42.

Komisjoni 2001. aasta tegevuskava 2. meetmes sätestati, et välissuhete talitused peaksid uurima organisatsioonidevahelise sünergia võimalusi ning koostama riskianalüüsi oma tegevuse kohta, eriti eelarvest makstavate otsetoetuste osas. Komisjoni 2002. aasta tegevusaruande sünteesis on mainitud, et: “pädevad volinikud on otsustanud hoida praegust organisatsiooni sellisena nagu see on, andmaks välisabi reformile rohkem aega”. Välisabiga seotud riskide hindamine, eriti eelarvelise toetuse osas, viidi läbi 2003. aastal (vt ka punkt 7.12).

| 7.43. | Aasta tegevusaruannetes tuleks anda hinnang sisekontrollisüsteemidele. Humanitaarabiamet on esitanud loodud kesksete süsteemide kirjelduse koos süsteemi erinevate elementide hindamisega, kuid EuropeAid koostöötalitus on piirdunud vaid süsteemi elementide kirjeldamisega, näitamata, kas ja millises ulatuses süsteemid rahuldavalt töötavad. |
| --- | --- |

7.43.

Aasta tegevusaruannetes tuleks anda hinnang sisekontrollisüsteemidele. Humanitaarabiamet on esitanud loodud kesksete süsteemide kirjelduse koos süsteemi erinevate elementide hindamisega, kuid EuropeAid koostöötalitus on piirdunud vaid süsteemi elementide kirjeldamisega, näitamata, kas ja millises ulatuses süsteemid rahuldavalt töötavad.

| 7.43. | There was in early 2004, an evaluation of the current effectiveness of the various controls, and the declaration of the Director-General of EuropeAid took this into account. An overview of controls was produced in 2004 which explains the functions of the various controls. |
| --- | --- |

7.43.

There was in early 2004, an evaluation of the current effectiveness of the various controls, and the declaration of the Director-General of EuropeAid took this into account. An overview of controls was produced in 2004 which explains the functions of the various controls.

| 7.44. | 2003. aastal nõuti esindustelt esimest korda aruannete esitamist peakorterile läbiviidud välisauditite kohta (2004. aasta jaanuarikuu aruannetes) ning paluti selgesõnaliselt teavitada probleemidest, mis on seotud seaduslikkuse ja korrektsusega, samuti nende probleemide lahendamiseks võetud meetmetest. Kuigi 2002. aastaga võrreldes oli see oluline täiendus, teatasid praktikas vaid väga vähesed esindused seaduslikkuse ja korrektsuse kohta tavalisest enamat ning välisauditite kohta antud teabe kvaliteet varieerus märkimisväärselt. |
| --- | --- |

7.44.

2003. aastal nõuti esindustelt esimest korda aruannete esitamist peakorterile läbiviidud välisauditite kohta (2004. aasta jaanuarikuu aruannetes) ning paluti selgesõnaliselt teavitada probleemidest, mis on seotud seaduslikkuse ja korrektsusega, samuti nende probleemide lahendamiseks võetud meetmetest. Kuigi 2002. aastaga võrreldes oli see oluline täiendus, teatasid praktikas vaid väga vähesed esindused seaduslikkuse ja korrektsuse kohta tavalisest enamat ning välisauditite kohta antud teabe kvaliteet varieerus märkimisväärselt.

| 7.44. | Based on past experiences, the information on audits is now part of the EAMR reports. The Commission agrees with the Court that the inclusion of audit information has been an improvement. It is expected that the completeness and the quality of the information will further improve over time. |
| --- | --- |

7.44.

Based on past experiences, the information on audits is now part of the EAMR reports. The Commission agrees with the Court that the inclusion of audit information has been an improvement. It is expected that the completeness and the quality of the information will further improve over time.

The reports are intended to be an overview; they do not give detailed information on every project concerned.

| 7.45. | Aasta tegevusaruanded kirjeldavad sisekontrollisüsteeme (vt punkt 7.43), keskendudes põhiliselt komisjoni ja rakendusorganisatsioonide vahelistele tehingutele, mis toimuvad üldiselt rahuldavalt. Ehkki aga rakendusorganisatsioonide auditite süsteem on 2002. aastast alates paranenud, polnud nende auditiaruannete kasutamine ja järelaudit veel piisavad kindluse saamiseks nende organisatsioonide poolt juhitavate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. 2004. aasta juulis võttis komisjon vastu auditistrateegia. |
| --- | --- |

7.45.

Aasta tegevusaruanded kirjeldavad sisekontrollisüsteeme (vt punkt 7.43), keskendudes põhiliselt komisjoni ja rakendusorganisatsioonide vahelistele tehingutele, mis toimuvad üldiselt rahuldavalt. Ehkki aga rakendusorganisatsioonide auditite süsteem on 2002. aastast alates paranenud, polnud nende auditiaruannete kasutamine ja järelaudit veel piisavad kindluse saamiseks nende organisatsioonide poolt juhitavate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. 2004. aasta juulis võttis komisjon vastu auditistrateegia.

| 7.45. | The key elements of the overall strategy were already applied in 2003, including the annual audit plans, methodological tools, training etc. In July 2004 the overall strategy was formalised in a single document. Improvements have been made through modifications to standard legal texts (7.30), the development of a series of tools (framework contract, methodological guide, training) and the establishment of the annual audit programmes for 2003 and 2004 based on a common methodology and a risk analysis. |
| --- | --- |

7.45.

The key elements of the overall strategy were already applied in 2003, including the annual audit plans, methodological tools, training etc. In July 2004 the overall strategy was formalised in a single document. Improvements have been made through modifications to standard legal texts (7.30), the development of a series of tools (framework contract, methodological guide, training) and the establishment of the annual audit programmes for 2003 and 2004 based on a common methodology and a risk analysis.

External audits are not the only source of assurance available. Other sources should also be included, such as optional ex ante controls, ex post transactional control, missions on the ground and monitoring reports.

These controls were considered adequate for the purpose of deriving overall assurance in the context of the Director-General's Declaration.

Regarding the use and follow-up of audit reports, the introduction of new tools (such as CRIS Audit) will contribute to further improve the flow of information on audit results at central level, notably to feed back the audit strategy and the selection of transactions to be included in the audit plan. However, as mentioned earlier, the follow-up of audit results is part of the line-management functions in delegations and headquarters. The level of audit programming in fact matches that of project authorisation, enabling more effective use to be made of the results. Audits are therefore completely integrated into the whole project management cycle.

| 7.46. | CRIS-i finantsinfosüsteem ja sisearuandlussüsteemid ei anna veel küllaldast teavet rakendusorganisatsioonide poolt läbiviidud kulude auditite tulemuste kohta. |
| --- | --- |

7.46.

CRIS-i finantsinfosüsteem ja sisearuandlussüsteemid ei anna veel küllaldast teavet rakendusorganisatsioonide poolt läbiviidud kulude auditite tulemuste kohta.

| 7.46. | The Commission intends to extend the functions of CRIS to provide for the encoding of audit requirements and implementing organisations compliance with those requirements. |
| --- | --- |

7.46.

The Commission intends to extend the functions of CRIS to provide for the encoding of audit requirements and implementing organisations compliance with those requirements.

| 7.47. | EuropeAid koostöötalituse peadirektori avalduses oli reservatsioon valitsusväliste organisatsioonide ühenduse partnerlusviiside kohta seoses toiduabi ja toiduainetega kindlustamisega. Avaldus ei anna piisavat teavet alusprobleemi kohta ega määratle selle oletatavat finantsmõju. Käesoleva aruande koostamise ajal oli komisjonil selle probleemi uurimine pooleli ning ta ei saanud seetõttu anda täiendavat teavet. |
| --- | --- |

7.47.

EuropeAid koostöötalituse peadirektori avalduses oli reservatsioon valitsusväliste organisatsioonide ühenduse partnerlusviiside kohta seoses toiduabi ja toiduainetega kindlustamisega. Avaldus ei anna piisavat teavet alusprobleemi kohta ega määratle selle oletatavat finantsmõju. Käesoleva aruande koostamise ajal oli komisjonil selle probleemi uurimine pooleli ning ta ei saanud seetõttu anda täiendavat teavet.

| 7.47. | After the problem behind the reservation was identified in 2003, several measures were taken to protect the financial interests of the Community, ensure the continuity of NGO operations and respect the Commission's legal commitments. |
| --- | --- |

7.47.

After the problem behind the reservation was identified in 2003, several measures were taken to protect the financial interests of the Community, ensure the continuity of NGO operations and respect the Commission's legal commitments.

This inquiry is still on-going, and the Commission will keep the Court informed of any relevant developments.

| 7.48. | EuropeAid koostöötalituse peadirektor lisas standardsele avaldusele, et oma hinnangule ja kättesaadavale teabele tuginedes oli ta saanud põhjendatud kindluse selle kohta, et loodud kontrollimenetlused tagavad aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. See avaldus on põhjendatud peakorteri ja esinduste poolt rakendusorganisatsioonidele tehtavate maksete seaduslikkust ja korrektsust tagavate süsteemide osas. Süsteemid, millega kontrollitakse rakendusorganisatsioonide finantsaruannete aluseks olevate kulutuste seaduslikkust ja korrektsust, pole aga kontrollikoja arvamuse kohaselt veel piisavalt täpsed. |
| --- | --- |

7.48.

EuropeAid koostöötalituse peadirektor lisas standardsele avaldusele, et oma hinnangule ja kättesaadavale teabele tuginedes oli ta saanud põhjendatud kindluse selle kohta, et loodud kontrollimenetlused tagavad aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. See avaldus on põhjendatud peakorteri ja esinduste poolt rakendusorganisatsioonidele tehtavate maksete seaduslikkust ja korrektsust tagavate süsteemide osas. Süsteemid, millega kontrollitakse rakendusorganisatsioonide finantsaruannete aluseks olevate kulutuste seaduslikkust ja korrektsust, pole aga kontrollikoja arvamuse kohaselt veel piisavalt täpsed.

| 7.48. | The Commission agrees that all the system components of internal control can and should be improved. All the necessary supervisory and control systems were in place in 2003 to enable the Director-General to give reasonable assurance as to the legality and regularity of transactions carried out by EuropeAid in 2003. |
| --- | --- |

7.48.

The Commission agrees that all the system components of internal control can and should be improved. All the necessary supervisory and control systems were in place in 2003 to enable the Director-General to give reasonable assurance as to the legality and regularity of transactions carried out by EuropeAid in 2003.

In its replies to the preceding points, the Commission clarified which aspects of the audit system were in need of further development. The steady progress made by EuropeAid in this area is acknowledged by the Court. Audits are a supplementary assurance, in addition to the conformity and ‘reality checks’ carried out entirely by the services of the Commission, before the payment orders in the framework of the financial circuits set up in accordance with the requirements of the new financial Regulation, when the payment instruction is issued. Such extra assurances also include the audit of the Annual Audit Plan, ex post transactional monitoring, missions on the ground, and monitoring reports.

While efforts must be made to continually improve external audit systems, as part of a set of checks on the legality and regularity of operations, the very diversity of the risks means they cannot be controlled by any isolated element of the verification system, but require the smooth articulation of its different components.

Järeldused

| 7.49. | 2003. aastal jõustus finantsmäärus ning lõpetati detsentraliseerimisprotsess geograafiliste programmide osas. Kontrollide, läbivaatuste, inspekteerimiste, välisfirmade poolt tehtud auditite ning siseauditite tasakaalustatud ja kooskõlastatud süsteemi rakendamise ulatus erinevates esindustes ning EuropeAid koostöötalituse direktoraatides on väga erinev. |
| --- | --- |

7.49.

2003. aastal jõustus finantsmäärus ning lõpetati detsentraliseerimisprotsess geograafiliste programmide osas. Kontrollide, läbivaatuste, inspekteerimiste, välisfirmade poolt tehtud auditite ning siseauditite tasakaalustatud ja kooskõlastatud süsteemi rakendamise ulatus erinevates esindustes ning EuropeAid koostöötalituse direktoraatides on väga erinev.

| 7.49. | As part of the reform of the management of external aid, the Commission is aiming to devolve all geographical and thematic programmes in 78 delegations before the end of 2004. On 31 December 2003, devolution was already in place for the management of geographical programmes in 61 delegations, covering all CARDS, TACIS, MEDA, ALA and EPRD programmes. The devolution of thematic lines, which began in 2003, will be carried out for the most part in 2004. A varying combination of checks, reviews, inspections and audits can be used to meet the differing requirements of services in respect of progress made towards to devolution, and is consistent with that process. |
| --- | --- |

7.49.

As part of the reform of the management of external aid, the Commission is aiming to devolve all geographical and thematic programmes in 78 delegations before the end of 2004. On 31 December 2003, devolution was already in place for the management of geographical programmes in 61 delegations, covering all CARDS, TACIS, MEDA, ALA and EPRD programmes. The devolution of thematic lines, which began in 2003, will be carried out for the most part in 2004. A varying combination of checks, reviews, inspections and audits can be used to meet the differing requirements of services in respect of progress made towards to devolution, and is consistent with that process.

| 7.50. | Kontrollikoja audit leidis komisjoni peakorteri ja tema esinduste tasandil (vt punktid 7.34 ja 7.36) vaid mõned üksikud tehinguid mõjutavad vead. Kuid projektide rakendusorganisatsioonide tasandil avastati puudusi sisekontrollis ja eeskirjade eiramiste arv oli suhteliselt suur (vt punkt 7.39). See rõhutab vajadust läheneda neis organisatsioonides järelevalvele, kontrollile ja auditile terviklikust vaatenurgast lähtudes. |
| --- | --- |

7.50.

Kontrollikoja audit leidis komisjoni peakorteri ja tema esinduste tasandil (vt punktid 7.34 ja 7.36) vaid mõned üksikud tehinguid mõjutavad vead. Kuid projektide rakendusorganisatsioonide tasandil avastati puudusi sisekontrollis ja eeskirjade eiramiste arv oli suhteliselt suur (vt punkt 7.39). See rõhutab vajadust läheneda neis organisatsioonides järelevalvele, kontrollile ja auditile terviklikust vaatenurgast lähtudes.

| 7.50. | Over recent years, the utilisation of standard contractual documents (contracts, grants and financing agreement) has helped improve the level of control by the Commission. Payments and the verification of supporting documents are made as requested by the financial regulations. Contract provisions for ‘certification audits’ have also been improved (see replies to paragraphs 7.30 and 7.32). Moreover, the external audit strategy has been strengthened through the establishment of annual audit plans, — on the basis of a risk assessment, — of audits to be launched by headquarters and delegations (see also reply to 7.45). |
| --- | --- |

7.50.

Over recent years, the utilisation of standard contractual documents (contracts, grants and financing agreement) has helped improve the level of control by the Commission. Payments and the verification of supporting documents are made as requested by the financial regulations. Contract provisions for ‘certification audits’ have also been improved (see replies to paragraphs 7.30 and 7.32). Moreover, the external audit strategy has been strengthened through the establishment of annual audit plans, — on the basis of a risk assessment, — of audits to be launched by headquarters and delegations (see also reply to 7.45).

| 7.51. | Humanitaarabiameti ja EuropeAid koostöötalituse aasta tegevusaruanded kirjeldasid olemasolevaid sisekontrollisüsteeme. Siiski ei anna EuropeAid koostöötalituse aruanne ja avaldus (vt punktid 7.19 ja 7.45) kontrollikojale kindlust, kuna aluseks olevate tehingute olulised järelevalvesüsteemid ja kontroll rakendusorganisatsioonide tasandil ei toiminud veel täielikult. |
| --- | --- |

7.51.

Humanitaarabiameti ja EuropeAid koostöötalituse aasta tegevusaruanded kirjeldasid olemasolevaid sisekontrollisüsteeme. Siiski ei anna EuropeAid koostöötalituse aruanne ja avaldus (vt punktid 7.19 ja 7.45) kontrollikojale kindlust, kuna aluseks olevate tehingute olulised järelevalvesüsteemid ja kontroll rakendusorganisatsioonide tasandil ei toiminud veel täielikult.

| 7.51. | Essential supervisory systems and controls for EuropeAid were operational in 2003. These controls were considered as adequate for the purpose of deriving overall assurance in the context of the Director-General's declaration. |
| --- | --- |

7.51.

Essential supervisory systems and controls for EuropeAid were operational in 2003. These controls were considered as adequate for the purpose of deriving overall assurance in the context of the Director-General's declaration.

Please refer also to the replies to 7.45 and 7.48.

Soovitused

| 7.52. | Riskianalüüsi põhjal tuleks koostada auditistrateegia, mis oleks kooskõlas rakendusorganisatsioonidele kohaldatavate lepinguliste nõuetega, nagu on ka näidatud siseauditi suutlikkust hindava üksuse viimases aruandes EuropeAid koostöötalituse sisekontrollistandardite kohta (vt punkt 7.21). Esindused peaksid süstemaatiliselt edastama peakorterile Brüsselis teavet oma auditikavade, läbiviidud auditite ja nende tulemuste kohta, nagu on ette nähtud alates 2003. aastast. See peaks hõlmama ka rakendusorganisatsioonide tellitud auditeid. EuropeAidi peakorteri poolt teostatav järelevalve peaks keskenduma esinduste poolt esitatud teabele, mida tuleks kontrollida peakorteri poolt esindustes läbiviidavate audititega (vt punkt 7.18). Peakorteri poolt algatatud rakendusorganisatsioonide auditid peaksid põhimõtteliselt piirduma nende projektide ja programmidega, mille rakendamise eest vastutab otseselt peakorter, teiste sõnadega, “detsentraliseerimata” tegevustega. Kuni kirjeldatud süsteemi täieliku käivitumiseni peaks seda kajastama peadirektori aastaaruanne. |
| --- | --- |

7.52.

Riskianalüüsi põhjal tuleks koostada auditistrateegia, mis oleks kooskõlas rakendusorganisatsioonidele kohaldatavate lepinguliste nõuetega, nagu on ka näidatud siseauditi suutlikkust hindava üksuse viimases aruandes EuropeAid koostöötalituse sisekontrollistandardite kohta (vt punkt 7.21). Esindused peaksid süstemaatiliselt edastama peakorterile Brüsselis teavet oma auditikavade, läbiviidud auditite ja nende tulemuste kohta, nagu on ette nähtud alates 2003. aastast. See peaks hõlmama ka rakendusorganisatsioonide tellitud auditeid. EuropeAidi peakorteri poolt teostatav järelevalve peaks keskenduma esinduste poolt esitatud teabele, mida tuleks kontrollida peakorteri poolt esindustes läbiviidavate audititega (vt punkt 7.18). Peakorteri poolt algatatud rakendusorganisatsioonide auditid peaksid põhimõtteliselt piirduma nende projektide ja programmidega, mille rakendamise eest vastutab otseselt peakorter, teiste sõnadega, “detsentraliseerimata” tegevustega. Kuni kirjeldatud süsteemi täieliku käivitumiseni peaks seda kajastama peadirektori aastaaruanne.

| 7.52. | The key elements of the overall strategy were already applied in 2003, including the annual audit plans, methodological tools, training etc. In July 2004 the overall strategy was formalised in a single document. Reporting on audits is now a mandatory part of the external assistance management reports (EAMR) of the delegations. The introduction of new tools (such as CRIS Audit) will contribute to further improve the flow of information on audit results at central level, notably to feed back the audit strategy and the selection of transaction to be included into the audit plan. |
| --- | --- |

7.52.

The key elements of the overall strategy were already applied in 2003, including the annual audit plans, methodological tools, training etc. In July 2004 the overall strategy was formalised in a single document. Reporting on audits is now a mandatory part of the external assistance management reports (EAMR) of the delegations. The introduction of new tools (such as CRIS Audit) will contribute to further improve the flow of information on audit results at central level, notably to feed back the audit strategy and the selection of transaction to be included into the audit plan.

However, the current systems are considered as adequate for the purpose of deriving overall assurance in the context of the Director-General's declaration.

The Commission can agree that in principle audits of devolved activities should be launched by the delegations concerned. However, there is a need for Headquarters to be able to launch audits of devolved activities either as ad hoc audits or for the purpose of supervision.

| 7.53. | EuropeAid`i koostöötalitus peaks selgemalt määratlema oma järelevalve ja kontrolli üldstrateegia, selgitades selles peakorteri talituste ja esinduste ülesandeid ja funktsioone (vt punkt 7.23). Antud raamistikus tuleks ka edasi arendada haldusteabesüsteemi, mis kergendaks järelevalve ja kontrolli teostamist (vt punktid 7.14, 7.15 ja 7.46). |
| --- | --- |

7.53.

EuropeAid`i koostöötalitus peaks selgemalt määratlema oma järelevalve ja kontrolli üldstrateegia, selgitades selles peakorteri talituste ja esinduste ülesandeid ja funktsioone (vt punkt 7.23). Antud raamistikus tuleks ka edasi arendada haldusteabesüsteemi, mis kergendaks järelevalve ja kontrolli teostamist (vt punktid 7.14, 7.15 ja 7.46).

| 7.53. | The Commission agrees that it would be useful to formalise and consolidate its overall strategy in a single document. |
| --- | --- |

7.53.

The Commission agrees that it would be useful to formalise and consolidate its overall strategy in a single document.

Regarding the management information system the Commission will work on further developing CRIS (see reply to 7.17).

---

(1)  Vt Euroopa arengufondide aruannet.

(2)  Teatud geograafilistele piirkondadele (nagu Aasia, Ladina-Ameerika, Vahemereriigid, Ida-Euroopa ja Balkan) suunatud eelarvejaotistest finantseeritavad programmid vastandina eelarvejaotistele, millest finantseeritakse teatud tüüpi tegevusi (näiteks toiduabi, valitsusväliste organisatsioonide kaasfinantseerimine).

(3)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

(4)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).

(5)  SEK(2000) 2203.

(6)  Suur osa maksetest on rakendusorganisatsioonidele tehtud ettemaksete vormis, kusjuures rakendusorganisatsioonid peavad hiljem esitama tehtud kulutuste aruanded.

(7)  Peadirektorite ja talituste juhtide aasta tegevusaruannete kokkuvõte; komisjoni teatis K(2003) 391, 9. juuli 2003.

LISA

a) Kontrollikoja hinnang järelevalvesüsteemidele ja kontrollidele 2003. aastal

| | Humanitaarabiamet | EuropeAid koostöötalitus | Esindused |
| --- | --- | --- | --- |
| Üldine kontseptsioon | A | B | — |
| Menetlused ja juhendid | A | A | A |
| Toimimine praktikas | A | B (1) | B (1) |
| Siseauditid | B (2) | B (2) | B (2) |
| Juhtkonnapoolne aruandlus | A | B (1) | B |

Humanitaarabiamet

EuropeAid koostöötalitus

Esindused

Üldine kontseptsioon

A

B

—

Menetlused ja juhendid

A

A

A

Toimimine praktikas

A

B (1)

B (1)

Siseauditid

B (2)

B (2)

B (2)

Juhtkonnapoolne aruandlus

A

B (1)

B

b) Kontrollikoja hinnang EuropeAid koostöötalituse rahastatud projekte elluviivate organisatsioonide tasandil läbi viidud välisaudititele

| Auditite kvaliteet | A |
| --- | --- |
| Auditite kvantiteet | B (3) |
| Juhendite ja volituste määratlemine | B (4) |
| Komisjoni osa audiitorite määramisel | B (4) |
| Pakkumismenetluste lülitamine auditeeritavate valdkondade alla | B (4) |
| Raamatupidamissüsteemi kontrolli tulemuste esitamine | C |
| Järelauditit tõendavad dokumendid | B |

Auditite kvaliteet

A

Auditite kvantiteet

B (3)

Juhendite ja volituste määratlemine

B (4)

Komisjoni osa audiitorite määramisel

B (4)

Pakkumismenetluste lülitamine auditeeritavate valdkondade alla

B (4)

Raamatupidamissüsteemi kontrolli tulemuste esitamine

C

Järelauditit tõendavad dokumendid

B

Näitajate selgitus

| Hinnang järelevalvesüsteemidele ja kontrollile |
| --- |
| Toimib hästi. Vaja teha mõningaid või väiksemaid muudatusi | A |
| Toimib, kuid on vaja teha muudatusi | B |
| Ei toimi nii nagu planeeritud | C |

Hinnang järelevalvesüsteemidele ja kontrollile

Toimib hästi. Vaja teha mõningaid või väiksemaid muudatusi

A

Toimib, kuid on vaja teha muudatusi

B

Ei toimi nii nagu planeeritud

C

c) Põhivaldkonnad, milles kontrollikoda viis 2003. aastal läbi järelauditi

| | Humanitaarabiamet | EuropeAid koostöötalitus | Esindused |
| --- | --- | --- | --- |
| Riskianalüüsi läbiviimine | Viis analüüsi läbi nagu eelmistel aastatel | Viis riskianalüüsi läbi nagu eelmistel aastatel ning lisaks viis läbi konkreetse riskianalüüsi, mis jäi 2002. aastal tegemata (tegevuskava, meede nr 2) | — |
| Aruandlussüsteemid | Säilitas hea taseme | 2002. aastaga võrreldes on aruandlussüsteemid paranenud, kuid vajavad veel edasiarendamist | Esindused annavad aru regulaarselt |
| Välisauditite ja kontrollide kontseptsioon | Kontseptsiooni väljatöötamist alustati 2002. aastal, rakendati täielikult 2003. aastal | Kontseptsiooni väljatöötamist alustati 2002. ja arendati edasi 2003. aastal, strateegiat käsitlev dokument valmis 2004. aastal | — |
| Välisauditite ja järelkontrolli läbiviimine | Auditid viidi läbi ja teostati järelaudit | Viidi läbi rohkem auditeid; pädevust ja järelauditit tuleks parandada | — |

Humanitaarabiamet

EuropeAid koostöötalitus

Esindused

Riskianalüüsi läbiviimine

Viis analüüsi läbi nagu eelmistel aastatel

Viis riskianalüüsi läbi nagu eelmistel aastatel ning lisaks viis läbi konkreetse riskianalüüsi, mis jäi 2002. aastal tegemata (tegevuskava, meede nr 2)

—

Aruandlussüsteemid

Säilitas hea taseme

2002. aastaga võrreldes on aruandlussüsteemid paranenud, kuid vajavad veel edasiarendamist

Esindused annavad aru regulaarselt

Välisauditite ja kontrollide kontseptsioon

Kontseptsiooni väljatöötamist alustati 2002. aastal, rakendati täielikult 2003. aastal

Kontseptsiooni väljatöötamist alustati 2002. ja arendati edasi 2003. aastal, strateegiat käsitlev dokument valmis 2004. aastal

—

Välisauditite ja järelkontrolli läbiviimine

Auditid viidi läbi ja teostati järelaudit

Viidi läbi rohkem auditeid; pädevust ja järelauditit tuleks parandada

—

---

(1)  Enamus elemente toimivad, kuid teatud olulised elemendid vajavad parandamist.

(2)  Siseauditiüksus keskendus süsteemianalüüsile ega testinud veel süsteeme.

(3)  Auditite arv võrreldes 2002. aastaga siiski suurenes.

(4)  Komisjoni algatatud välisauditite puhul on juhendite ja volituste määratlemine ning osalemine audiitorite määramises rahuldav, kuid rakendusorganisatsioonide algatatud auditite puhul on tarvis teha muudatusi.

8. PEATÜKK

Ühinemiseelne abi

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang seoses kinnitava avaldusega

Auditi ulatus ja iseloom

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

Phare

ISPA

Sapard

Komisjoni poolt või tema nimel läbiviidud auditid

Phare

ISPA

Sapard

Tehingute testimine

Phare maksed

ISPA maksed

Sapardi maksed

Aasta tegevusaruanded

Laienemise peadirektoraat

Regionaalpoliitika peadirektoraat

Põllumajanduse peadirektoraat

Järeldused

Soovitused

Olulisemad tähelepanekud eriaruannetes

Eriaruanne nr 2/2004 “Kas Sapardit on hästi juhitud?”

Eriaruanne nr 5/2004 “Phare toetus kandidaatriikide ettevalmistamisele struktuurifondide juhtimiseks”

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 8.1. | Käesolev peatükk käsitleb Euroopa Liiduga ühinemist ettevalmistavatele riikidele antavat ühinemiseelset abi. Finantsperspektiivi 7. rubriik hõlmab assigneeringuid ühinemiseelseteks rahastamisvahenditeks (Phare, ISPA ja Sapard) 10 kandidaatriigi jaoks, millest kaheksa Kesk- ja Ida-Euroopa riiki said liikmesriigiks 1. mail 2004, (1) ja ühinemiseelseid abiprogramme kolmele Vahemere kandidaatriigile. (2) |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

8.1.

Käesolev peatükk käsitleb Euroopa Liiduga ühinemist ettevalmistavatele riikidele antavat ühinemiseelset abi. Finantsperspektiivi 7. rubriik hõlmab assigneeringuid ühinemiseelseteks rahastamisvahenditeks (Phare, ISPA ja Sapard) 10 kandidaatriigi jaoks, millest kaheksa Kesk- ja Ida-Euroopa riiki said liikmesriigiks 1. mail 2004, (1) ja ühinemiseelseid abiprogramme kolmele Vahemere kandidaatriigile. (2)

| — | Phare programm, (3) mida viib ellu laienemise peadirektoraat, toetab institutsioonide ülesehitamist ja investeeringuid. |
| --- | --- |

—

Phare programm, (3) mida viib ellu laienemise peadirektoraat, toetab institutsioonide ülesehitamist ja investeeringuid.

| — | ISPA, (4) mida viib elu regionaalpoliitika peadirektoraat, loodi ühinemisele kaasaaitamiseks keskkonna ja transpordi valdkonnas. |
| --- | --- |

—

ISPA, (4) mida viib elu regionaalpoliitika peadirektoraat, loodi ühinemisele kaasaaitamiseks keskkonna ja transpordi valdkonnas.

| — | Sapardil, (5) mida viib ellu põllumajanduse peadirektoraat, on samasugused eesmärgid põllumajanduse ja maaelu arendamise valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Sapardil, (5) mida viib ellu põllumajanduse peadirektoraat, on samasugused eesmärgid põllumajanduse ja maaelu arendamise valdkonnas.

Diagrammid 8.1 ja 8.2
  näitavad 2003. aastaks ette nähtud (3 393 miljonit eurot) ja samal aastal kulutatud (2 240 miljonit eurot) rahaliste vahendite jaotumist (vaata tähelepanekuid eelarve haldamise kohta punktides 2.42—2.46).

Image

Image

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus ja iseloom

| 8.2. | Ühinemiseelse abi erihindamise üldeesmärgiks oli 2003. aastal kontrollikoja kinnitava avalduse koostamist toetava järelduse tegemine finantsperspektiivi 7. rubriigis kirjendatud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse (6) kohta. Audit hõlmas järelevalvesüsteemide ja kontrolli eelselgitust (kaasa arvatud komisjoni poolt või tema nimel läbiviidud auditite ja/või auditiaruannete läbivaatamine), tehingute testimist ja asjaomaste peadirektorite aasta tegevusaruannete läbivaatamist. Audit viidi läbi komisjoni kesktalitustes Brüsselis ja komisjoni esindustes ning üheksa kandidaatriigi siseriiklikes ametiasutustes. (7) Enamus Sapardiga seotud tööst tehti ära Sapardi 2003. aasta integreeritud auditi raames. (8) |
| --- | --- |

8.2.

Ühinemiseelse abi erihindamise üldeesmärgiks oli 2003. aastal kontrollikoja kinnitava avalduse koostamist toetava järelduse tegemine finantsperspektiivi 7. rubriigis kirjendatud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse (6) kohta. Audit hõlmas järelevalvesüsteemide ja kontrolli eelselgitust (kaasa arvatud komisjoni poolt või tema nimel läbiviidud auditite ja/või auditiaruannete läbivaatamine), tehingute testimist ja asjaomaste peadirektorite aasta tegevusaruannete läbivaatamist. Audit viidi läbi komisjoni kesktalitustes Brüsselis ja komisjoni esindustes ning üheksa kandidaatriigi siseriiklikes ametiasutustes. (7) Enamus Sapardiga seotud tööst tehti ära Sapardi 2003. aasta integreeritud auditi raames. (8)

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

Phare

| 8.3. | Suurem osa Phare rahalistest vahenditest makstakse välja kandidaatriikide rakendusasutuste sõlmitud lepingute alusel ja viimaste tehtud väljamaksetena. Muid lepinguid sõlmib ja nende täitmist juhib laienemise peadirektoraat Brüsselis (tsentraliseeritud juhtimine) või komisjoni esindus kandidaatriikides (detsentraliseeritud juhtimine). |
| --- | --- |

8.3.

Suurem osa Phare rahalistest vahenditest makstakse välja kandidaatriikide rakendusasutuste sõlmitud lepingute alusel ja viimaste tehtud väljamaksetena. Muid lepinguid sõlmib ja nende täitmist juhib laienemise peadirektoraat Brüsselis (tsentraliseeritud juhtimine) või komisjoni esindus kandidaatriikides (detsentraliseeritud juhtimine).

Süsteemid kandidaatriikides

| 8.4. | Komisjon võttis 2000. aasta lõpul kasutusele Phare täielikult detsentraliseeritud rakendussüsteemi mõiste (samuti ka ISPA osas — vt punkt 8.9) — mida tuntakse laiendatud detsentraliseerimise rakendussüsteemina (EDIS). EDIS-e raames loobub komisjon pakkumiste ex ante kontrollimisest ja lepingute sõlmimisest oma esinduste kaudu, mis veel 2003. aastal olid kontrollisüsteemi olulised elemendid. Komisjon teeb täieliku detsentraliseerimise otsuse iga asutuse kohta eraldi pärast nende pädevuse analüüsi. |
| --- | --- |

8.4.

Komisjon võttis 2000. aasta lõpul kasutusele Phare täielikult detsentraliseeritud rakendussüsteemi mõiste (samuti ka ISPA osas — vt punkt 8.9) — mida tuntakse laiendatud detsentraliseerimise rakendussüsteemina (EDIS). EDIS-e raames loobub komisjon pakkumiste ex ante kontrollimisest ja lepingute sõlmimisest oma esinduste kaudu, mis veel 2003. aastal olid kontrollisüsteemi olulised elemendid. Komisjon teeb täieliku detsentraliseerimise otsuse iga asutuse kohta eraldi pärast nende pädevuse analüüsi.

| 8.4. | The possibility of moving to a fully decentralised implementation system was provided for in the Coordination Regulation ((EC) No 1266/1999) but no legal regulatory requirement to actually do so was stipulated. However, in order to encourage the candidate countries, in late 2000 the Commission launched a working document elaborating the concept of a fully decentralised implementation system for Phare (see reply of the Commission to point 8.9) — known as the Extended Decentralised Implementation System (EDIS). |
| --- | --- |

8.4.

The possibility of moving to a fully decentralised implementation system was provided for in the Coordination Regulation ((EC) No 1266/1999) but no legal regulatory requirement to actually do so was stipulated. However, in order to encourage the candidate countries, in late 2000 the Commission launched a working document elaborating the concept of a fully decentralised implementation system for Phare (see reply of the Commission to point 8.9) — known as the Extended Decentralised Implementation System (EDIS).

| 8.5. | EDIS-e protsessis on tekkinud viivitus. (9) 2003. aastal ei väljastatud ühtegi EDIS-e akrediteeringut. 2003. aasta lõpuks oli oma taotlused esitanud vaid kuus riiki. (10) Viivituse peamiseks põhjuseks on avaliku sektori sisekontrollireformide aeglane rakendamine kandidaatriikides ning tõsiasi, et komisjon ei avaldanud alguses piisavalt tugevat survet. |
| --- | --- |

8.5.

EDIS-e protsessis on tekkinud viivitus. (9) 2003. aastal ei väljastatud ühtegi EDIS-e akrediteeringut. 2003. aasta lõpuks oli oma taotlused esitanud vaid kuus riiki. (10) Viivituse peamiseks põhjuseks on avaliku sektori sisekontrollireformide aeglane rakendamine kandidaatriikides ning tõsiasi, et komisjon ei avaldanud alguses piisavalt tugevat survet.

| 8.5. | There was no formal legal requirement regarding EDIS until the Commission inserted Article 33 in the Act of Accession in order to impose it. Consequently, prior to this juncture, beyond the substantial encouragement, guidance and assistance proactively provided by the Commission, it is not clear what level of additional pressure could have been imposed on the sovereign accession countries that would have accelerated the process. |
| --- | --- |

8.5.

There was no formal legal requirement regarding EDIS until the Commission inserted Article 33 in the Act of Accession in order to impose it. Consequently, prior to this juncture, beyond the substantial encouragement, guidance and assistance proactively provided by the Commission, it is not clear what level of additional pressure could have been imposed on the sovereign accession countries that would have accelerated the process.

| 8.6. | EDIS-e ettevalmistusprotsess kandidaatriikides on tugevdanud 2003. aastal Phare vahendite juhtimiseks kasutatud süsteeme. Siiski leiti 2003. aasta lõpus ja 2004. aasta alguses komisjoni poolt läbi viidud vastavustõendamiste käigus mõningaid puudusi nimetatud siseriiklikes süsteemides, näiteks polnud veel lõplikult vormistatud rakenduslepingud rahastamise ja lepingute sõlmimise üksuste (CFCU) ja eri valdkondade ministeeriumide vahel, oli puudus personalist ja koolitusest ning käsiraamatud olid veel vastu võtmata. |
| --- | --- |

8.6.

EDIS-e ettevalmistusprotsess kandidaatriikides on tugevdanud 2003. aastal Phare vahendite juhtimiseks kasutatud süsteeme. Siiski leiti 2003. aasta lõpus ja 2004. aasta alguses komisjoni poolt läbi viidud vastavustõendamiste käigus mõningaid puudusi nimetatud siseriiklikes süsteemides, näiteks polnud veel lõplikult vormistatud rakenduslepingud rahastamise ja lepingute sõlmimise üksuste (CFCU) ja eri valdkondade ministeeriumide vahel, oli puudus personalist ja koolitusest ning käsiraamatud olid veel vastu võtmata.

| 8.6. | The Commission has required that the candidate countries resolve the most important system weaknesses identified in the verification audits prior to a Commission EDIS accreditation decision. The accreditation decision itself then requires that further systems improvements should be made within specific timeframes to deal with other weaknesses identified in the verification audits. In fact the first six such accreditation decisions have already been taken and the remaining four are anticipated before the end of 2004. |
| --- | --- |

8.6.

The Commission has required that the candidate countries resolve the most important system weaknesses identified in the verification audits prior to a Commission EDIS accreditation decision. The accreditation decision itself then requires that further systems improvements should be made within specific timeframes to deal with other weaknesses identified in the verification audits. In fact the first six such accreditation decisions have already been taken and the remaining four are anticipated before the end of 2004.

Kaasfinantseerimine

| 8.7. | Phare abiprogrammi rakendussuunistes (11) sätestatu kohaselt on siseriiklike rahastamisvahendite kaasfinantseerimise määr investeerimisprojektides 2000. aastast alates vähemalt 25 %. Alates 2003. aastast on kaasfinantseerimise seire ja kontrollimise süsteemides tehtud järgmised täiendused: |
| --- | --- |

8.7.

Phare abiprogrammi rakendussuunistes (11) sätestatu kohaselt on siseriiklike rahastamisvahendite kaasfinantseerimise määr investeerimisprojektides 2000. aastast alates vähemalt 25 %. Alates 2003. aastast on kaasfinantseerimise seire ja kontrollimise süsteemides tehtud järgmised täiendused:

| a) | iga kord, kui rahvuslikud fondid (12) saadavad laienemise peadirektoraati rahastamistaotluse, peavad nad teatama, milline on kaasfinantseerimise olukord; |
| --- | --- |

a)

iga kord, kui rahvuslikud fondid (12) saadavad laienemise peadirektoraati rahastamistaotluse, peavad nad teatama, milline on kaasfinantseerimise olukord;

| b) | sulgemisauditeid läbiviivate välisaudiitorite juhised ja volitused näevad ette, et välisaudiitorid peavad kontrollima, kas kaasfinantseerimise seireks vajalik menetlus on olemas ning kas kehtivatest kaasfinantseerimistingimustest peetakse kinni. |
| --- | --- |

b)

sulgemisauditeid läbiviivate välisaudiitorite juhised ja volitused näevad ette, et välisaudiitorid peavad kontrollima, kas kaasfinantseerimise seireks vajalik menetlus on olemas ning kas kehtivatest kaasfinantseerimistingimustest peetakse kinni.

Siiski ei kontrolli mitmed rakendusasutused, kas riiklike ametiasutuste poolt teatavaks tehtud paralleelne (13) kaasfinantseerimine tähendab tegelikult kantud kulusid, mis vastavad asjaomase Phare abiprogrammi finantsmemorandumi nõuetele. Kuna kaasfinantseerimise seiret teostavad seire ühis- ja sektorikomiteed, jääb kuni lõplike kuludeklaratsioonide koostamiseni riiklike eelarvevahendite käsutajate poolt ja sulgemisauditite läbiviimiseni ebaselgeks, kas abisaajad vastasid paralleelse kaasfinantseerimise nõuetele või mitte.

| 8.7. | Co-financing is monitored during implementation. However, in a decentralised environment, assurance of absolute compliance with many requirements, not only co-financing, can only be obtained when closure audits are carried out. |
| --- | --- |

8.7.

Co-financing is monitored during implementation. However, in a decentralised environment, assurance of absolute compliance with many requirements, not only co-financing, can only be obtained when closure audits are carried out.

| 8.8. | Erinevalt struktuurifondidest pole komisjon kehtestanud täpseid reegleid selle kohta, kuidas kindlaks määrata kõlblikkust Phare paralleelseks kaasfinantseerimiseks. See on tekitanud olukordi, kus riiklik kaasfinantseerimine on koosnenud kulutustest, mis on tehtud enne finantsmemorandumile allakirjutamist ja riiklik kaasfinantseerimine on toimunud nii hilja, et asjaomased projektid on edasi lükkunud. |
| --- | --- |

8.8.

Erinevalt struktuurifondidest pole komisjon kehtestanud täpseid reegleid selle kohta, kuidas kindlaks määrata kõlblikkust Phare paralleelseks kaasfinantseerimiseks. See on tekitanud olukordi, kus riiklik kaasfinantseerimine on koosnenud kulutustest, mis on tehtud enne finantsmemorandumile allakirjutamist ja riiklik kaasfinantseerimine on toimunud nii hilja, et asjaomased projektid on edasi lükkunud.

| 8.8. | Indeed, the possibility for parallel co-financing for Phare allowed candidate countries greater flexibility than the structural funds on eligibility in meeting their co-financing obligations. This was at a time when the financial cost of preparing for accession was a considerable burden for these transition economies. The Commission considers that the situations mentioned were exceptional and not systemic. Moreover, as of 2002 the Phare Programming Guide made joint co-financing mandatory except in duly justified instances and joint co-financing has the same eligibility rules as Phare. |
| --- | --- |

8.8.

Indeed, the possibility for parallel co-financing for Phare allowed candidate countries greater flexibility than the structural funds on eligibility in meeting their co-financing obligations. This was at a time when the financial cost of preparing for accession was a considerable burden for these transition economies. The Commission considers that the situations mentioned were exceptional and not systemic. Moreover, as of 2002 the Phare Programming Guide made joint co-financing mandatory except in duly justified instances and joint co-financing has the same eligibility rules as Phare.

ISPA

Süsteemid kandidaatriikides

| 8.9. | ISPA määrus (14) näeb ette, et kandidaatriigid peaksid looma hiljemalt 1. jaanuariks 2002 piisava juhtimis- ja kontrollisüsteemi. (15) ISPA rakendamiseks 2003. aastal kasutati süsteemi, mille kohaselt komisjoni esindus nimetatud riikides kontrollis eelnevalt (ex ante heakskiit) riigihangete dokumente. Mis puutub Pharesse (vt punkt 8.4), siis võis komisjon EDIS-e juurutamisel sellest nõudest loobuda. EDIS-e alamkriteeriumitele vastamine oleks taganud vastavuse ISPA määruses sätestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõuetele. |
| --- | --- |

8.9.

ISPA määrus (14) näeb ette, et kandidaatriigid peaksid looma hiljemalt 1. jaanuariks 2002 piisava juhtimis- ja kontrollisüsteemi. (15) ISPA rakendamiseks 2003. aastal kasutati süsteemi, mille kohaselt komisjoni esindus nimetatud riikides kontrollis eelnevalt (ex ante heakskiit) riigihangete dokumente. Mis puutub Pharesse (vt punkt 8.4), siis võis komisjon EDIS-e juurutamisel sellest nõudest loobuda. EDIS-e alamkriteeriumitele vastamine oleks taganud vastavuse ISPA määruses sätestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõuetele.

| 8.9. | EDIS accreditation would have ensured compliance with the management and control system requirement for ISPA, but was not the only means of meeting this requirement: it was and, unlike the case with Phare (see reply of the Commission to point 8.4), remained optional. With Commission support the candidate countries were making progress in improving their systems for ISPA throughout the implementation period independently of EDIS. In the meantime, the ex ante approval of procurement documents by Delegations reduced the risk to EU funds. |
| --- | --- |

8.9.

EDIS accreditation would have ensured compliance with the management and control system requirement for ISPA, but was not the only means of meeting this requirement: it was and, unlike the case with Phare (see reply of the Commission to point 8.4), remained optional. With Commission support the candidate countries were making progress in improving their systems for ISPA throughout the implementation period independently of EDIS. In the meantime, the ex ante approval of procurement documents by Delegations reduced the risk to EU funds.

| 8.10. | Kuigi ISPA nõuetele vastavate süsteemide loomise eest vastutavad kandidaatriigid, ei võtnud komisjon piisavaid meetmeid, tagamaks, et kandidaatriigid need nõuded ka ettenähtud tähtajaks täidaksid. 31. detsembril 2003, kaks aastat pärast kehtestatud tähtaega, ei vastanud veel ühegi riigi süsteem miinimumnõuetele, mis olid kehtestatud kõikidele ISPA juhtimisse kaasatud siseriiklikele asutustele ja ametitele. (16) Usaldusväärsete sisekontrollisüsteemide loomise tagamine oleks vähendanud EÜ esinduste ex ante kontrolli ärajätmisest tulenevaid riske ühinemise ajal, mil selliseid süsteeme tuleks kasutada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide juhtimiseks. |
| --- | --- |

8.10.

Kuigi ISPA nõuetele vastavate süsteemide loomise eest vastutavad kandidaatriigid, ei võtnud komisjon piisavaid meetmeid, tagamaks, et kandidaatriigid need nõuded ka ettenähtud tähtajaks täidaksid. 31. detsembril 2003, kaks aastat pärast kehtestatud tähtaega, ei vastanud veel ühegi riigi süsteem miinimumnõuetele, mis olid kehtestatud kõikidele ISPA juhtimisse kaasatud siseriiklikele asutustele ja ametitele. (16) Usaldusväärsete sisekontrollisüsteemide loomise tagamine oleks vähendanud EÜ esinduste ex ante kontrolli ärajätmisest tulenevaid riske ühinemise ajal, mil selliseid süsteeme tuleks kasutada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide juhtimiseks.

| 8.10. | As well as laying down the requirements in the Financing Memorandum attached to each aid award decision, the Commission provided extensive support and guidance and from 2001 onwards audited the systems, taking care to ensure that any deficiencies found were corrected. Before accession a number of implementing bodies in several accession countries achieved EDIS accreditation and the audit work confirmed that many of the bodies met the requirements. |
| --- | --- |

8.10.

As well as laying down the requirements in the Financing Memorandum attached to each aid award decision, the Commission provided extensive support and guidance and from 2001 onwards audited the systems, taking care to ensure that any deficiencies found were corrected. Before accession a number of implementing bodies in several accession countries achieved EDIS accreditation and the audit work confirmed that many of the bodies met the requirements.

During the run-up to accession the Commission monitored the setting up of the systems to manage the Structural and Cohesion Funds, for which the experience with ISPA and the other pre-accession instruments was a good basis. It refers to the Chapter 21 monitoring report (COM(2003) 433) and the detailed sections on management and control systems in new Member States' Structural Fund programmes, which were largely negotiated in 2003 and approved just after accession. The Commission is continuing its work to ensure that appropriate systems are in place, in order to reduce the risk to which the Court refers. The progress made towards EDIS accreditation is being taken into account in this process.

| 8.11. | Vaatamata eespoolöeldule tegid riigid märkimisväärseid jõupingutusi juhtimisstruktuuride loomiseks seal, kus neid varem polnud, püüdes samal ajal luua vajalikke sisekontrolli mehhanisme ISPA fondide tõhusaks ja läbipaistvaks juhtimiseks. Kuid 2004. aasta alguses, kui kontrollikoja audit läbi viidi, oli osa neist süsteemidest alles äsja loodud. Seetõttu on hoolimata sellest, et süsteemid näivad olevat sisuliselt veatud, liiga vara otsustada, kas nad toimivad nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

8.11.

Vaatamata eespoolöeldule tegid riigid märkimisväärseid jõupingutusi juhtimisstruktuuride loomiseks seal, kus neid varem polnud, püüdes samal ajal luua vajalikke sisekontrolli mehhanisme ISPA fondide tõhusaks ja läbipaistvaks juhtimiseks. Kuid 2004. aasta alguses, kui kontrollikoja audit läbi viidi, oli osa neist süsteemidest alles äsja loodud. Seetõttu on hoolimata sellest, et süsteemid näivad olevat sisuliselt veatud, liiga vara otsustada, kas nad toimivad nõuetekohaselt.

| 8.11. | The Commission has audited the operation of the systems for managing ISPA/Cohesion Fund projects. For the Structural Funds it plans to start doing so in 2005 after first assessing the new systems' compliance with the requirements of the regulations. It is also monitoring the audit work done by the new Member States themselves. |
| --- | --- |

8.11.

The Commission has audited the operation of the systems for managing ISPA/Cohesion Fund projects. For the Structural Funds it plans to start doing so in 2005 after first assessing the new systems' compliance with the requirements of the regulations. It is also monitoring the audit work done by the new Member States themselves.

| 8.12. | Enamus külastatud asutustest oli mures kvalifitseeritud personali leidmise ja hoidmisega seotud raskuste pärast. Sageli oli tööle võetud inimesi, kellel puudusid nõutud erialased töökogemused. Nii komisjon kui kandidaatriigid tunnistasid, et tarvis on pidevalt toimivat personali arendus- ja koolitusprogrammi. Lisaks sellele sõltuvad riiklikud struktuurid sageli projektide ettevalmistamisel ja juhtimisel suurel määral välisekspertide teenustest. Veel pole rakendatud tegevuskavasid, mis hakkaksid arendama riiklikke struktuure eesmärgiga muuta selline sõltuvus võimalikult väikeseks. |
| --- | --- |

8.12.

Enamus külastatud asutustest oli mures kvalifitseeritud personali leidmise ja hoidmisega seotud raskuste pärast. Sageli oli tööle võetud inimesi, kellel puudusid nõutud erialased töökogemused. Nii komisjon kui kandidaatriigid tunnistasid, et tarvis on pidevalt toimivat personali arendus- ja koolitusprogrammi. Lisaks sellele sõltuvad riiklikud struktuurid sageli projektide ettevalmistamisel ja juhtimisel suurel määral välisekspertide teenustest. Veel pole rakendatud tegevuskavasid, mis hakkaksid arendama riiklikke struktuure eesmärgiga muuta selline sõltuvus võimalikult väikeseks.

| 8.12. | Full complements of staff and adequate training were among the matters the Commission emphasised in the run-up to accession. It is looking closely at the new Member States' plans in these areas during its scrutiny of their systems. In many of the new Member States the problem of attracting and keeping qualified staff is exacerbated by relative pay levels between the public and private sectors. For ISPA projects, because of the inexperience of national administrations, there was often no alternative but to outsource some of the work to consultants. The implementation of ISPA in itself provided for valuable learning by doing experience since the pre-accession instrument is closely modelled on the Cohesion Fund. Technical assistance funds under ISPA were also intensively used to support training and and know-how transfer. |
| --- | --- |

8.12.

Full complements of staff and adequate training were among the matters the Commission emphasised in the run-up to accession. It is looking closely at the new Member States' plans in these areas during its scrutiny of their systems. In many of the new Member States the problem of attracting and keeping qualified staff is exacerbated by relative pay levels between the public and private sectors. For ISPA projects, because of the inexperience of national administrations, there was often no alternative but to outsource some of the work to consultants. The implementation of ISPA in itself provided for valuable learning by doing experience since the pre-accession instrument is closely modelled on the Cohesion Fund. Technical assistance funds under ISPA were also intensively used to support training and and know-how transfer.

EÜ esinduste ex ante kontrollid

| 8.13. | EÜ esindused, kes olid kohustatud ex ante kontrolle läbi viima, tegutsesid aktiivselt pakkumise ja lepingute sõlmimise menetluse kõigis etappides. Normist kõrvalekaldumiste suur arv, mida EÜ esindused (17) avastasid, näitab, et EÜ esinduste antud ex ante heakskiit on seni olnud hankeprotsessi kontrollimise hädavajalik element. |
| --- | --- |

8.13.

EÜ esindused, kes olid kohustatud ex ante kontrolle läbi viima, tegutsesid aktiivselt pakkumise ja lepingute sõlmimise menetluse kõigis etappides. Normist kõrvalekaldumiste suur arv, mida EÜ esindused (17) avastasid, näitab, et EÜ esinduste antud ex ante heakskiit on seni olnud hankeprotsessi kontrollimise hädavajalik element.

| 8.14. | 2003. aastal muutus EÜ esinduste töö dokumenteerimise viis. Võeti kasutusele auditiküsimustikud ja märkmeid hakati enamusel juhtudel hoidma kontrollitud toimikutes, milles kirjeldati täpselt ex ante kontrolli käigus tõstatatud probleeme. Ka oli näha, et EÜ esinduste töökoormus on suur ja nad täidavad oma tööülesandeid lühikeste tähtaegadega. Sellest hoolimata märkis kontrollikoda, et: |
| --- | --- |

8.14.

2003. aastal muutus EÜ esinduste töö dokumenteerimise viis. Võeti kasutusele auditiküsimustikud ja märkmeid hakati enamusel juhtudel hoidma kontrollitud toimikutes, milles kirjeldati täpselt ex ante kontrolli käigus tõstatatud probleeme. Ka oli näha, et EÜ esinduste töökoormus on suur ja nad täidavad oma tööülesandeid lühikeste tähtaegadega. Sellest hoolimata märkis kontrollikoda, et:

| 8.14. | |
| --- | --- |

8.14.

| a) | teatud juhtudel puudusid dokumendid, mis kirjeldanuks tehtud tööd, tõstatatud probleeme ja neile leitud lahendusi; (18) |
| --- | --- |

a)

teatud juhtudel puudusid dokumendid, mis kirjeldanuks tehtud tööd, tõstatatud probleeme ja neile leitud lahendusi; (18)

| a) | Following the Court's audits the Delegations have introduced stricter requirements for recording the work performed and how issues were resolved. |
| --- | --- |

a)

Following the Court's audits the Delegations have introduced stricter requirements for recording the work performed and how issues were resolved.

| b) | sageli oli ex ante heakskiidu andmine võtnud liiga palju aega. Viivituste peamiseks põhjuseks oli pakkumismenetluse käigus esitatud dokumentatsiooni halb kvaliteet. Mõningatel juhtudel oli põhjuseks siiski esinduste ressursside piiratus; |
| --- | --- |

b)

sageli oli ex ante heakskiidu andmine võtnud liiga palju aega. Viivituste peamiseks põhjuseks oli pakkumismenetluse käigus esitatud dokumentatsiooni halb kvaliteet. Mõningatel juhtudel oli põhjuseks siiski esinduste ressursside piiratus;

| c) | EÜ esindus kiitis umbes ühel ajal heaks kahe erineva pakkumise hindamisaruanded, ehkki ühel juhul lükkas hindamiskomitee pakkumise pakkuja lepinguhalduri rahvuse tõttu tagasi ja teisel juhul leiti sama pakkuja lepinguhaldur sobiv olevat. |
| --- | --- |

c)

EÜ esindus kiitis umbes ühel ajal heaks kahe erineva pakkumise hindamisaruanded, ehkki ühel juhul lükkas hindamiskomitee pakkumise pakkuja lepinguhalduri rahvuse tõttu tagasi ja teisel juhul leiti sama pakkuja lepinguhaldur sobiv olevat.

| c) | The initial approval of the two reports by the EC Delegation did not affect the outcome of the tender process, as in the first case the Delegation ordered a re-evaluation by a new evaluation committee and a different firm was selected. |
| --- | --- |

c)

The initial approval of the two reports by the EC Delegation did not affect the outcome of the tender process, as in the first case the Delegation ordered a re-evaluation by a new evaluation committee and a different firm was selected.

Sapard

| 8.15. | Sapardi riikides hüvitavad akrediteeritud makseasutused abisaajatele tehtud kulutused. Makseasutused saavad need vahendid rahvusliku fondi kaudu. |
| --- | --- |

8.15.

Sapardi riikides hüvitavad akrediteeritud makseasutused abisaajatele tehtud kulutused. Makseasutused saavad need vahendid rahvusliku fondi kaudu.

| 8.16. | Kooskõlas komisjoni ja Sapardi riikide vahel sõlmitud rahvusvaheliste lepingutega (19) peavad kõik riigid esitama komisjonile igal aastal tõendi raamatupidamisarvestuse kohta ja akrediteerimisasutuse auditiaruande. Kontrollikoda leidis pärast seda, kui oli läbi vaadanud akrediteerimisasutuste seitse aruannet ning vestelnud nende asutuste esindajatega neljas külastatud Sapardi riigis, et nimetatud auditid annavad komisjonile piisava kindluse kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Ent kontrollikojal polnud võimalik läbi vaadata kolme ülejäänud aruannet, kuna need ei laekunud komisjonile tähtajaks (30. aprill 2004). |
| --- | --- |

8.16.

Kooskõlas komisjoni ja Sapardi riikide vahel sõlmitud rahvusvaheliste lepingutega (19) peavad kõik riigid esitama komisjonile igal aastal tõendi raamatupidamisarvestuse kohta ja akrediteerimisasutuse auditiaruande. Kontrollikoda leidis pärast seda, kui oli läbi vaadanud akrediteerimisasutuste seitse aruannet ning vestelnud nende asutuste esindajatega neljas külastatud Sapardi riigis, et nimetatud auditid annavad komisjonile piisava kindluse kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Ent kontrollikojal polnud võimalik läbi vaadata kolme ülejäänud aruannet, kuna need ei laekunud komisjonile tähtajaks (30. aprill 2004).

| 8.16. | Since the Court's audit the three remaining audit certificates and reports have been received and reviewed by the Commission. |
| --- | --- |

8.16.

Since the Court's audit the three remaining audit certificates and reports have been received and reviewed by the Commission.

| 8.17. | Kontrollikoda vaatas läbi ka Sapardi makseasutustes kasutusel olevate menetluste kirjeldused ja auditiküsimustikud ning kontrollis teatud arvu toimikuid, et testida, kas kandidaatriikide süsteemid töötavad, nagu dokumentides kirjas. Kui mitte arvestada kontrollikoja poolt leitud vigu (vt punkt 8.33), hõlmasid Sapardi süsteemid põhikontseptsioone, menetlused olid hästi dokumenteeritud ja paberil kirjeldatud süsteemid töötasid üldiselt ka praktikas. |
| --- | --- |

8.17.

Kontrollikoda vaatas läbi ka Sapardi makseasutustes kasutusel olevate menetluste kirjeldused ja auditiküsimustikud ning kontrollis teatud arvu toimikuid, et testida, kas kandidaatriikide süsteemid töötavad, nagu dokumentides kirjas. Kui mitte arvestada kontrollikoja poolt leitud vigu (vt punkt 8.33), hõlmasid Sapardi süsteemid põhikontseptsioone, menetlused olid hästi dokumenteeritud ja paberil kirjeldatud süsteemid töötasid üldiselt ka praktikas.

Komisjoni poolt või tema nimel läbiviidud auditid

Phare

Komisjoni süsteemiauditid

| 8.18. | Juhtimise detsentraliseeritud süsteem võeti kandidaatriikides kasutusele ilma samaaegsete süsteemiaudititeta. Asja parandamiseks algatas laienemise peadirektoraat süsteemide hindamise programmi. Enne seda, kui ressursid suunati täies mahus EDIS-e protsessi lõpetamisele, viidi läbi vaid mõned üksikud auditid. Seetõttu ei aidanud süsteemiauditid komisjonil saada kindlust selles, et juhtimise detsentraliseeritud süsteemi raames teostatud tehingutes pole olulisi vigu, mis on seotud nende reaalsuse, seaduslikkuse ja korrektsusega. |
| --- | --- |

8.18.

Juhtimise detsentraliseeritud süsteem võeti kandidaatriikides kasutusele ilma samaaegsete süsteemiaudititeta. Asja parandamiseks algatas laienemise peadirektoraat süsteemide hindamise programmi. Enne seda, kui ressursid suunati täies mahus EDIS-e protsessi lõpetamisele, viidi läbi vaid mõned üksikud auditid. Seetõttu ei aidanud süsteemiauditid komisjonil saada kindlust selles, et juhtimise detsentraliseeritud süsteemi raames teostatud tehingutes pole olulisi vigu, mis on seotud nende reaalsuse, seaduslikkuse ja korrektsusega.

| 8.18. | The decentralised system of management (DIS) was introduced without any systems audits because there was no legal requirement under the old Financial Regulation to do so. Due to the nature of the EDIS process it was only possible to undertake a limited number of systems audits before 2002. This was explained in detail in DG Enlargement's reservations in its 2002 and 2003 annual declarations. Under the new financial regulation the Commission carried out systems audits prior to decentralisation in Turkey and will apply this approach in all new beneficiary countries. |
| --- | --- |

8.18.

The decentralised system of management (DIS) was introduced without any systems audits because there was no legal requirement under the old Financial Regulation to do so. Due to the nature of the EDIS process it was only possible to undertake a limited number of systems audits before 2002. This was explained in detail in DG Enlargement's reservations in its 2002 and 2003 annual declarations. Under the new financial regulation the Commission carried out systems audits prior to decentralisation in Turkey and will apply this approach in all new beneficiary countries.

Sulgemisauditid

| 8.19. | 2001. aastal kiitis laienemise peadirektoraat heaks strateegia, mille kohaselt tellitakse sulgemisauditid välisaudiitoritelt riskipõhise valimi alusel, mis katab umbes 60 % Phare programmide väärtusest kuni programmiaastani 1999 (kaasa arvatud). |
| --- | --- |

8.19.

2001. aastal kiitis laienemise peadirektoraat heaks strateegia, mille kohaselt tellitakse sulgemisauditid välisaudiitoritelt riskipõhise valimi alusel, mis katab umbes 60 % Phare programmide väärtusest kuni programmiaastani 1999 (kaasa arvatud).

| 8.20. | 2004. aasta aprilliks oli läbi viidud 86 peakorterite poolt algatatud sulgemisauditit, mis hõlmasid programme kokku 971 miljoni euro väärtuses. Veel 56 auditit oli algatatud esinduste poolt. Kokku hõlmasid need 142 sulgemisauditit umbes 42 % Phare programmide koguväärtusest 1999. aastani, viimane kaasa arvatud. 2004. aasta aprilliks oli laienemise peadirektoraat heaks kiitnud 63 sulgemisauditi aruannet (arvestamata esinduste ja eelmiste teenistuste poolt algatatud auditeid), mis hõlmasid programme koguväärtusega 761 miljonit eurot. 2004. aasta märtsiks oli komisjon väljastanud sissenõudekorraldusi 1,9 miljoni euro väärtuses. (20) |
| --- | --- |

8.20.

2004. aasta aprilliks oli läbi viidud 86 peakorterite poolt algatatud sulgemisauditit, mis hõlmasid programme kokku 971 miljoni euro väärtuses. Veel 56 auditit oli algatatud esinduste poolt. Kokku hõlmasid need 142 sulgemisauditit umbes 42 % Phare programmide koguväärtusest 1999. aastani, viimane kaasa arvatud. 2004. aasta aprilliks oli laienemise peadirektoraat heaks kiitnud 63 sulgemisauditi aruannet (arvestamata esinduste ja eelmiste teenistuste poolt algatatud auditeid), mis hõlmasid programme koguväärtusega 761 miljonit eurot. 2004. aasta märtsiks oli komisjon väljastanud sissenõudekorraldusi 1,9 miljoni euro väärtuses. (20)

| 8.21. | Juhuslikkuse printsiibi alusel põhjalikuks kontrollimiseks valitud üheksa auditiaruande ja komisjonilt täiendavalt saadud teabe põhjal jõudis kontrollikoda järeldusele, et: |
| --- | --- |

8.21.

Juhuslikkuse printsiibi alusel põhjalikuks kontrollimiseks valitud üheksa auditiaruande ja komisjonilt täiendavalt saadud teabe põhjal jõudis kontrollikoda järeldusele, et:

| a) | kontrollitud sulgemisauditi aruannetest neli polnud esitatud õigeaegselt. Põhjuseks olid raskused abisaajatelt teabe hankimisel ning laienemise peadirektoraadi ressursside ebapiisavus; |
| --- | --- |

a)

kontrollitud sulgemisauditi aruannetest neli polnud esitatud õigeaegselt. Põhjuseks olid raskused abisaajatelt teabe hankimisel ning laienemise peadirektoraadi ressursside ebapiisavus;

| b) | sulgemisauditid olid üldiselt kvaliteetselt läbi viidud ja tõid esile mitmeid finantsleidusid, näiteks maksed, millele oli lisatud käibemaks; pärast väljamaksetähtaega tehtud maksed ning puudused lepingute sõlmimise menetlustes. Mõningatel juhtudel ei suudetud leida tõendavaid originaaldokumente. Siiski ei viinud mitte kõik finantsleiud summadeni, mida võib ja tuleb tagasi nõuda. |
| --- | --- |

b)

sulgemisauditid olid üldiselt kvaliteetselt läbi viidud ja tõid esile mitmeid finantsleidusid, näiteks maksed, millele oli lisatud käibemaks; pärast väljamaksetähtaega tehtud maksed ning puudused lepingute sõlmimise menetlustes. Mõningatel juhtudel ei suudetud leida tõendavaid originaaldokumente. Siiski ei viinud mitte kõik finantsleiud summadeni, mida võib ja tuleb tagasi nõuda.

Rahvuslike fondide korraldatud auditid kandidaatriikides

| 8.22. | Vastavalt komisjoni ja iga kandidaatriigi rahvusliku fondi vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumile on rahvuslikud fondid kohustatud igal aastal teatama kavandatud audititest ning tegema kokkuvõtte auditite tulemustest. Komisjon aga ei kasutanud 2003. aasta auditite tulemuste kokkuvõtteid kinnituse saamiseks Phare tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

8.22.

Vastavalt komisjoni ja iga kandidaatriigi rahvusliku fondi vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumile on rahvuslikud fondid kohustatud igal aastal teatama kavandatud audititest ning tegema kokkuvõtte auditite tulemustest. Komisjon aga ei kasutanud 2003. aasta auditite tulemuste kokkuvõtteid kinnituse saamiseks Phare tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 8.22. | Indeed, the Commission has not used the summaries of findings for the purpose of deriving assurance because of the limited scope of these reports. |
| --- | --- |

8.22.

Indeed, the Commission has not used the summaries of findings for the purpose of deriving assurance because of the limited scope of these reports.

ISPA

Komisjoni süsteemiauditid

| 8.23. | Regionaalpoliitika peadirektoraat viis 2003. aastal ja 2004. aasta alguses läbi auditid kõigis ISPA kandidaatriikides. Auditite peamiseks eesmärgiks oli hinnata, millisel määral vastavad kandidaatriikides loodud juhtimis- ja kontrollisüsteemid eeskirjadest tulenevatele nõuetele (21) ning teostada EDIS-e rakendamise järelkontrolli ja seiret. |
| --- | --- |

8.23.

Regionaalpoliitika peadirektoraat viis 2003. aastal ja 2004. aasta alguses läbi auditid kõigis ISPA kandidaatriikides. Auditite peamiseks eesmärgiks oli hinnata, millisel määral vastavad kandidaatriikides loodud juhtimis- ja kontrollisüsteemid eeskirjadest tulenevatele nõuetele (21) ning teostada EDIS-e rakendamise järelkontrolli ja seiret.

| 8.24. | Kontrollikoja töö eesmärk oli kontrollida regionaalpoliitika peadirektoraadi tehtud töö mahtu ja efektiivsust. Peamiseks ülesandeks oli 2002. aasta aruande (22) 8. peatükis (ISPA osa) teatatud leidude järelauditi teostamine. |
| --- | --- |

8.24.

Kontrollikoja töö eesmärk oli kontrollida regionaalpoliitika peadirektoraadi tehtud töö mahtu ja efektiivsust. Peamiseks ülesandeks oli 2002. aasta aruande (22) 8. peatükis (ISPA osa) teatatud leidude järelauditi teostamine.

| 8.25. | Võrreldes eelmise aastaga on auditi planeerimiskava ja kasutatud auditiküsimustikud oluliselt paremaks muutunud. Siiski tuleks EDIS-es kasutatavaid auditiküsimustikke täiendada, et need kajastaksid paremini sisekontrollisüsteemide toimimist. |
| --- | --- |

8.25.

Võrreldes eelmise aastaga on auditi planeerimiskava ja kasutatud auditiküsimustikud oluliselt paremaks muutunud. Siiski tuleks EDIS-es kasutatavaid auditiküsimustikke täiendada, et need kajastaksid paremini sisekontrollisüsteemide toimimist.

| 8.25. | The EDIS checklists were devised at a time when the systems in many of the candidate countries were at an early stage of operation. The limited testing of the internal control systems was due to the fact that in several areas the systems had not operated long enough for conclusions to be drawn. The Commission intends to review the set of checklists on this point in 2004. |
| --- | --- |

8.25.

The EDIS checklists were devised at a time when the systems in many of the candidate countries were at an early stage of operation. The limited testing of the internal control systems was due to the fact that in several areas the systems had not operated long enough for conclusions to be drawn. The Commission intends to review the set of checklists on this point in 2004.

| 8.26. | Kuigi eelmise aastaga võrreldes on tehtud edusamme, pole tehtud audititööd alati piisavalt dokumenteeritud ning kolmest kontrollitud auditist ühe puhul oli kasutuselolnud küsimustik vaid osaliselt täidetud. Sellistel juhtudel pole võimalik kindlaks määrata, kas: |
| --- | --- |

8.26.

Kuigi eelmise aastaga võrreldes on tehtud edusamme, pole tehtud audititööd alati piisavalt dokumenteeritud ning kolmest kontrollitud auditist ühe puhul oli kasutuselolnud küsimustik vaid osaliselt täidetud. Sellistel juhtudel pole võimalik kindlaks määrata, kas:

| i) | auditeerimine on olnud põhjalik ja täielik ja |
| --- | --- |

i)

auditeerimine on olnud põhjalik ja täielik ja

| ii) | auditiaruanne sisaldab kõiki olulisi leide. |
| --- | --- |

ii)

auditiaruanne sisaldab kõiki olulisi leide.

| 8.26. | The Commission agrees, that there is room for improvement in the referencing between the observations in the audit report and the audit work performed. The Commission is making efforts to standardise audit methodologies for areas of the budget under shared management. In the case specifically referred to by the Court, despite the incomplete checklists, the audit report sets out the work done and the reasons for the Commission's findings. It therefore offered a solid basis for the audit opinion. |
| --- | --- |

8.26.

The Commission agrees, that there is room for improvement in the referencing between the observations in the audit report and the audit work performed. The Commission is making efforts to standardise audit methodologies for areas of the budget under shared management. In the case specifically referred to by the Court, despite the incomplete checklists, the audit report sets out the work done and the reasons for the Commission's findings. It therefore offered a solid basis for the audit opinion.

Sapard

Komisjoni auditid

| 8.27. | Komisjon teostab auditeid kolmel tasandil: süsteemiauditid enne maksete tegemist; vastavusauditid, millega kontrollitakse, kas süsteemid toimivad vastavalt kavandatule, ja raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise auditid eelarveaasta lõpus. Üldiselt annavad need auditid piisava kindluse kulude seaduslikkuse ja korrektsuse osas. |
| --- | --- |

8.27.

Komisjon teostab auditeid kolmel tasandil: süsteemiauditid enne maksete tegemist; vastavusauditid, millega kontrollitakse, kas süsteemid toimivad vastavalt kavandatule, ja raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise auditid eelarveaasta lõpus. Üldiselt annavad need auditid piisava kindluse kulude seaduslikkuse ja korrektsuse osas.

| 8.28. | Siiski tuvastas kontrollikoda puudusi 2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise auditites. Kolmes riigis kaheksast, kus komisjon raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise auditid läbi viis, poldud põhidokumente läbi vaadatud ega heaks kiidetud ning neljas muus riigis oli auditi tõendusmaterjal ebapiisavalt dokumenteeritud. |
| --- | --- |

8.28.

Siiski tuvastas kontrollikoda puudusi 2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise auditites. Kolmes riigis kaheksast, kus komisjon raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise auditid läbi viis, poldud põhidokumente läbi vaadatud ega heaks kiidetud ning neljas muus riigis oli auditi tõendusmaterjal ebapiisavalt dokumenteeritud.

| 8.28. | The Commission has ensured that key documents are reviewed but accepts that evidence of verifications made, and of review/supervision, could be improved. |
| --- | --- |

8.28.

The Commission has ensured that key documents are reviewed but accepts that evidence of verifications made, and of review/supervision, could be improved.

| 8.29. | Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise auditid on aluseks komisjoni otsusele Sapardi agentuuride ja Sapardi pangakontode kohta, millel hoitakse eurosid. Komisjon polnud suutnud ettenähtud tähtajast kinni pidada ja otsus tehti ühekuulise hilinemisega 31. oktoobril 2003. Otsusega kiideti heaks ka pangakontojääk Rumeenias, kuigi komisjon sellekohast auditit läbi ei viinud. 37,6 miljoni euro suuruse pangakontojäägi ja saadud intresside kinnitamiseks oleks pidanud neid kontrollima. |
| --- | --- |

8.29.

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise auditid on aluseks komisjoni otsusele Sapardi agentuuride ja Sapardi pangakontode kohta, millel hoitakse eurosid. Komisjon polnud suutnud ettenähtud tähtajast kinni pidada ja otsus tehti ühekuulise hilinemisega 31. oktoobril 2003. Otsusega kiideti heaks ka pangakontojääk Rumeenias, kuigi komisjon sellekohast auditit läbi ei viinud. 37,6 miljoni euro suuruse pangakontojäägi ja saadud intresside kinnitamiseks oleks pidanud neid kontrollima.

| 8.29. | There are no financial consequences arising from the delay cited by the Court. For Romania, as there was no expenditure during 2002, the Commission reviewed the certification report sent by the national authorities (Romanian Court of Auditors). This report contained a section on the confirmation of the Sapard euro account. This was considered sufficient by the Commission in order to take its decision. |
| --- | --- |

8.29.

There are no financial consequences arising from the delay cited by the Court. For Romania, as there was no expenditure during 2002, the Commission reviewed the certification report sent by the national authorities (Romanian Court of Auditors). This report contained a section on the confirmation of the Sapard euro account. This was considered sufficient by the Commission in order to take its decision.

Tehingute testimine

Phare maksed

| 8.30. | Kontrollikoda auditeeris kandidaatriikides rakendusasutuste tehtud 39 Phare makset (23) (koguvalimisse kuulus 76 (24) makset), milles leiti seitse viga. Need põhiliselt formaalse iseloomuga vead hõlmasid kinnipeetavate rahaliste vahendite varast vabastamist, lubatust suuremaid lepingulisi ettemakseid, probleeme teenuslepingute täitmiseks kasutatud aja kirjapanemisega ja kahte väikest abikõlbmatute kulude summat. Lisaks ei saanud kontrollikoda kahel juhul tõendusmaterjali, mis oleks kinnitanud, et teatatud paralleelse kaasfinantseerimise kulud vastasid asjaomase finantsmemorandumi (vt punkt 8.7) nõuetele. |
| --- | --- |

8.30.

Kontrollikoda auditeeris kandidaatriikides rakendusasutuste tehtud 39 Phare makset (23) (koguvalimisse kuulus 76 (24) makset), milles leiti seitse viga. Need põhiliselt formaalse iseloomuga vead hõlmasid kinnipeetavate rahaliste vahendite varast vabastamist, lubatust suuremaid lepingulisi ettemakseid, probleeme teenuslepingute täitmiseks kasutatud aja kirjapanemisega ja kahte väikest abikõlbmatute kulude summat. Lisaks ei saanud kontrollikoda kahel juhul tõendusmaterjali, mis oleks kinnitanud, et teatatud paralleelse kaasfinantseerimise kulud vastasid asjaomase finantsmemorandumi (vt punkt 8.7) nõuetele.

| 8.30. | The Commission is of the opinion that in two of the seven cases, the release of the retention funds and the payment of the advances, the reported formal errors are a matter of judgement. In any case, the errors detected regarding ineligible expenditure are so small that they cannot be considered material. |
| --- | --- |

8.30.

The Commission is of the opinion that in two of the seven cases, the release of the retention funds and the payment of the advances, the reported formal errors are a matter of judgement. In any case, the errors detected regarding ineligible expenditure are so small that they cannot be considered material.

ISPA maksed

| 8.31. | 17-st ISPA maksest koosneva valimi audit tõi ilmsiks vigade kõrge esinemissageduse (14 viga 13 makses). Seitsmel juhul ei järgitud pakkumise ja lepingute sõlmimise menetlusega seotud õigusakte (kahel korral oleks sellel olnud oluline mõju asjaomasele pakkumisele); kolmel juhul ei järgitud õigusakte, mille kohaselt tuleb enne projekti heakskiitmist hinnata selle keskkonnamõju; kahel juhul ei arvestatud abi määramisel piisavalt projekti võimalikku tulukust ja kahel juhul olid komisjonile teatatud masinate ja seadmete ostuga seotud kulud abikõlbmatud. |
| --- | --- |

8.31.

17-st ISPA maksest koosneva valimi audit tõi ilmsiks vigade kõrge esinemissageduse (14 viga 13 makses). Seitsmel juhul ei järgitud pakkumise ja lepingute sõlmimise menetlusega seotud õigusakte (kahel korral oleks sellel olnud oluline mõju asjaomasele pakkumisele); kolmel juhul ei järgitud õigusakte, mille kohaselt tuleb enne projekti heakskiitmist hinnata selle keskkonnamõju; kahel juhul ei arvestatud abi määramisel piisavalt projekti võimalikku tulukust ja kahel juhul olid komisjonile teatatud masinate ja seadmete ostuga seotud kulud abikõlbmatud.

| 8.31. | A number of the errors reported by the Court do not have a financial impact and are of a formal nature. |
| --- | --- |

8.31.

A number of the errors reported by the Court do not have a financial impact and are of a formal nature.

With regard to tendering and contracting procedures (seven errors), the Commission agrees that the regulatory provisions must be complied with and is committed to a transparent evaluation of bids and proper documentation. However, it does not consider five of the alleged errors material.

As regards environmental impact assessments (three errors noted), although the Commission allowed in some cases this requirement to be completed after submission of the application (for example, as already stated by the Commission at point 8.44 of the Court's Annual Report for 2002, in cases where design and build contracts are used it is simply not possible to carry out a full EIA before the project is submitted for approval), it ensured that EIA procedures had been fully complied with before actual work commenced.

The Commission considers that the rates of assistance decided in the cases to which the Court refers (two errors) were appropriate, having regard to all relevant considerations including potential revenue and the affordability for the population served. It recognises, however, that scope exists for standardising the methods for determining co-financing rates and is working in this direction.

The Commission accepts the two errors concerning ineligible expenditure and has taken steps to correct the declarations concerned.

| 8.32. | Lisaks on eeskirjades (25) sätestatud, et (nõuetekohaselt põhjendatud juhud välja arvatud) tühistada tuleb toetus, mis on antud meetmele, mille sisuline elluviimine pole alanud kahe aasta jooksul pärast komisjonipoolset allkirjastamist (mida võib pidada ebarealistlikuks, eriti kui on tegemist suurte infrastruktuuriprojektidega). Infrastruktuuriprojektide puhul otsustas komisjon põhitööde alustamise tõendusmaterjalina heaks kiita esimeste tööde pakkumise algatamise. Kontrollikoja arvamuse kohaselt ei ühti selline tõlgendus ISPA määruse eesmärgiga. |
| --- | --- |

8.32.

Lisaks on eeskirjades (25) sätestatud, et (nõuetekohaselt põhjendatud juhud välja arvatud) tühistada tuleb toetus, mis on antud meetmele, mille sisuline elluviimine pole alanud kahe aasta jooksul pärast komisjonipoolset allkirjastamist (mida võib pidada ebarealistlikuks, eriti kui on tegemist suurte infrastruktuuriprojektidega). Infrastruktuuriprojektide puhul otsustas komisjon põhitööde alustamise tõendusmaterjalina heaks kiita esimeste tööde pakkumise algatamise. Kontrollikoja arvamuse kohaselt ei ühti selline tõlgendus ISPA määruse eesmärgiga.

| 8.32. | As the Court itself notes, for large infrastructure projects, a two-year deadline after grant approval for starting the works can be unrealistic. The Commission therefore considers that the launch of a works tender is a sufficient assurance that projects will be implemented on schedule. |
| --- | --- |

8.32.

As the Court itself notes, for large infrastructure projects, a two-year deadline after grant approval for starting the works can be unrealistic. The Commission therefore considers that the launch of a works tender is a sufficient assurance that projects will be implemented on schedule.

Sapardi maksed

| 8.33. | Auditi käigus vaadati läbi 2003. aasta 26 maksest koosnev valim, mis hõlmas auditi ajal rakendatud põhimeetmeid. 13 makses leiti arvukalt vigu, mida võib üldiselt põhjendada Sapardi riikide personali kogenematusega. Vead olid seotud menetlusnõuete mittejärgimisega (26) (10 juhtumit), käibemaksu rahastamisega (4 juhtumit, vaata allpool) ning EÜ hügieenistandardite sätete mittejärgimisega (3 juhtumit). |
| --- | --- |

8.33.

Auditi käigus vaadati läbi 2003. aasta 26 maksest koosnev valim, mis hõlmas auditi ajal rakendatud põhimeetmeid. 13 makses leiti arvukalt vigu, mida võib üldiselt põhjendada Sapardi riikide personali kogenematusega. Vead olid seotud menetlusnõuete mittejärgimisega (26) (10 juhtumit), käibemaksu rahastamisega (4 juhtumit, vaata allpool) ning EÜ hügieenistandardite sätete mittejärgimisega (3 juhtumit).

| 8.33. | The Commission will examine the impact of VAT once the programme has been completed. An assessment will be made in the framework of the clearance of accounts procedure, and the appropriate conclusions will be drawn. However, it does not consider that, at this stage, the VAT identified is ineligible for financing. |
| --- | --- |

8.33.

The Commission will examine the impact of VAT once the programme has been completed. An assessment will be made in the framework of the clearance of accounts procedure, and the appropriate conclusions will be drawn. However, it does not consider that, at this stage, the VAT identified is ineligible for financing.

The Commission has carried out audits in all 10 Sapard countries. In some cases it has also identified that the documentation of checks needs to be improved and has made appropriate recommendations.

Regarding the requirement to meet EU-hygiene standards, the Commission has also identified certain problems with the respect of minimum standards in the Sapard countries. It has made recommendations for improvements in systems and controls.

Where necessary the findings will be followed up under the clearance of accounts procedures.

| 8.34. | Neli läbivaadatud makset puudutasid “maaelu infrastruktuuri arendamise ja parandamise” meedet Poolas. Kõik neli makset sisaldasid käibemaksu, mis kontrollikoja arvamuse kohaselt on abikõlbmatu. (27) Kuigi valimi abikõlbmatu summa on väike (umbes 11 500 eurot), on Poolas Sapardile esitatud arvetele süstemaatiliselt lisatud käibemaks. Kokku oli komisjon 2003. aastal oma raamatupidamiskontodel reserveerinud väljamaksmiseks abisaajatele Poolas 79,6 miljonit eurot ja kontrollikoja hinnangu kohaselt sisaldub selles käibemaksu 4 miljonit eurot, mis moodustab 1,5 % kõigist komisjoni poolt 2003. aastal sooritatud Sapardi maksetest (kaasa arvatud ettemaksed). 2004. aasta aprillis teatas Poola riiklike eelarvevahendite käsutaja põllumajanduse peadirektoraadile, et akrediteerimisasutus esitab 2003. aasta raamatupidamisarvestuse kohta eitava järeldusotsuse seoses ühe teise käibemaksu abikõlblikkusega seotud küsimusega. |
| --- | --- |

8.34.

Neli läbivaadatud makset puudutasid “maaelu infrastruktuuri arendamise ja parandamise” meedet Poolas. Kõik neli makset sisaldasid käibemaksu, mis kontrollikoja arvamuse kohaselt on abikõlbmatu. (27) Kuigi valimi abikõlbmatu summa on väike (umbes 11 500 eurot), on Poolas Sapardile esitatud arvetele süstemaatiliselt lisatud käibemaks. Kokku oli komisjon 2003. aastal oma raamatupidamiskontodel reserveerinud väljamaksmiseks abisaajatele Poolas 79,6 miljonit eurot ja kontrollikoja hinnangu kohaselt sisaldub selles käibemaksu 4 miljonit eurot, mis moodustab 1,5 % kõigist komisjoni poolt 2003. aastal sooritatud Sapardi maksetest (kaasa arvatud ettemaksed). 2004. aasta aprillis teatas Poola riiklike eelarvevahendite käsutaja põllumajanduse peadirektoraadile, et akrediteerimisasutus esitab 2003. aasta raamatupidamisarvestuse kohta eitava järeldusotsuse seoses ühe teise käibemaksu abikõlblikkusega seotud küsimusega.

| 8.34. | As far as VAT is concerned, the Court of Auditors raises two different issues. VAT is eligible for EU co-financing if it is irrecoverable, in exactly the same way as for Structural Fund expenditure. The only difference is that, under Sapard, it should, as an additional criterion, not bear disproportionately on any part of the programme. It is too early to assess whether this is the case. |
| --- | --- |

8.34.

As far as VAT is concerned, the Court of Auditors raises two different issues. VAT is eligible for EU co-financing if it is irrecoverable, in exactly the same way as for Structural Fund expenditure. The only difference is that, under Sapard, it should, as an additional criterion, not bear disproportionately on any part of the programme. It is too early to assess whether this is the case.

The Commission will examine the impact of VAT once the programme has been completed. An assessment will be made in the framework of the clearance of accounts procedure, and the appropriate conclusions will be drawn.

Regarding the issue raised by the Polish National Authorising officer, the Commission is addressing this with the Polish Authorities.

Aasta tegevusaruanded

Laienemise peadirektoraat

| 8.35. | Oma tegevuse aastaaruandesse kuuluvas avalduses teeb laienemise peadirektor, nagu ka 2002. aastal, tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks loodud kontrollimenetluste suhtes järgmised reservatsioonid: |
| --- | --- |

8.35.

Oma tegevuse aastaaruandesse kuuluvas avalduses teeb laienemise peadirektor, nagu ka 2002. aastal, tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks loodud kontrollimenetluste suhtes järgmised reservatsioonid:

| a) | detsentraliseeritud süsteemidele on omane teatud risk; |
| --- | --- |

a)

detsentraliseeritud süsteemidele on omane teatud risk;

| b) | süsteemi- ja tehinguauditite vahel on lüngad ja |
| --- | --- |

b)

süsteemi- ja tehinguauditite vahel on lüngad ja

| c) | finantsvahendajate nõuete suhtes valitseb teatud ebakindlus. |
| --- | --- |

c)

finantsvahendajate nõuete suhtes valitseb teatud ebakindlus.

| 8.36. | Aruandes märgitakse juhtimis- ja sisekontrollisüsteemidega seoses kaasfinantseerimise probleemi. Paralleelse kaasfinantseerimise (vt ka punkt 8.7) kontroll on nõrk ja on olemas risk, et kandidaatriigid pole kaasfinantseerimisnõudeid täitnud. Kontrollikoja arvates on see piisavalt oluline probleem, et väärida reservatsiooni 2003. aasta tegevusaruandesse kuuluvas avalduses. |
| --- | --- |

8.36.

Aruandes märgitakse juhtimis- ja sisekontrollisüsteemidega seoses kaasfinantseerimise probleemi. Paralleelse kaasfinantseerimise (vt ka punkt 8.7) kontroll on nõrk ja on olemas risk, et kandidaatriigid pole kaasfinantseerimisnõudeid täitnud. Kontrollikoja arvates on see piisavalt oluline probleem, et väärida reservatsiooni 2003. aasta tegevusaruandesse kuuluvas avalduses.

| 8.36. | The control of parallel co-financing at the beneficiary level should be improved by the implementing agencies and while there is indeed a risk of co-financing requirements not being met there is only a limited risk of this being undetected and of remedial actions not being taken. Nevertheless, the Commission will further consider a reservation as this issue matures and in the light of developments. |
| --- | --- |

8.36.

The control of parallel co-financing at the beneficiary level should be improved by the implementing agencies and while there is indeed a risk of co-financing requirements not being met there is only a limited risk of this being undetected and of remedial actions not being taken. Nevertheless, the Commission will further consider a reservation as this issue matures and in the light of developments.

Regionaalpoliitika peadirektoraat

| 8.37. | Regionaalpoliitika peadirektoraadi peadirektori avaldus 2003. aasta tegevusaruandes sisaldab reservatsiooni ISPA kohta, milles öeldakse, et puudub piisav kindlus, et kandidaatriigid kasutavad efektiivselt juhtimis- ja kontrollisüsteemide kõiki põhielemente kooskõlas määruse (EÜ) nr 1267/1999 sätetega, välja arvatud asutused, mille kohta komisjon teeb kolmes kandidaatriigis EDIS-otsuse, ning üks kandidaatriik tervikuna (Sloveenia). |
| --- | --- |

8.37.

Regionaalpoliitika peadirektoraadi peadirektori avaldus 2003. aasta tegevusaruandes sisaldab reservatsiooni ISPA kohta, milles öeldakse, et puudub piisav kindlus, et kandidaatriigid kasutavad efektiivselt juhtimis- ja kontrollisüsteemide kõiki põhielemente kooskõlas määruse (EÜ) nr 1267/1999 sätetega, välja arvatud asutused, mille kohta komisjon teeb kolmes kandidaatriigis EDIS-otsuse, ning üks kandidaatriik tervikuna (Sloveenia).

| 8.38. | Kuigi komisjoni auditite käigus tuvastatud puudused on ära toodud aruande osas 4.1.3, oleks olnud kasulikum, kui aruanne oleks sisaldanud üksikasjalikku analüüsi kandidaatriikide kaupa nende elementide osas, mida tuli täiendada määruse sätetega vastavuse saavutamiseks. See oleks näidanud, millised on antud valdkonna riskid komisjoni jaoks. Ja kuigi Sloveenia oli ISPA üldreservatsioonist välja jäetud, tuleb märkida, et regionaalpoliitika peadirektoraadi audit ei hõlmanud pakkumise ja lepingute sõlmimise süsteemide kontrollimist, seega ei saa sellist väljajätmist käsitada täieliku vastavusena artikli 9 lõikes 1 esitatud nõudmistele. |
| --- | --- |

8.38.

Kuigi komisjoni auditite käigus tuvastatud puudused on ära toodud aruande osas 4.1.3, oleks olnud kasulikum, kui aruanne oleks sisaldanud üksikasjalikku analüüsi kandidaatriikide kaupa nende elementide osas, mida tuli täiendada määruse sätetega vastavuse saavutamiseks. See oleks näidanud, millised on antud valdkonna riskid komisjoni jaoks. Ja kuigi Sloveenia oli ISPA üldreservatsioonist välja jäetud, tuleb märkida, et regionaalpoliitika peadirektoraadi audit ei hõlmanud pakkumise ja lepingute sõlmimise süsteemide kontrollimist, seega ei saa sellist väljajätmist käsitada täieliku vastavusena artikli 9 lõikes 1 esitatud nõudmistele.

| 8.38. | Section 4.1.3 of DG REGIO's Annual Activity Report 2003 summarises the material shortcomings identified in the audit work during 2003 in the accession and candidate countries and thereby justifies the reserves entered by the Director-General. The same approach was used in justifying the reserves for Member States concerned in relation to their management of ERDF and the Cohesion Fund. As far as Slovenia is concerned, the Commission agrees with the Court's observation. The scope of DG REGIO's audit of procurement procedures was limited, due to the ex ante controls carried out by the EC Delegation. |
| --- | --- |

8.38.

Section 4.1.3 of DG REGIO's Annual Activity Report 2003 summarises the material shortcomings identified in the audit work during 2003 in the accession and candidate countries and thereby justifies the reserves entered by the Director-General. The same approach was used in justifying the reserves for Member States concerned in relation to their management of ERDF and the Cohesion Fund. As far as Slovenia is concerned, the Commission agrees with the Court's observation. The scope of DG REGIO's audit of procurement procedures was limited, due to the ex ante controls carried out by the EC Delegation.

Põllumajanduse peadirektoraat

| 8.39. | Põllumajanduse peadirektoraadi 2003. aasta tegevusaruandes polnud Sapardi kohta ühtegi reservatsiooni. Kontrollikoja arvates on see õige, sest leitud vead jäävad komisjoni olulisuse künnisest allapoole. Et aga kontrollikoda teatas komisjonile 2003. aasta detsembris käibemaksu probleemist Poolas ning tal puudub informatsioon selle probleemi ulatuse kohta teistes Sapardi riikides, oleks peadirektor siiski pidanud lisama aasta tegevusaruandele kommentaari antud teema kohta. |
| --- | --- |

8.39.

Põllumajanduse peadirektoraadi 2003. aasta tegevusaruandes polnud Sapardi kohta ühtegi reservatsiooni. Kontrollikoja arvates on see õige, sest leitud vead jäävad komisjoni olulisuse künnisest allapoole. Et aga kontrollikoda teatas komisjonile 2003. aasta detsembris käibemaksu probleemist Poolas ning tal puudub informatsioon selle probleemi ulatuse kohta teistes Sapardi riikides, oleks peadirektor siiski pidanud lisama aasta tegevusaruandele kommentaari antud teema kohta.

| 8.39. | DG AGRI did not refer to the VAT issue in Poland in the Annual Activity Report (AAR) because it does not consider, based on expenditure levels so far, that the financing of VAT in that country has a disproportionate effect on the Sapard programme and is thus ineligible under MAFA rules. Furthermore, in the interests of brevity and clarity, control issues which are not considered to have a material impact on the declaration are generally not mentioned in the AAR. |
| --- | --- |

8.39.

DG AGRI did not refer to the VAT issue in Poland in the Annual Activity Report (AAR) because it does not consider, based on expenditure levels so far, that the financing of VAT in that country has a disproportionate effect on the Sapard programme and is thus ineligible under MAFA rules. Furthermore, in the interests of brevity and clarity, control issues which are not considered to have a material impact on the declaration are generally not mentioned in the AAR.

Järeldused

| 8.40. | Kontrollikoda järeldas oma 2002. aasta aruandes, (28) et ühinemiseelse abi järelevalvesüsteemid ja kontroll vajavad tugevdamist. Kuigi teatud valdkondades on nii komisjon kui kandidaatriigid teinud edusamme, tuleb jõupingutusi jätkata. 2003. aastal läbi viidud tehingute auditeerimisel kontrollikoja poolt tuvastatud vigade arv viitab süsteemi puudustele ning järelevalvesüsteemide ja kontrolli edasise täiustamise vajadusele, vähendamaks õigusvastaste maksete tegemise riski. |
| --- | --- |

8.40.

Kontrollikoda järeldas oma 2002. aasta aruandes, (28) et ühinemiseelse abi järelevalvesüsteemid ja kontroll vajavad tugevdamist. Kuigi teatud valdkondades on nii komisjon kui kandidaatriigid teinud edusamme, tuleb jõupingutusi jätkata. 2003. aastal läbi viidud tehingute auditeerimisel kontrollikoja poolt tuvastatud vigade arv viitab süsteemi puudustele ning järelevalvesüsteemide ja kontrolli edasise täiustamise vajadusele, vähendamaks õigusvastaste maksete tegemise riski.

| 8.40. | A number of the errors reported by the Court do not have a financial impact and are of a formal nature. |
| --- | --- |

8.40.

A number of the errors reported by the Court do not have a financial impact and are of a formal nature.

The Commission is aware of the need for further improvement in the management and control systems in the new Member States and the accession countries. It continues to support these improvements, inter alia, through its own audit work.

| 8.41. | Phare järelevalvesüsteemide ja kontrolli puhul: |
| --- | --- |

8.41.

Phare järelevalvesüsteemide ja kontrolli puhul:

| — | avastati puudusi komisjoni tõendavate auditite käigus, mis põhjustas EDIS-e akrediteerimise edasilükkumise, |
| --- | --- |

—

avastati puudusi komisjoni tõendavate auditite käigus, mis põhjustas EDIS-e akrediteerimise edasilükkumise,

| — | oli kandidaatriikide paralleelse kaasfinantseerimise kontroll ebapiisav, |
| --- | --- |

—

oli kandidaatriikide paralleelse kaasfinantseerimise kontroll ebapiisav,

| — | oli lisaks peadirektori aruandes nimetatud lünkadele komisjoni auditites sulgemisauditite lõpparuannete heakskiitmine liiga aeglane. |
| --- | --- |

—

oli lisaks peadirektori aruandes nimetatud lünkadele komisjoni auditites sulgemisauditite lõpparuannete heakskiitmine liiga aeglane.

| 8.41. | By the end of September 2004 six countries have been accredited and the rest are in advance stages of the process. |
| --- | --- |

8.41.

By the end of September 2004 six countries have been accredited and the rest are in advance stages of the process.

Finalisation of the audit reports could be speeded up. However, this partly depends on the resources allocated to the Directorate-General and partly on the time taken by the beneficiaries to reply to queries from the auditors.

| 8.42. | ISPA puhul tegid riigid küll olulisi jõupingutusi juhtimisstruktuuride ja sisekontrollimehhanismide loomiseks, kuid 31. detsembriks 2003 polnud ühegi riigi kõik ISPA juhtimisse kaasatud siseriiklikud ametkonnad ja asutused saavutanud vastavust süsteemi miinimumnõuetega. Lisaks ei võtnud komisjon piisavalt meetmeid, et ettenähtud tähtajaks tagada, et kandidaatriigid järgiksid õigusaktidega ettenähtud nõudeid. Ex ante heakskiidu andmine EÜ esinduse poolt oli hankeprotsessi hädavajalik kontrollielement ning sellest loobumine pärast ühinemist tähendab seda, et pakkumise ja lepingute sõlmimise menetlused võivad muutuda kõrge riskiga valdkondadeks. |
| --- | --- |

8.42.

ISPA puhul tegid riigid küll olulisi jõupingutusi juhtimisstruktuuride ja sisekontrollimehhanismide loomiseks, kuid 31. detsembriks 2003 polnud ühegi riigi kõik ISPA juhtimisse kaasatud siseriiklikud ametkonnad ja asutused saavutanud vastavust süsteemi miinimumnõuetega. Lisaks ei võtnud komisjon piisavalt meetmeid, et ettenähtud tähtajaks tagada, et kandidaatriigid järgiksid õigusaktidega ettenähtud nõudeid. Ex ante heakskiidu andmine EÜ esinduse poolt oli hankeprotsessi hädavajalik kontrollielement ning sellest loobumine pärast ühinemist tähendab seda, et pakkumise ja lepingute sõlmimise menetlused võivad muutuda kõrge riskiga valdkondadeks.

| 8.42. | Before accession a number of implementing bodies in several accession countries had achieved EDIS accreditation and many of the bodies in the countries were considered to meet the requirements. As well as laying down the requirements in the Financing Memorandum attached to each aid award decision, the Commission had provided extensive support and guidance and from 2001 onwards had been auditing the systems and taking care to ensure that any deficiencies found were corrected. EDIS accreditation was not the only means of meeting the requirement for effective management and control systems for ISPA. |
| --- | --- |

8.42.

Before accession a number of implementing bodies in several accession countries had achieved EDIS accreditation and many of the bodies in the countries were considered to meet the requirements. As well as laying down the requirements in the Financing Memorandum attached to each aid award decision, the Commission had provided extensive support and guidance and from 2001 onwards had been auditing the systems and taking care to ensure that any deficiencies found were corrected. EDIS accreditation was not the only means of meeting the requirement for effective management and control systems for ISPA.

The Commission is continuing its work to ensure that appropriate systems are in place for managing the Structural and Cohesion Funds. Public procurement is a risk area also for the old Member States. Procurement was a key part of the numerous training activities initiated, led and implemented by DG REGIO to improve the administrative capacity of the candidate countries. The Commission refers to its replies to points 8.10 and 8.12.

| 8.43. | Sapardi puhul järelvalvesüsteemid ja kontroll praktikas üldjuhul toimisid, välja arvatud komisjoni raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise auditites avastatud puudused ning vigade sage esinemine Sapardi riikides. |
| --- | --- |

8.43.

Sapardi puhul järelvalvesüsteemid ja kontroll praktikas üldjuhul toimisid, välja arvatud komisjoni raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise auditites avastatud puudused ning vigade sage esinemine Sapardi riikides.

| 8.43. | The Commission has ensured that key documents are reviewed but accepts that evidence of verifications made, and of review/supervision, could be improved. |
| --- | --- |

8.43.

The Commission has ensured that key documents are reviewed but accepts that evidence of verifications made, and of review/supervision, could be improved.

The errors identified by the Court will be followed up as necessary.

Soovitused

| 8.44. | Kontrollikoda soovitab, et: |
| --- | --- |

8.44.

Kontrollikoda soovitab, et:

| 8.44. | |
| --- | --- |

8.44.

| — | Phare osas peaks komisjon: |
| --- | --- |

—

Phare osas peaks komisjon:

Concerning Phare:

| a) | tegema kõik, mis tema võimuses, et tagada kandidaatriikide süsteemides vastavustõendamistega tuvastatud puuduste kõrvaldamine; |
| --- | --- |

a)

tegema kõik, mis tema võimuses, et tagada kandidaatriikide süsteemides vastavustõendamistega tuvastatud puuduste kõrvaldamine;

| a) | This is already being addressed, inter alia, through the EDIS process. See reply to point 8.6. |
| --- | --- |

a)

This is already being addressed, inter alia, through the EDIS process. See reply to point 8.6.

| b) | võtma meetmeid, mis tagavad, et rakendusasutused kontrollivad kaasfinantseerimist teatamise ajal; |
| --- | --- |

b)

võtma meetmeid, mis tagavad, et rakendusasutused kontrollivad kaasfinantseerimist teatamise ajal;

| b) | This is already being addressed, inter alia, through the EDIS process. |
| --- | --- |

b)

This is already being addressed, inter alia, through the EDIS process.

| c) | kiirendama sulgemisauditite aruannete lõpetamist ja |
| --- | --- |

c)

kiirendama sulgemisauditite aruannete lõpetamist ja

| d) | hindama, kas või kuidas võiks kandidaatriikides rahvuslike fondide poolt läbiviidavaid auditeid kasutada kindluse saamiseks Phare tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

d)

hindama, kas või kuidas võiks kandidaatriikides rahvuslike fondide poolt läbiviidavaid auditeid kasutada kindluse saamiseks Phare tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

| — | ISPA osas peaks komisjon: |
| --- | --- |

—

ISPA osas peaks komisjon:

Concerning ISPA:

| a) | jätkama süsteemiauditeid, et tagada usaldusväärsete süsteemide loomine struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide juhtimiseks; |
| --- | --- |

a)

jätkama süsteemiauditeid, et tagada usaldusväärsete süsteemide loomine struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide juhtimiseks;

| a) | The audit strategy of DG REGIO provides for continued system audits in which special attention will be given to compliance of the systems with the requirements of the Structural and Cohesion Funds. |
| --- | --- |

a)

The audit strategy of DG REGIO provides for continued system audits in which special attention will be given to compliance of the systems with the requirements of the Structural and Cohesion Funds.

| b) | koostama kahele ISPA kasutamist jätkavale riigile (29) konkreetse ajagraafiku koos vahe-eesmärkidega, et tagada määruse juhtimis- ja kontrollinõuete täitmine ettenähtud aja jooksul enne nende riikide liitumist ja |
| --- | --- |

b)

koostama kahele ISPA kasutamist jätkavale riigile (29) konkreetse ajagraafiku koos vahe-eesmärkidega, et tagada määruse juhtimis- ja kontrollinõuete täitmine ettenähtud aja jooksul enne nende riikide liitumist ja

| b) | Following the system audit carried out in Romania in 2003 and several meetings with the Romanian authorities in early 2004, an action plan has been agreed in which the specific recommendations of the Commission relating to identified deficiencies in the management and control systems will be addressed according to a specific timetable. A similar approach is being followed for Bulgaria. |
| --- | --- |

b)

Following the system audit carried out in Romania in 2003 and several meetings with the Romanian authorities in early 2004, an action plan has been agreed in which the specific recommendations of the Commission relating to identified deficiencies in the management and control systems will be addressed according to a specific timetable. A similar approach is being followed for Bulgaria.

| c) | arvestades EÜ esinduste pakkumise ja lepingute sõlmimise menetluste ex ante auditi kaotamist, tõhustama projektide ex post auditeid; |
| --- | --- |

c)

arvestades EÜ esinduste pakkumise ja lepingute sõlmimise menetluste ex ante auditi kaotamist, tõhustama projektide ex post auditeid;

| c) | The audit strategy of DG REGIO includes ex post audits of ISPA/Cohesion Fund projects covering tendering and contracting procedures and giving priority to projects where interim payment claims have been submitted. |
| --- | --- |

c)

The audit strategy of DG REGIO includes ex post audits of ISPA/Cohesion Fund projects covering tendering and contracting procedures and giving priority to projects where interim payment claims have been submitted.

| — | Sapardi puhul peaks komisjon 2004. aastal läbiviidavate raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise auditite osas: |
| --- | --- |

—

Sapardi puhul peaks komisjon 2004. aastal läbiviidavate raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise auditite osas:

Concerning Sapard:

| a) | kõrvaldama kontrollikoja tuvastatud puudused; |
| --- | --- |

a)

kõrvaldama kontrollikoja tuvastatud puudused;

| a) | The Commission will further improve its evidence of verifications made, and of review/supervision. |
| --- | --- |

a)

The Commission will further improve its evidence of verifications made, and of review/supervision.

| b) | tagama kõigi nende riikide auditeerimise, kellele antavaid summasid tema otsustega kontrollitakse ja heaks kiidetakse; |
| --- | --- |

b)

tagama kõigi nende riikide auditeerimise, kellele antavaid summasid tema otsustega kontrollitakse ja heaks kiidetakse;

| b) | A systematic audit programme has been carried out in 2004. This programme includes a mixture of desk audits and controls on-the-spot, as appropriate. |
| --- | --- |

b)

A systematic audit programme has been carried out in 2004. This programme includes a mixture of desk audits and controls on-the-spot, as appropriate.

| c) | võtma asjakohaseid meetmeid abikõlbmatu käibemaksu tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

c)

võtma asjakohaseid meetmeid abikõlbmatu käibemaksu tagasinõudmiseks.

| c) | As stated in its reply to point 8.33 the Commission will examine the impact of VAT once the programme has been completed. However, it does not consider that, at this stage, the VAT identified is ineligible for financing. |
| --- | --- |

c)

As stated in its reply to point 8.33 the Commission will examine the impact of VAT once the programme has been completed. However, it does not consider that, at this stage, the VAT identified is ineligible for financing.

OLULISEMAD TÄHELEPANEKUD ERIARUANNETES

Eriaruanne nr 2/2004 “Kas Sapardit on hästi juhitud?”

| 8.45. | Põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelne programm (Sapard) on esimene detsentraliseeritult rakendatud välisabiprogramm. Programmi eesmärkideks (30) on ühenduse õigustiku rakendamise toetamine ning põllumajandussektori ja maapiirkondade kohandumisprobleemide lahendamine 10 Sapardi (31) abi saavas riigis. 2003. aastal viis kontrollikoda läbi auditi, millega püüti vastata küsimusele: “Kas Sapardit on hästi juhitud?”. |
| --- | --- |

8.45.

Põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelne programm (Sapard) on esimene detsentraliseeritult rakendatud välisabiprogramm. Programmi eesmärkideks (30) on ühenduse õigustiku rakendamise toetamine ning põllumajandussektori ja maapiirkondade kohandumisprobleemide lahendamine 10 Sapardi (31) abi saavas riigis. 2003. aastal viis kontrollikoda läbi auditi, millega püüti vastata küsimusele: “Kas Sapardit on hästi juhitud?”.

| 8.46. | Auditi tulemusena leiti, et juhtimise kvaliteet oli kõikuv. Sapardi detsentraliseeritud juhtimine komisjoni poolt ei taganud rakendamisel tekkivate probleemide aktiivset ja süstemaatilist väljaselgitamist, nende kohta tehtud ettepanekute täitmise jälgimist ega parima tegutsemisviisi kohaldamist kõigis Sapardi riikides. Seepärast näeb komisjon detsentraliseeritud juhtimissüsteemi raames oma ülesandena Sapardi rakendamise seire teostamist. |
| --- | --- |

8.46.

Auditi tulemusena leiti, et juhtimise kvaliteet oli kõikuv. Sapardi detsentraliseeritud juhtimine komisjoni poolt ei taganud rakendamisel tekkivate probleemide aktiivset ja süstemaatilist väljaselgitamist, nende kohta tehtud ettepanekute täitmise jälgimist ega parima tegutsemisviisi kohaldamist kõigis Sapardi riikides. Seepärast näeb komisjon detsentraliseeritud juhtimissüsteemi raames oma ülesandena Sapardi rakendamise seire teostamist.

| 8.46. | The Court concluded that the Commission's option for decentralised implementation was correct given the likely large numbers of projects to be financed. According to the Commission, a key feature of the system set up is that the countries concerned first identify problems. In such instances the Commission has consistently provided guidance and advice to the Sapard countries. |
| --- | --- |

8.46.

The Court concluded that the Commission's option for decentralised implementation was correct given the likely large numbers of projects to be financed. According to the Commission, a key feature of the system set up is that the countries concerned first identify problems. In such instances the Commission has consistently provided guidance and advice to the Sapard countries.

The Commission considers that it has allocated a sufficient number of qualified staff, in the Sapard unit as well as in the services responsible for overseeing the accreditation process and carrying out audits, to ensure proper monitoring and financial management and control of the use of Community funds in the Sapard countries.

| 8.47. | Sapardi käivitamine hilines oluliselt, osaliselt seetõttu, et komisjonil ei õnnestunud võimalikult varakult planeerimist alustada, samuti seetõttu, et asjassepuutuvates riikides kehtisid alates Sapardi käivitamisest liiga ranged haldusmenetlused. Seetõttu olid eelarved süstemaatiliselt ülepaisutatud ning suhteliselt suur osa kasutada olnud rahalisi vahendeid jäi kasutamata. Rakendamise esimesel neljal aastal maksti lõplikele abisaajatele välja vaid 323 miljonit eurot (14,8 %) kasutada olnud 2 183 miljoni euro suurusest eelarvest, kusjuures üle poole sellest maksti välja 2003. aasta viimases kvartalis. Viivituste ja rakendusprobleemide tõttu jäid põhieesmärgid ühinemiseelsel perioodil saavutamata. |
| --- | --- |

8.47.

Sapardi käivitamine hilines oluliselt, osaliselt seetõttu, et komisjonil ei õnnestunud võimalikult varakult planeerimist alustada, samuti seetõttu, et asjassepuutuvates riikides kehtisid alates Sapardi käivitamisest liiga ranged haldusmenetlused. Seetõttu olid eelarved süstemaatiliselt ülepaisutatud ning suhteliselt suur osa kasutada olnud rahalisi vahendeid jäi kasutamata. Rakendamise esimesel neljal aastal maksti lõplikele abisaajatele välja vaid 323 miljonit eurot (14,8 %) kasutada olnud 2 183 miljoni euro suurusest eelarvest, kusjuures üle poole sellest maksti välja 2003. aasta viimases kvartalis. Viivituste ja rakendusprobleemide tõttu jäid põhieesmärgid ühinemiseelsel perioodil saavutamata.

| 8.47. | While the main elements of the Commission's proposal on the Sapard Regulation, ((EC) Nr 1268/1999), were maintained, the text of the proposal was subject to ongoing discussions (including discussions on budget headings) until the final stage of adoption of the Sapard Regulation. As long as the legal uncertainty remained the Commission was not in a position to draw up the final legal provisions for the implementing arrangements. Following adoption of the Regulation, a working group prepared the basic provisions for the financial management of Sapard within a few months. These were adopted by the Commission on 26 January 2000. |
| --- | --- |

8.47.

While the main elements of the Commission's proposal on the Sapard Regulation, ((EC) Nr 1268/1999), were maintained, the text of the proposal was subject to ongoing discussions (including discussions on budget headings) until the final stage of adoption of the Sapard Regulation. As long as the legal uncertainty remained the Commission was not in a position to draw up the final legal provisions for the implementing arrangements. Following adoption of the Regulation, a working group prepared the basic provisions for the financial management of Sapard within a few months. These were adopted by the Commission on 26 January 2000.

Whenever it was made aware of ‘heavy administrative procedures’, the Commission advised the countries concerned by correspondence, during bilateral meetings and at the Monitoring Committee meetings. However, the exact procedural choice (subject to respect of MAFA rules) remains with the country concerned.

The Sapard budgets for 2000 to 2004 were drawn up on the basis of the most reliable information available at that time. The sizeable challenges posed by the need to set up an entirely new system, and the lack of experience of the Sapard countries in this area, meant that implementation took time, but in most cases no longer than could be reasonably expected.

Payment applications received indicate that payment execution has now reached cruising speed.

According to the Sapard regulation, the objectives of the programme are to contribute to the implementation of the acquis communautaire concerning the common agricultural policy and related policies, and to solve priority and specific problems for the sustainable adaptation of the agricultural sector and rural areas in the countries.

An essential part of the first objective is to establish a good administrative capacity enabling the demanding tasks of rural development policy implementation to be carried out according to the principles of sound financial management. This is in line with the European Parliament resolution accompanying the 1999 discharge.

The Commission believes that the large number of projects contracted (over 13 000) will contribute substantially to the achievement of the second objective. Nevertheless, a final and balanced analysis concerning the impact of the programme (and, in particular, achievement of the objectives) can only be made when the programme has been implemented in full.

| 8.48. | Komisjon ei teatanud, kui edukas oli Sapard olnud nõukogu määruses sätestatud eesmärkide saavutamisel, vaid keskendus institutsioonide väljaarendamisele. See on üks Phare programmi eesmärkidest, mitte Sapardi erieesmärk. Institutsioonide väljaarendamine on olnud positiivne, kuna see on varustanud siseriiklikke asutusi pärast ühinemist EÜ fondide juhtimiseks vajaminevate praktiliste kogemustega. |
| --- | --- |

8.48.

Komisjon ei teatanud, kui edukas oli Sapard olnud nõukogu määruses sätestatud eesmärkide saavutamisel, vaid keskendus institutsioonide väljaarendamisele. See on üks Phare programmi eesmärkidest, mitte Sapardi erieesmärk. Institutsioonide väljaarendamine on olnud positiivne, kuna see on varustanud siseriiklikke asutusi pärast ühinemist EÜ fondide juhtimiseks vajaminevate praktiliste kogemustega.

| 8.48. | The Commission considers institution building to be one of the fundamental elements of the acquis and a pre-condition for the responsible use of EU funds. |
| --- | --- |

8.48.

The Commission considers institution building to be one of the fundamental elements of the acquis and a pre-condition for the responsible use of EU funds.

Phare provided assistance to the Sapard countries to set up structures able to implement the acquis, including implementing arrangements for Sapard. Yet the main task of setting up implementation systems to transfer the EU funds was up to the management of Sapard through the procedures of conferral of management and accreditation of measures. The Sapard countries could gain experience from running Sapard to protect the financial interests of the Community after accession, when EAGGF expenditure in the new Member States is expected to be EUR 4 billion in 2005 and rising.

| 8.49. | Lõpetatud projektide esimesed tulemused näitavad, et põllumajanduslikule töötlemisele ettenähtud raha on kulutatud pigem nendele projektidele, mis suurendavad põllumajandustootmist, kui kvaliteeti parandavatele projektidele (vastavus kvaliteedi- ja tervisestandardite ning keskkonnakaitsega). |
| --- | --- |

8.49.

Lõpetatud projektide esimesed tulemused näitavad, et põllumajanduslikule töötlemisele ettenähtud raha on kulutatud pigem nendele projektidele, mis suurendavad põllumajandustootmist, kui kvaliteeti parandavatele projektidele (vastavus kvaliteedi- ja tervisestandardite ning keskkonnakaitsega).

| 8.49. | The Commission considers that increasing production capacity at project level is compatible with improving standards and the need for restructuring to improve market efficiency. |
| --- | --- |

8.49.

The Commission considers that increasing production capacity at project level is compatible with improving standards and the need for restructuring to improve market efficiency.

| 8.50. | Auditi tulemusena leiti, et potentsiaalsetel abisaajatel oli puudus finantsressurssidest, neil oli raskusi krediidi saamisega ning nad pidid läbi tegema keerukad haldusprotseduurid. Seetõttu soosis Sapard majanduslikult tugevaid ning paremini organiseeritud abitaotlejaid, kellel oli piisavalt kapitali ja võimalusi laenu võtta. Väiksematele taludele ja ettevõtetele, kellel tuli teha kõige suuremaid jõupingutusi standarditega vastavuse saavutamiseks, tootmise kaasajastamiseks ja tootluse suurendamiseks, oli see abi saamisel suureks takistuseks. |
| --- | --- |

8.50.

Auditi tulemusena leiti, et potentsiaalsetel abisaajatel oli puudus finantsressurssidest, neil oli raskusi krediidi saamisega ning nad pidid läbi tegema keerukad haldusprotseduurid. Seetõttu soosis Sapard majanduslikult tugevaid ning paremini organiseeritud abitaotlejaid, kellel oli piisavalt kapitali ja võimalusi laenu võtta. Väiksematele taludele ja ettevõtetele, kellel tuli teha kõige suuremaid jõupingutusi standarditega vastavuse saavutamiseks, tootmise kaasajastamiseks ja tootluse suurendamiseks, oli see abi saamisel suureks takistuseks.

| 8.50. | The Commission is aware of the problem of lack of own resources and of the difficulties in obtaining credit. To address this issue, the Commission, with the aid of Phare funds, is supporting a project to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard. This project has recently been extended with a specific subwindow focusing on credit institutions serving farmers and small rural businesses. It also encourages the candidate countries to use national credit schemes as far as they are respecting Community competition rules and aid intensities of the Sapard regulation. |
| --- | --- |

8.50.

The Commission is aware of the problem of lack of own resources and of the difficulties in obtaining credit. To address this issue, the Commission, with the aid of Phare funds, is supporting a project to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard. This project has recently been extended with a specific subwindow focusing on credit institutions serving farmers and small rural businesses. It also encourages the candidate countries to use national credit schemes as far as they are respecting Community competition rules and aid intensities of the Sapard regulation.

In order to facilitate the application of national credit schemes the Commission in its recent proposal for a modification of Regulation (EC) No 1268/1999 included a specific provision in this respect.

| 8.51. | Erahangete ning üldkulude eeskirjad ja kontrollid leiti olevat ebapiisavad. Abikõlblikest kogukuludest tohib projekti arvele kirjutada üldkulusid kuni 12 % ulatuses, mis auditi ajal olid suures osas konsultantide tasud. Kontrollikoja audit leidis, et tavaliselt puudus projekti arvele kirjutatud tasude kohta õigustus või selgitus, ka ei olnud kontrollitud kulude vastavust pakutud teenustele ega ka seda, kas antud teenust oli üldse osutatud. Ei olnud süstemaatiliselt ja tõhusalt kontrollitud erahankeid ja üldkulusid eesmärgiga tõkestada kunstlikult suuremana näidatud kaubaarvete heakskiitmist ja väljamaksmist. |
| --- | --- |

8.51.

Erahangete ning üldkulude eeskirjad ja kontrollid leiti olevat ebapiisavad. Abikõlblikest kogukuludest tohib projekti arvele kirjutada üldkulusid kuni 12 % ulatuses, mis auditi ajal olid suures osas konsultantide tasud. Kontrollikoja audit leidis, et tavaliselt puudus projekti arvele kirjutatud tasude kohta õigustus või selgitus, ka ei olnud kontrollitud kulude vastavust pakutud teenustele ega ka seda, kas antud teenust oli üldse osutatud. Ei olnud süstemaatiliselt ja tõhusalt kontrollitud erahankeid ja üldkulusid eesmärgiga tõkestada kunstlikult suuremana näidatud kaubaarvete heakskiitmist ja väljamaksmist.

| 8.51. | Although the Commission has also identified weaknesses in some cases and has made recommendations for improvements, it considers that the situation has improved since the Court's audit. Where necessary these recommendations will be followed up under the clearance of accounts procedures. |
| --- | --- |

8.51.

Although the Commission has also identified weaknesses in some cases and has made recommendations for improvements, it considers that the situation has improved since the Court's audit. Where necessary these recommendations will be followed up under the clearance of accounts procedures.

The Commission has found that the level of expenditure on general costs is limited and that the issues mentioned by the Court are restricted to a few Sapard countries. For the countries concerned, the Commission has recommended that the national authorities implement a system allowing them to check that the amounts paid for this purpose are within reasonable limits in absolute value, and proportionate to the services effectively supplied, in comparison to average costs charged for similar services.

With regard to checks to prevent payment of overstated invoices, in most cases the Commission has obtained evidence that justifications are given if the cheapest offer is not chosen. It will recommend that this is done by Sapard agencies systematically. On the basis of its detailed examination of payments in 10 Sapard countries so far, the Commission did not find widespread failures of the Sapard control and management system.

| 8.52. | Ühtlasi leiti auditi käigus, et ühes riigis oli käibemaks süstemaatiliselt arvestatud avalik-õiguslike asutuste abikõlblike kulude hulka. Kuna tegemist on suurte summadega, siis leiab kontrollikoda, et see muudab programmi osad ebaproportsionaalseks ja muudab programmi komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel sõlmitud rahvusvaheliste lepingute tingimuste kohaselt abikõlbmatuks (vt punktid 8.33—8.34). |
| --- | --- |

8.52.

Ühtlasi leiti auditi käigus, et ühes riigis oli käibemaks süstemaatiliselt arvestatud avalik-õiguslike asutuste abikõlblike kulude hulka. Kuna tegemist on suurte summadega, siis leiab kontrollikoda, et see muudab programmi osad ebaproportsionaalseks ja muudab programmi komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel sõlmitud rahvusvaheliste lepingute tingimuste kohaselt abikõlbmatuks (vt punktid 8.33—8.34).

| 8.52. | The rule on the eligibility of VAT for EU co-financing applies to the Sapard countries as well as to the Member States receiving support under the Structural Funds. MAFA rules apply. The Commission will examine the impact of this after the programme has been completed. An assessment will be made in the framework of the clearance of accounts procedure, and the appropriate conclusions will be drawn. |
| --- | --- |

8.52.

The rule on the eligibility of VAT for EU co-financing applies to the Sapard countries as well as to the Member States receiving support under the Structural Funds. MAFA rules apply. The Commission will examine the impact of this after the programme has been completed. An assessment will be made in the framework of the clearance of accounts procedure, and the appropriate conclusions will be drawn.

| 8.53. | Aruandes soovitati komisjonil kaaluda, kas audititel põhinevat komisjonipoolse eelneva heakskiitmise praktikat, mis on taganud heade süsteemide loomise Sapardi riikides, ei võiks laialdasemalt rakendada. |
| --- | --- |

8.53.

Aruandes soovitati komisjonil kaaluda, kas audititel põhinevat komisjonipoolse eelneva heakskiitmise praktikat, mis on taganud heade süsteemide loomise Sapardi riikides, ei võiks laialdasemalt rakendada.

| 8.53. | The current regulations governing EAGGF Guarantee state clearly that the Member States are responsible for accrediting paying agencies. Prior accreditation by the Commission would result in it taking responsibility for the systems established by the Member States. This runs counter to the principle of shared management in which the Member States implement Community policies and the Commission verifies the respect of these rules, with the possibility to make financial corrections in cases of non-respect. |
| --- | --- |

8.53.

The current regulations governing EAGGF Guarantee state clearly that the Member States are responsible for accrediting paying agencies. Prior accreditation by the Commission would result in it taking responsibility for the systems established by the Member States. This runs counter to the principle of shared management in which the Member States implement Community policies and the Commission verifies the respect of these rules, with the possibility to make financial corrections in cases of non-respect.

The Commission remains confident that the current system remains effective.

Eriaruanne nr 5/2004 “Phare toetus kandidaatriikide ettevalmistamisele struktuurifondide juhtimiseks”

| 8.54. | Alates 1998. aastast on Phare programmi oluline eesmärk olnud kandidaatriikide abistamine struktuurifondide juhtimiseks ettevalmistumisel. Komisjon on sellele eesmärgile omistanud järjest suuremat tähtsust, soovides tagada asjaomastele riikidele pärast ühinemist kättesaadavaks muutuvate ulatuslike assigneeringute täielikku kasutamist. Kontrollikoda viis läbi auditi kontrollimaks, kui hästi komisjon on kasutanud suurimat ühinemiseelset rahastamisvahendit — Pharet — riikide ettevalmistamiseks kahe suurima struktuurifondi — Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) — juhtimiseks. |
| --- | --- |

8.54.

Alates 1998. aastast on Phare programmi oluline eesmärk olnud kandidaatriikide abistamine struktuurifondide juhtimiseks ettevalmistumisel. Komisjon on sellele eesmärgile omistanud järjest suuremat tähtsust, soovides tagada asjaomastele riikidele pärast ühinemist kättesaadavaks muutuvate ulatuslike assigneeringute täielikku kasutamist. Kontrollikoda viis läbi auditi kontrollimaks, kui hästi komisjon on kasutanud suurimat ühinemiseelset rahastamisvahendit — Pharet — riikide ettevalmistamiseks kahe suurima struktuurifondi — Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) — juhtimiseks.

| 8.54. | In 1997 Phare became accession driven with the objective of preparing Candidate Countries for membership across all 31 chapters of the ‘acquis communautaire’. The first preparatory projects for Structural Funds and related negotiation chapters were institution building in nature and began in 1998. Only in 2000 did Phare begin with investment projects under the title of Economic and Social Cohesion (ESC) that had a twofold provision: assistance for preparing for Structural Funds and an initial impact on development disparities. The indicative target for Economic and Social Cohesion was 35 % of annual national programmes as of 2001. The timeframe for enlargement and hence the related timeframe for preparation was estimated to be around five to six years. |
| --- | --- |

8.54.

In 1997 Phare became accession driven with the objective of preparing Candidate Countries for membership across all 31 chapters of the ‘acquis communautaire’. The first preparatory projects for Structural Funds and related negotiation chapters were institution building in nature and began in 1998. Only in 2000 did Phare begin with investment projects under the title of Economic and Social Cohesion (ESC) that had a twofold provision: assistance for preparing for Structural Funds and an initial impact on development disparities. The indicative target for Economic and Social Cohesion was 35 % of annual national programmes as of 2001. The timeframe for enlargement and hence the related timeframe for preparation was estimated to be around five to six years.

| 8.55. | Auditi põhjal järeldati, et Phare programmi mõju kandidaatriikide ettevalmistamisele oli olnud komisjoni poliitikadokumentides kavandatust väiksem. Osalt oli põhjuseks kogenematus ja ebapiisav institutsionaalne areng kandidaatriikides, mida ühinemiseelne ajaraamistik täielikult lahendada ei võimaldanud. |
| --- | --- |

8.55.

Auditi põhjal järeldati, et Phare programmi mõju kandidaatriikide ettevalmistamisele oli olnud komisjoni poliitikadokumentides kavandatust väiksem. Osalt oli põhjuseks kogenematus ja ebapiisav institutsionaalne areng kandidaatriikides, mida ühinemiseelne ajaraamistik täielikult lahendada ei võimaldanud.

| 8.55. | Even if not all initial ambitions were realised within a timeframe reduced by rapid accelerations in the negotiations, this was primarily due to the inherent difficulties and delays in designation of the future institutions responsible for managing Structural Funds. In certain instances, insufficient institutional stability significantly impeded the impact of preparatory pre-accession assistance. Nevertheless, the evidence to date is that the main objectives were indeed realised as reflected in the negotiations themselves and follow-up monitoring reports and in all subsequent programming developments to an extent never achieved before. |
| --- | --- |

8.55.

Even if not all initial ambitions were realised within a timeframe reduced by rapid accelerations in the negotiations, this was primarily due to the inherent difficulties and delays in designation of the future institutions responsible for managing Structural Funds. In certain instances, insufficient institutional stability significantly impeded the impact of preparatory pre-accession assistance. Nevertheless, the evidence to date is that the main objectives were indeed realised as reflected in the negotiations themselves and follow-up monitoring reports and in all subsequent programming developments to an extent never achieved before.

| 8.56. | Komisjoni üldine lähenemisviis ei olnud nii tõhus, kui oleks võinud olla, osaliselt seepärast, et ei moodustatud uut ERF-i ja ESF-i eeskujul ülesehitatud ühinemiseelset rahastamisvahendit, kuna esialgne lähenemisviis, mille järgimist komisjon kandidaatriikidelt Phare majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse programmide koostamisel nõudis, erines struktuurifondide lähenemisviisist. |
| --- | --- |

8.56.

Komisjoni üldine lähenemisviis ei olnud nii tõhus, kui oleks võinud olla, osaliselt seepärast, et ei moodustatud uut ERF-i ja ESF-i eeskujul ülesehitatud ühinemiseelset rahastamisvahendit, kuna esialgne lähenemisviis, mille järgimist komisjon kandidaatriikidelt Phare majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse programmide koostamisel nõudis, erines struktuurifondide lähenemisviisist.

| 8.56. | No previous enlargement had such extensive preparations for Structural Funds using three pre-accession instruments. Through Phare and the other pre-accession instruments prerequisite planning processes were stimulated and overall planning capacity established. As a result the Council was able to close negotiations on the main Structural Funds related to chapter (21) in 2002 on the basis of legislative alignment and designation of structures, and the accession countries were able to submit draft Structural Funds Development Plans already at the beginning of 2003, thereby ensuring early approval and launch in 2004 of Structural Funds Programming Documents for the 2004 to 2006 period. This has never been achieved before. While not all early ambitions were realised in a timeframe compressed by rapid acceleration in the negotiations, the ESC initiative — among others — had a very significant impact on the negotiations themselves and on institutional developments. |
| --- | --- |

8.56.

No previous enlargement had such extensive preparations for Structural Funds using three pre-accession instruments. Through Phare and the other pre-accession instruments prerequisite planning processes were stimulated and overall planning capacity established. As a result the Council was able to close negotiations on the main Structural Funds related to chapter (21) in 2002 on the basis of legislative alignment and designation of structures, and the accession countries were able to submit draft Structural Funds Development Plans already at the beginning of 2003, thereby ensuring early approval and launch in 2004 of Structural Funds Programming Documents for the 2004 to 2006 period. This has never been achieved before. While not all early ambitions were realised in a timeframe compressed by rapid acceleration in the negotiations, the ESC initiative — among others — had a very significant impact on the negotiations themselves and on institutional developments.

Furthermore, in the late 1990s the decision to establish only two new pre-accession instruments reflected a complete consensus and was fully endorsed by the European Parliament and the Council. It was evident in 1999 that the scale of the preparations required was enormous and the demands on the administrations of the candidate countries were considerable. They were unable to take on the challenge of a sophisticated multiannual planning exercise coupled with complex implementation arrangements as well as support a second movement to the ex post control arrangements as apply in the Structural Funds. Therefore it was prudent to opt for a more phased approach under Phare in order to avoid overloading the limited resources of the candidate countries as well as avoiding a potential interruption of pre-accession assistance delivery.

| 8.57. | 2004. aasta maiks polnud veel rakendatud laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi, mis pidi andma kandidaatriikidele ühinemiseelseid kogemusi finantsjuhtimise korra kohta, mis sarnanes struktuurifondide omale. Ex post kontrollisüsteemi rakendamisel tekkinud viivitused raskendasid ka toetustesüsteemi kasutamist, mis on struktuurifondide rakendamisel põhiline rahastamisvahend. Lisaks edenes väga visalt mitmeaastase programmitöö rakendamine, mis on struktuurifondide raames kasutatav menetlus. |
| --- | --- |

8.57.

2004. aasta maiks polnud veel rakendatud laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi, mis pidi andma kandidaatriikidele ühinemiseelseid kogemusi finantsjuhtimise korra kohta, mis sarnanes struktuurifondide omale. Ex post kontrollisüsteemi rakendamisel tekkinud viivitused raskendasid ka toetustesüsteemi kasutamist, mis on struktuurifondide rakendamisel põhiline rahastamisvahend. Lisaks edenes väga visalt mitmeaastase programmitöö rakendamine, mis on struktuurifondide raames kasutatav menetlus.

| 8.57. | It was foreseen from the outset that extending decentralised management (EDIS) and multiannual programming ‘could not start until 2002 at the earliest’ (Phare 2000 Review). It transpired that 2002 was the year that negotiation closed and consequently there has been a compression of the timeframe. EDIS is a complex and lengthy process not a one-off event and the countries have been working on this process, for several years. The determining factor for moving to ex post controls is overwhelmingly the acceding countries' ‘ownership’ of the process to establish their own safe management and control systems. |
| --- | --- |

8.57.

It was foreseen from the outset that extending decentralised management (EDIS) and multiannual programming ‘could not start until 2002 at the earliest’ (Phare 2000 Review). It transpired that 2002 was the year that negotiation closed and consequently there has been a compression of the timeframe. EDIS is a complex and lengthy process not a one-off event and the countries have been working on this process, for several years. The determining factor for moving to ex post controls is overwhelmingly the acceding countries' ‘ownership’ of the process to establish their own safe management and control systems.

| 8.58. | Põhiliselt suutmatuse tõttu toetust vastu võtta ja muude eelistuste tõttu eraldas enamus riike majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse programmidesse, mis pidid mängima olulist rolli nende ettevalmistamisel ERF-i ja ESF-i jaoks, mõnevõrra vähem kui ettenähtud 35 % nende riikide programmidele eraldatud vahenditest. Institutsioonide väljaarendamise projektide tõhusust ERF-i ja ESF-i kasutamiseks ettevalmistamisel vähendas oluliselt sagedane regionaalarengualaste ülesannete ümbermängimine kandidaatriikide ministeeriumides ning viivitused juhtimis- ja makseasutuste määramisel ja piirkondlike struktuuride loomisel. |
| --- | --- |

8.58.

Põhiliselt suutmatuse tõttu toetust vastu võtta ja muude eelistuste tõttu eraldas enamus riike majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse programmidesse, mis pidid mängima olulist rolli nende ettevalmistamisel ERF-i ja ESF-i jaoks, mõnevõrra vähem kui ettenähtud 35 % nende riikide programmidele eraldatud vahenditest. Institutsioonide väljaarendamise projektide tõhusust ERF-i ja ESF-i kasutamiseks ettevalmistamisel vähendas oluliselt sagedane regionaalarengualaste ülesannete ümbermängimine kandidaatriikide ministeeriumides ning viivitused juhtimis- ja makseasutuste määramisel ja piirkondlike struktuuride loomisel.

| 8.58. | Although the objective of allocating approximately 35 % of Phare national programmes to ESC was indicative only ‘to be applied with flexibility on a country-by-country basis’, (Phare guidelines Decision 1999), the 2001 to 2003 figures indicate that the average of around 35 % has been maintained. The insignificant dip in percentage terms in 2002 due to the action plans on administrative and judicial capacity was fully compensated in 2003 allocations. In 2003, which was beyond the audit period, there was a deliberate focus on ESC. Several countries devoted well over 35 % of their 2003 funds to investment in the ESC. The average was 39 %. Given that only the first year of ESC (2000 projects) are finishing implementation, the evidence available makes it difficult to base reasonable doubts on absorption capacity on such limited data as well as taking into account the fact that countries had competing priorities in their preparations for accession. In addition there were both investment and institution-building allocations in other horizontal chapters that had an indirect bearing on preparing for managing Structural Funds. |
| --- | --- |

8.58.

Although the objective of allocating approximately 35 % of Phare national programmes to ESC was indicative only ‘to be applied with flexibility on a country-by-country basis’, (Phare guidelines Decision 1999), the 2001 to 2003 figures indicate that the average of around 35 % has been maintained. The insignificant dip in percentage terms in 2002 due to the action plans on administrative and judicial capacity was fully compensated in 2003 allocations. In 2003, which was beyond the audit period, there was a deliberate focus on ESC. Several countries devoted well over 35 % of their 2003 funds to investment in the ESC. The average was 39 %. Given that only the first year of ESC (2000 projects) are finishing implementation, the evidence available makes it difficult to base reasonable doubts on absorption capacity on such limited data as well as taking into account the fact that countries had competing priorities in their preparations for accession. In addition there were both investment and institution-building allocations in other horizontal chapters that had an indirect bearing on preparing for managing Structural Funds.

| 8.59. | Pärast ühinemist vajab struktuurifondide juhtimine oluliselt rohkem toetust institutsioonide väljaarendamiseks. Uutes liikmesriikides tuleks struktuurifondide tegevuse ex post kontrollile eraldada suuremaid ressursse. Tuleks koostada selge strateegia, määrates kindlaks, mida tuleb teha praeguste ja tulevaste kandidaatriikide ettevalmistamisel struktuurifondide juhtimiseks. Komisjon peab suurendama oma jõupingutusi Phare lähendamiseks struktuurifondidele, omistades tulevikus juhtimispädevusega asutustele Phare rakendusasutuse staatuse ning andes neile vajalikku abi Phare rakendamisel järelkontrollisüsteemi raames ja võttes kasutusele riiklikel arengukavadel põhineva mitmeaastase planeerimise. |
| --- | --- |

8.59.

Pärast ühinemist vajab struktuurifondide juhtimine oluliselt rohkem toetust institutsioonide väljaarendamiseks. Uutes liikmesriikides tuleks struktuurifondide tegevuse ex post kontrollile eraldada suuremaid ressursse. Tuleks koostada selge strateegia, määrates kindlaks, mida tuleb teha praeguste ja tulevaste kandidaatriikide ettevalmistamisel struktuurifondide juhtimiseks. Komisjon peab suurendama oma jõupingutusi Phare lähendamiseks struktuurifondidele, omistades tulevikus juhtimispädevusega asutustele Phare rakendusasutuse staatuse ning andes neile vajalikku abi Phare rakendamisel järelkontrollisüsteemi raames ja võttes kasutusele riiklikel arengukavadel põhineva mitmeaastase planeerimise.

| 8.59. | After accession the new Member States will continue to receive a great deal of direct support from the Structural Fund Directorates-General to help them manage programmes effectively, just as they have in framing the programmes and designing their delivery and management systems. The new Member States have all set up audit services to fulfil the financial control requirements laid down by Regulation (EC) No 438/2001 and the Commission will monitor their work in the period ahead and will itself test the systems. The lessons learned are already being taken into account and the EDIS roadmaps for Bulgaria and Romania and the revised Phare guidelines already outline the strategy. Designation of implementation agencies is a sovereign decision for the candidate countries themselves and the Commission has no mandate to dictate such a decision. Actually, in the progression of EDIS accreditation, the process is the other way round. Phare implementing agencies, in order not to lose the experience they acquired, should become (or be integrated into) the Structural Funds managing and implementing bodies. |
| --- | --- |

8.59.

After accession the new Member States will continue to receive a great deal of direct support from the Structural Fund Directorates-General to help them manage programmes effectively, just as they have in framing the programmes and designing their delivery and management systems. The new Member States have all set up audit services to fulfil the financial control requirements laid down by Regulation (EC) No 438/2001 and the Commission will monitor their work in the period ahead and will itself test the systems. The lessons learned are already being taken into account and the EDIS roadmaps for Bulgaria and Romania and the revised Phare guidelines already outline the strategy. Designation of implementation agencies is a sovereign decision for the candidate countries themselves and the Commission has no mandate to dictate such a decision. Actually, in the progression of EDIS accreditation, the process is the other way round. Phare implementing agencies, in order not to lose the experience they acquired, should become (or be integrated into) the Structural Funds managing and implementing bodies.

---

(1)  Tšehhi, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Sloveenia, Slovakkia, Bulgaaria ja Rumeenia. 1. mail 2004 said need riigid, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia, Euroopa Liidu liikmesriikideks.

(2)  Küpros ja Malta (said Euroopa Liidu liikmesriikideks 1. mail 2004) ning Türgi. Need abiprogrammid olid 2003. aasta maksete seisukohalt suhteliselt tähtsusetud.

(3)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3906/89 Poola, Ungari ja ümberkorralduste kohta Idas.

(4)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/1999 ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi kohta. 1. mail 2004 liituvatele riikidele on see rahastamisvahend muudetud ühtekuuluvusfondiks.

(5)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999 ühenduse ühinemiseelsete meetmete toetamise eriprogrammi kohta põllumajanduse ja maaelu arendamisel.

(6)  Välja arvatud Vahemereriikide abiprogrammid.

(7)  Phare: Tšehhi, Leedu, Ungari, Poola, Bulgaaria ja Rumeenia. ISPA: Eesti, Läti, Leedu, Poola ja Sloveenia. Sapard: Poola, Bulgaaria ja Rumeenia.

(8)  Selle auditi olulisemad tähelepanekud on esitatud punktides 8.45—8.53.

(9)  Vt 2002. eelarveaasta aruande punkt 8.4.

(10)  Tšehhi, Läti, Leedu, Ungari, Sloveenia ja Slovakkia.

(11)  SEC(1999) 1596. Need suunised on siduvad alates nende nimetamisest nõukogu määruse (EMÜ) nr 3906/89 artiklis 8 ning nad moodustavad osa komisjoni ja asjaomase kandidaatriigi vahel sõlmitud finantsmemorandumist.

(12)  Riiklikud fondid on moodustatud kõigis kandidaatriikides kõigi kolme ühinemiseelse rahastamisvahendi rahavoo kanaliseerimiseks, niihästi rahaliste vahendite vastuvõtmiseks komisjonilt kui ka rakendusasutustele jagamiseks.

(13)  Paralleelne kaasfinantseerimine tähendab seda, et partnerid finantseerivad projekti erinevaid elemente, võimalik, et erineval ajal, ning vastavad maksed tehakse eraldi. Teiseks vormiks on ühine kaasfinantseerimine, mis tähendab, et iga projekti elementi kaasfinantseeritakse üheaegselt ning partnerid teevad oma maksed samal ajal.

(14)  Nõukogu 21. juuni 1999 aasta määruse (EÜ) nr 1267/1999 (millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend) artikli 9 punkt 1 (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73).

(15)  Kuna ühenduse määrused pole kandidaatriikides otsekohaldatavad, lisati antud nõuded finantsmemorandumi III lisale. Komisjoni otsuse alusel allkirjastatakse finantsmemorandum iga projekti osas.

(16)  Regionaalpoliitika peadirektoraat pidas võimalikuks algatada EDIS-e andmise ametliku valideerimismenetluse vaid Eesti transpordisektori ning Leedu ja Ungari teedesektori suhtes.

(17)  Pakkumiskutse dokumente on tulnud korduvalt uuesti esitada (ühel juhul seitse korda) enne nende heakskiitmist ja 12 kontrollitud pakkumismenetlusest 3 puhul ei kinnitanud EÜ esindus hindamisaruannet ning hindamist tuli korrata.

(18)  Ametlikku kirjavahetust esindusele heakskiitmiseks esitatud toimikute erinevate variantide läbivaatamise kohta ei oldud registreeritud täielikult.

(19)  Mitmeaastased rahastamislepingud, A osa artikkel 6.

(20)  Arvud on toodud laienemise peadirektoraadi esitatud kujul.

(21)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1266/1999 artikli 12 lõige 2 ja finantsmemorandumi III lisa.

(22)  2002. eelarveaasta aruanne, punktid 8.14—8.22.

(23)  Pakkumise ja lepingute sõlmimise menetlusi kontrolliti vaid nende maksete (13) osas, mis olid tehtud suhteliselt uue majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetuskava kohaselt. Ulatuslikumalt kontrolliti pakkumise ja lepingute sõlmimise menetlusi 2002. aasta kinnitava avalduse auditi jaoks. Vt 2002. aasta aruande punktid 8.38–8.43.

(24)  Muudes maksetes, mida olid auditeerinud komisjon ja Euroopa Rekonstrueerimis- ja Arengupank, vigu ei leitud.

(25)  Määruse (EÜ) nr 1267/1999 artikli 8 punkt 2 ja finantsmemorandumi III. 1 lisa.

(26)  Kolmel juhul ei peetud kinni nõudest, mille kohaselt kulutus peab olema juba tehtud, ja seega olid Sapardi väljamaksed tehtud maksmata kaubaarvete eest; kolmel juhul ei järgitud erahangete menetluse puhul nõuet, mille kohaselt iga ühiku kohta, mis maksab rohkem kui 10 000 eurot, tuleb esitada kolm pakkumist; kahel juhul ületati Sapardi programmile määratud riikliku abi limiiti ja kahel juhul ei järgitud auditiküsimustike heakskiitmise menetlust.

(27)  Üksikasjade täpsustamiseks vaata Sapardi eriaruande nr 2/2004 punktid 38—40 (ELT C 295, 30.11.2004).

(28)  Vt 2002. eelarveaasta aruande punkt 8.45.

(29)  Bulgaaria ja Rumeenia.

(30)  Nagu määratletud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1268/1999 ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides liitumiseelsel perioodil (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 87).

(31)  Need 10 riiki on: Tšehhi, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Sloveenia, Slovakkia, Bulgaaria ja Rumeenia.

9. PEATÜKK

Halduskulud

SISUKORD

Ühenduse institutsioonide ja asutuste halduskulud

Sissejuhatus

Erihinnang seoses kinnitava avaldusega

Sissejuhatus

Auditi eesmärgid

Kasutatud auditimeetodid

Riskid

Parlament

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

Tähelepanekud tehingute kohta

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

Nõukogu

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

Tähelepanekud tehingute kohta

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

Euroopa Kohus

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

Tähelepanekud tehingute kohta

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

Kontrollikoda

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

Tähelepanekud tehingute kohta

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

Majandus- ja sotsiaalkomitee ja regioonide komitee

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

Majandus- ja sotsiaalkomitee

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

Tähelepanekud tehingute kohta

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

Regioonide komitee

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

Tähelepanekud tehingute kohta

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

Komisjon

Halduskulude järelevalvesüsteemid ja kontroll

Tähelepanekud tehingute kohta

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

Üldine järeldus ja soovitused

Allasutuste audit

Euroopa koolide audit

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| ÜHENDUSE INSTITUTSIOONIDE JA ASUTUSTE HALDUSKULUD |
| Sissejuhatus |
| 9.1. | Finantsperspektiivi 5. rubriigis “Halduskulud” on toodud institutsioonide ja muude asutuste haldusassigneeringud (komisjoni puhul eelarve A osa). Neid assigneeringuid juhib otseselt vastav institutsioon või asutus ja neid kasutatakse ühenduse institutsioonides töötavatele isikutele palkade, toetuste ja pensionide maksmiseks, samuti rendikulude tasumiseks, ostude sooritamiseks ja mitmesugusteks halduskuludeks. 2003. aastal olid kulud 5 305 miljonit eurot, mis on üksikasjalikumalt esitatud
  tabelis 9.1
  . Igale institutsioonile 2003. aasta esialgse eelarve kohaselt määratud töökohtade koguarv on esitatud
  tabelis 9.2
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

ÜHENDUSE INSTITUTSIOONIDE JA ASUTUSTE HALDUSKULUD

Sissejuhatus

9.1.

Finantsperspektiivi 5. rubriigis “Halduskulud” on toodud institutsioonide ja muude asutuste haldusassigneeringud (komisjoni puhul eelarve A osa). Neid assigneeringuid juhib otseselt vastav institutsioon või asutus ja neid kasutatakse ühenduse institutsioonides töötavatele isikutele palkade, toetuste ja pensionide maksmiseks, samuti rendikulude tasumiseks, ostude sooritamiseks ja mitmesugusteks halduskuludeks. 2003. aastal olid kulud 5 305 miljonit eurot, mis on üksikasjalikumalt esitatud
  tabelis 9.1
  . Igale institutsioonile 2003. aasta esialgse eelarve kohaselt määratud töökohtade koguarv on esitatud
  tabelis 9.2
  .

Tabel 9.1 — Maksed institutsioonide kaupa

| | Maksed eelarveaasta ülekannetest ja assigneeringutest (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| 2002 | 2003 |
| Euroopa Parlament | 1 035 | 986 |
| Nõukogu | 394 | 410 |
| Komisjon | 3 438 | 3 546 |
| Euroopa Kohus | 145 | 148 |
| Kontrollikoda | 76 | 84 |
| Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 76 | 81 |
| Regioonide komitee | 44 | 46 |
| Euroopa ombudsman | 4 | 4 |
| Kokku | 5 212 | 5 305 |
| Allikas:Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruanded. |

Maksed eelarveaasta ülekannetest ja assigneeringutest (miljonit eurot)

2002

2003

Euroopa Parlament

1 035

986

Nõukogu

394

410

Komisjon

3 438

3 546

Euroopa Kohus

145

148

Kontrollikoda

76

84

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

76

81

Regioonide komitee

44

46

Euroopa ombudsman

4

4

Kokku

5 212

5 305

Allikas:Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruanded.

Tabel 9.2 — Institutsioonidele eraldatud töökohad

| | Eraldatud töökohad (püsivad ja ajutised, esialgne eelarve) |
| --- | --- |
| 2002 | 2003 |
| Euroopa Parlament | 4 338 | 4 960 |
| Nõukogu | 2 701 | 2 919 |
| Komisjon | 22 453 | 22 534 |
| Euroopa Kohus | 1 129 | 1 140 |
| Kontrollikoda | 575 | 605 |
| Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 514 | 525 |
| Regioonide komitee | 250 | 252 |
| Euroopa ombudsman | 27 | 31 |
| Kokku | 31 987 | 32 966 |
| Allikas:Euroopa Liidu üldeelarve. |

Eraldatud töökohad (püsivad ja ajutised, esialgne eelarve)

2002

2003

Euroopa Parlament

4 338

4 960

Nõukogu

2 701

2 919

Komisjon

22 453

22 534

Euroopa Kohus

1 129

1 140

Kontrollikoda

575

605

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

514

525

Regioonide komitee

250

252

Euroopa ombudsman

27

31

Kokku

31 987

32 966

Allikas:Euroopa Liidu üldeelarve.

Erihinnang seoses kinnitava avaldusega

Sissejuhatus

Auditi eesmärgid

| 9.2. | Halduskulusid käsitleva 2003. aasta DAS auditi eesmärk oli võimaldada kontrollikojal hinnata






  a) | konsolideeritud raamatupidamisaruannete usaldusväärsust seisuga 31. detsember 2003. aasta (käsitletakse 1. peatükis) ja |
| --- | --- | --- |

9.2.

Halduskulusid käsitleva 2003. aasta DAS auditi eesmärk oli võimaldada kontrollikojal hinnata

a)

konsolideeritud raamatupidamisaruannete usaldusväärsust seisuga 31. detsember 2003. aasta (käsitletakse 1. peatükis) ja

| b) | nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 9.3. | Kontrollikoja auditi eesmärk oli ka hinnata, kuidas institutsioonid rakendasid uue finantsmääruse kõige tähtsamaid sätteid. |
| --- | --- |

9.3.

Kontrollikoja auditi eesmärk oli ka hinnata, kuidas institutsioonid rakendasid uue finantsmääruse kõige tähtsamaid sätteid.

Kasutatud auditimeetodid

| 9.4. | Audit hindas institutsioonide halduskulusid sisaldavate kontode aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. See hõlmas järgmisi tegevusi:






  a) | institutsioonide poolt uue finantsmääruse järgimiseks sisse seatud järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimise, st asjakohaste kontrollistruktuuride ja -korra rakendamise, iga institutsiooni poolt vastu võetud miinimumstandarditele vastavuse ning siseauditifunktsiooni rakendamise hindamine; |
| --- | --- | --- |

9.4.

Audit hindas institutsioonide halduskulusid sisaldavate kontode aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. See hõlmas järgmisi tegevusi:

a)

institutsioonide poolt uue finantsmääruse järgimiseks sisse seatud järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimise, st asjakohaste kontrollistruktuuride ja -korra rakendamise, iga institutsiooni poolt vastu võetud miinimumstandarditele vastavuse ning siseauditifunktsiooni rakendamise hindamine;

| b) | halduskulude valdkonnas mitmete tehingute ja lisaks kõigi väiksemate institutsioonide mitmete tehingute vahetu testimine; |
| --- | --- |

b)

halduskulude valdkonnas mitmete tehingute ja lisaks kõigi väiksemate institutsioonide mitmete tehingute vahetu testimine;

| c) | institutsioonide eelarvevahendite volitatud käsutajate koostatud aasta tegevusaruannete läbivaatamine; |
| --- | --- |

c)

institutsioonide eelarvevahendite volitatud käsutajate koostatud aasta tegevusaruannete läbivaatamine;

| d) | varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelaudit (
  tabel 9.3
  ). |
| --- | --- |

d)

varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelaudit (
  tabel 9.3
  ).

Tabel 9.3 — Varasemates aastaaruannetes välja toodud märkuste järelaudit

| Märkused | Rakendatud meetmed | Kas edasised meetmed on vajalikud? |
| --- | --- | --- |
| Töötajate edutamine ilma konkursita |
| 2001. aasta aastaaruanne, punkt 7.17: |
| Vastavalt ametikohtade loetelude joonealustele märkustele maksavad parlament ja kontrollikoda teatud kategooria töötajatele kõrgemale kategooriale vastavat tasu. See ei ole vastavuses personalieeskirjadega, mis näevad ette, et ametnikku võib ühest kategooriast teise edutada üksnes konkursi alusel. | Parlamendi, kuid mitte kontrollikoja 2003. aasta ametikohtade loetelus oli säte ühe täiendava isiku edutamiseks ühest kategooriast teise ilma konkursita (ad personam edutamine).
  Seega võimaldas parlamendi ametikohtade loetelu asutusel 2003. aastal jätkata konkurssi mitteläbinud inimeste edutamist, kuigi see ei ole vastavuses personalieeskirjadega. | Ei, kuna uued personalieeskirjad on personali kategooriate struktuuri täielikult muutnud. Sellest tulenevalt ei ole kõrgemasse kategooriasse edutamine ilma konkurssi läbimata enam asjakohane. |
| Paranduskoefitsiendid institutsioonide liikmetele |
| 2001. aasta aastaaruanne, punkt 7.18: |
| Paranduskoefitsiente kohaldati institutsioonide liikmete rahalistest tasudest osa ülekandmiseks teise riiki kui teenistuskoha riiki. | Nõukogu määrused (EÜ) nr 1292/2004 ja (EÜ) nr 1293/2004 sätestavad, et institutsioonide liikmete suhtes tuleb kohaldada ülekannete teostamise korda. | Ei, kuna uus õigussüsteem lahendab selle probleemi. |
| Lähetuskulude tariifid |
| 2001. aasta aastaaruanne, punkt 7.20: |
| Parlamendi poolt C ja D kategooria töötajatele lähetuskulude hüvitamiseks kasutatud tariifid olid personalieeskirjades ettenähtust kõrgemad. | Parlamendi praktika ei muutunud 2003. aastal.
  Alates 1. maist 2004 kohaldatavad personalieeskirjad näevad ette samade tariifide kohaldamise kõikide töötajate suhtes. | Ei, kuna uus õigussüsteem lahendab selle probleemi. |
| Täiendav pensioniskeem Euroopa Parlamendi liikmetele |
| 2002. aasta aastaaruanne, punktid 9.17 ja 9.20: |
| Kui Euroopa Parlamendi liikmete täiendav pensioniskeem jätkub, tuleb võimalikult kiiresti kehtestada selleks piisav õiguslik alus.
  Skeemis tuleb kehtestada selge kord, mis määratleks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutuse puudujäägi korral. | Täiendav pensioniskeem jätkub ja piisavat õiguslikku alust ei ole kehtestatud.
  Sellist korda ei ole kehtestatud. | Jah, tuleb kehtestada õiguslik alus.

  Jah, tuleb kehtestada asjakohane kord. |

Märkused

Rakendatud meetmed

Kas edasised meetmed on vajalikud?

Töötajate edutamine ilma konkursita

2001. aasta aastaaruanne, punkt 7.17:

Vastavalt ametikohtade loetelude joonealustele märkustele maksavad parlament ja kontrollikoda teatud kategooria töötajatele kõrgemale kategooriale vastavat tasu. See ei ole vastavuses personalieeskirjadega, mis näevad ette, et ametnikku võib ühest kategooriast teise edutada üksnes konkursi alusel.

Parlamendi, kuid mitte kontrollikoja 2003. aasta ametikohtade loetelus oli säte ühe täiendava isiku edutamiseks ühest kategooriast teise ilma konkursita (ad personam edutamine).

Seega võimaldas parlamendi ametikohtade loetelu asutusel 2003. aastal jätkata konkurssi mitteläbinud inimeste edutamist, kuigi see ei ole vastavuses personalieeskirjadega.

Ei, kuna uued personalieeskirjad on personali kategooriate struktuuri täielikult muutnud. Sellest tulenevalt ei ole kõrgemasse kategooriasse edutamine ilma konkurssi läbimata enam asjakohane.

Paranduskoefitsiendid institutsioonide liikmetele

2001. aasta aastaaruanne, punkt 7.18:

Paranduskoefitsiente kohaldati institutsioonide liikmete rahalistest tasudest osa ülekandmiseks teise riiki kui teenistuskoha riiki.

Nõukogu määrused (EÜ) nr 1292/2004 ja (EÜ) nr 1293/2004 sätestavad, et institutsioonide liikmete suhtes tuleb kohaldada ülekannete teostamise korda.

Ei, kuna uus õigussüsteem lahendab selle probleemi.

Lähetuskulude tariifid

2001. aasta aastaaruanne, punkt 7.20:

Parlamendi poolt C ja D kategooria töötajatele lähetuskulude hüvitamiseks kasutatud tariifid olid personalieeskirjades ettenähtust kõrgemad.

Parlamendi praktika ei muutunud 2003. aastal.

Alates 1. maist 2004 kohaldatavad personalieeskirjad näevad ette samade tariifide kohaldamise kõikide töötajate suhtes.

Ei, kuna uus õigussüsteem lahendab selle probleemi.

Täiendav pensioniskeem Euroopa Parlamendi liikmetele

2002. aasta aastaaruanne, punktid 9.17 ja 9.20:

Kui Euroopa Parlamendi liikmete täiendav pensioniskeem jätkub, tuleb võimalikult kiiresti kehtestada selleks piisav õiguslik alus.

Skeemis tuleb kehtestada selge kord, mis määratleks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutuse puudujäägi korral.

Täiendav pensioniskeem jätkub ja piisavat õiguslikku alust ei ole kehtestatud.

Sellist korda ei ole kehtestatud.

Jah, tuleb kehtestada õiguslik alus.

Jah, tuleb kehtestada asjakohane kord.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

| Märkused | Rakendatud meetmed |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendi liikmete täiendav pensioniskeem | Viimastel aastatel on parlamendi haldusüksused osalenud aktiivselt ühtse parlamendiliikmete põhimääruse väljatöötamisel, mis sisaldas muu hulgas Euroopa Parlamendi liikmete ühtset pensioniskeemi ja järelikult praeguse täiendava pensioniskeemi kaotamist. Kuna nüüd on selge, et põhimäärus ei jõustu uueks ametiajaks, hakati uuesti tegelema kontrollikoja arvamusega 5/99 ja uuele juhatusele esitatakse ettepanekud, et määratleda parlamendi ning Luksemburgi seaduste kohase ja valitud täitevkomitee hallatava mittetulundusühingu vastavad volitused ja ülesanded. Kindlustusmatemaatilise uuringu tulemuste põhjal, mis tuleb viia läbi 2005. aasta algul, pärast seda, kui pensioniskeemiga liitumise tähtaeg möödub, on fondi vajalik rahastamistase teada ja sõltuvalt seisukohast võidakse kavandada meetmeid, et viia fondi rahastamine jälle tasakaalu. |

Märkused

Rakendatud meetmed

Euroopa Parlamendi liikmete täiendav pensioniskeem

Viimastel aastatel on parlamendi haldusüksused osalenud aktiivselt ühtse parlamendiliikmete põhimääruse väljatöötamisel, mis sisaldas muu hulgas Euroopa Parlamendi liikmete ühtset pensioniskeemi ja järelikult praeguse täiendava pensioniskeemi kaotamist. Kuna nüüd on selge, et põhimäärus ei jõustu uueks ametiajaks, hakati uuesti tegelema kontrollikoja arvamusega 5/99 ja uuele juhatusele esitatakse ettepanekud, et määratleda parlamendi ning Luksemburgi seaduste kohase ja valitud täitevkomitee hallatava mittetulundusühingu vastavad volitused ja ülesanded. Kindlustusmatemaatilise uuringu tulemuste põhjal, mis tuleb viia läbi 2005. aasta algul, pärast seda, kui pensioniskeemiga liitumise tähtaeg möödub, on fondi vajalik rahastamistase teada ja sõltuvalt seisukohast võidakse kavandada meetmeid, et viia fondi rahastamine jälle tasakaalu.

| 9.5. | Kontrollikoja üldine DAS järeldus halduskulude kohta on toodud punktis 9.68. Institutsioone puudutavad audititulemused on käesoleva peatüki osades esitatud samas järjestuses mis institutsioonid 2003. aasta üldeelarves. |
| --- | --- |

9.5.

Kontrollikoja üldine DAS järeldus halduskulude kohta on toodud punktis 9.68. Institutsioone puudutavad audititulemused on käesoleva peatüki osades esitatud samas järjestuses mis institutsioonid 2003. aasta üldeelarves.

Riskid

| 9.6. | Halduskulude valdkonna üldrisk on madal. Selle põhjuseks on esiteks “delegeerimisriski” puudumine, kuna halduskulusid juhivad otseselt ühenduse institutsioonid ja asutused, vastupidiselt enamikele programmikuludele, mida komisjoni nimel haldavad siseriiklikud organid või ametiasutused. Teiseks puudub “subsiidiumirisk”, kuna peaaegu kõik halduskulud tulenevad pigem personali töölevõtmisega ja tööde, kaupade ning teenuste ostmisega seotud tehingutest kui subsiidiumidest/projekti rahastamisest. Kontrollikoja varasemad auditid näitavad, et avastatud vead olid enamasti formaalsed ega tulenenud kontrollikeskkonna tõsistest puudustest. |
| --- | --- |

9.6.

Halduskulude valdkonna üldrisk on madal. Selle põhjuseks on esiteks “delegeerimisriski” puudumine, kuna halduskulusid juhivad otseselt ühenduse institutsioonid ja asutused, vastupidiselt enamikele programmikuludele, mida komisjoni nimel haldavad siseriiklikud organid või ametiasutused. Teiseks puudub “subsiidiumirisk”, kuna peaaegu kõik halduskulud tulenevad pigem personali töölevõtmisega ja tööde, kaupade ning teenuste ostmisega seotud tehingutest kui subsiidiumidest/projekti rahastamisest. Kontrollikoja varasemad auditid näitavad, et avastatud vead olid enamasti formaalsed ega tulenenud kontrollikeskkonna tõsistest puudustest.

Parlament

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

| 9.7. | 2002. aasta detsembris võttis parlament vastu uue finantsmääruse (edaspidi “finantsmäärus”) (1) rakendamiseks vajalikud alusdokumendid. Nende hulka kuulusid eelarve täitmise uus sisekord, eeskirjad siseaudititalitustele, eelarvevahendite käsutajatele ja raamatupidajale, sisekontrolli miinimumstandardid ning kutsestandardite juhend. Eelarve tulude ning kulude juhtimiseks kasutatav arvutipõhine süsteem (FINORD) kohaldati uutele eeskirjadele. Eelarvevahendite käsutajad ei suutnud finantsmääruse jõustumise kuupäevaks (1. jaanuar 2003) siiski täielikult toimivaid kontrollisüsteeme luua. |
| --- | --- |

9.7.

2002. aasta detsembris võttis parlament vastu uue finantsmääruse (edaspidi “finantsmäärus”) (1) rakendamiseks vajalikud alusdokumendid. Nende hulka kuulusid eelarve täitmise uus sisekord, eeskirjad siseaudititalitustele, eelarvevahendite käsutajatele ja raamatupidajale, sisekontrolli miinimumstandardid ning kutsestandardite juhend. Eelarve tulude ning kulude juhtimiseks kasutatav arvutipõhine süsteem (FINORD) kohaldati uutele eeskirjadele. Eelarvevahendite käsutajad ei suutnud finantsmääruse jõustumise kuupäevaks (1. jaanuar 2003) siiski täielikult toimivaid kontrollisüsteeme luua.

| 9.8. | Kontrollide detsentraliseerimine oli raske ülesanne, sest finants- ja sisekontrolliprotseduurid olid varem väga tsentraliseeritud ning sõltusid finantskontrolöri tööst. 2003. aasta jooksul suutis parlament rakendada uue kontrollimismetoodika, mille aluseks olid detsentraliseeritud “Sisekontrolliraamistikud”, sealhulgas “Sisekontrolli miinimumstandardid” (MSIC), “Keskne finantsteenistus” ja siseauditi funktsioon. Eelarvevahendite käsutajad ei suutnud kõiki MSICe siiski täielikult kohaldada. Eelarvevahendite käsutajad tunnistasid seda 2004. aasta alguses tegevusaruannete koostamisel läbi viidud MSICi rakendamise taseme enesehindamisel. Sel ajal ei olnud ühtegi MSICi, mida kõik eelarvevahendite käsutajad oleksid täielikult järginud. Teatud MSICide, näiteks MSIC 5 (tundlikud töökohad), MSIC 7 (eesmärkide püstitamine), MSIC 14 (väärnähtustest teatamine) ja MSIC 20 (sisekontrolli puuduste dokumenteerimine ja parandamine) rakendamine oli alles algusjärgus. Tugevdamist vajas MSIC 9 (aastane majanduskava), MSIC 15 (protseduuride dokumenteerimine), MSIC 17 (järelevalve), MSIC 11 (riskianalüüs ja -juhtimine) ning MSIC 19 (tegevuste järjepidevus) rakendamine. Tegevuskava abil püütakse äratoodud puudusi kõrvaldada (vt punkt 9.11). |
| --- | --- |

9.8.

Kontrollide detsentraliseerimine oli raske ülesanne, sest finants- ja sisekontrolliprotseduurid olid varem väga tsentraliseeritud ning sõltusid finantskontrolöri tööst. 2003. aasta jooksul suutis parlament rakendada uue kontrollimismetoodika, mille aluseks olid detsentraliseeritud “Sisekontrolliraamistikud”, sealhulgas “Sisekontrolli miinimumstandardid” (MSIC), “Keskne finantsteenistus” ja siseauditi funktsioon. Eelarvevahendite käsutajad ei suutnud kõiki MSICe siiski täielikult kohaldada. Eelarvevahendite käsutajad tunnistasid seda 2004. aasta alguses tegevusaruannete koostamisel läbi viidud MSICi rakendamise taseme enesehindamisel. Sel ajal ei olnud ühtegi MSICi, mida kõik eelarvevahendite käsutajad oleksid täielikult järginud. Teatud MSICide, näiteks MSIC 5 (tundlikud töökohad), MSIC 7 (eesmärkide püstitamine), MSIC 14 (väärnähtustest teatamine) ja MSIC 20 (sisekontrolli puuduste dokumenteerimine ja parandamine) rakendamine oli alles algusjärgus. Tugevdamist vajas MSIC 9 (aastane majanduskava), MSIC 15 (protseduuride dokumenteerimine), MSIC 17 (järelevalve), MSIC 11 (riskianalüüs ja -juhtimine) ning MSIC 19 (tegevuste järjepidevus) rakendamine. Tegevuskava abil püütakse äratoodud puudusi kõrvaldada (vt punkt 9.11).

| 9.7–9.8. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  2003. Aastal muutusid tänu uuele finantsmäärusele institutsiooni finants- ja sisekontrollimenetlused “äärmiselt tsentraliseeritutest” — nagu neid kontrollikoda kirjeldab — täiesti detsentraliseerituteks ja seda ilma asjakohaste tekstide vastuvõtmise ja nende jõustumise vahele jääva üleminekuajata. Selle tulemusena seisis institutsioon suurte raskuste ees seoses vajaliku hulga finantsvaldkonna jaoks kvalifitseeritud lisapersonali leidmisega, kõigile asjaosalistele sobiva koolituse korraldamisega ja vajaliku keskse toetuse organiseerimisega. Kontrollikoja poolt tuvastatud puudused on iga muutusega kaasnevatele “kasvuraskustega” seotud asjaoludele iseloomulikud, eriti kui muutustest etteteatamise aeg jääb lühikeseks.
  2004. Aasta märtsis tegi eelarvevahendite volitatud peakäsutaja 2003. aasta kogemuste põhjal koostatud deklaratsioonis ja sellele lisatud tegevuskavas omad järeldused. Tegevuskava koostati kogu institutsiooni puudutavate küsimustega tegelemiseks, mida märkis oma tähelepanekutes ka kontrollikoda. Tegevuskava, mida kontrollikoda õigustatult “ambitsioonikaks” nimetab (vt punkt 9.11), tuleb võimalikult suures osas viia ellu 2004. aasta jooksul. Peale selle töötas siseaudiitor kooskõlas vastutava volitatud eelarvevahendite käsutajaga välja osakondlikud tegevusplaanid, millele viitas ka kontrollikoda. |
| --- | --- |

9.7–9.8.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

2003. Aastal muutusid tänu uuele finantsmäärusele institutsiooni finants- ja sisekontrollimenetlused “äärmiselt tsentraliseeritutest” — nagu neid kontrollikoda kirjeldab — täiesti detsentraliseerituteks ja seda ilma asjakohaste tekstide vastuvõtmise ja nende jõustumise vahele jääva üleminekuajata. Selle tulemusena seisis institutsioon suurte raskuste ees seoses vajaliku hulga finantsvaldkonna jaoks kvalifitseeritud lisapersonali leidmisega, kõigile asjaosalistele sobiva koolituse korraldamisega ja vajaliku keskse toetuse organiseerimisega. Kontrollikoja poolt tuvastatud puudused on iga muutusega kaasnevatele “kasvuraskustega” seotud asjaoludele iseloomulikud, eriti kui muutustest etteteatamise aeg jääb lühikeseks.

2004. Aasta märtsis tegi eelarvevahendite volitatud peakäsutaja 2003. aasta kogemuste põhjal koostatud deklaratsioonis ja sellele lisatud tegevuskavas omad järeldused. Tegevuskava koostati kogu institutsiooni puudutavate küsimustega tegelemiseks, mida märkis oma tähelepanekutes ka kontrollikoda. Tegevuskava, mida kontrollikoda õigustatult “ambitsioonikaks” nimetab (vt punkt 9.11), tuleb võimalikult suures osas viia ellu 2004. aasta jooksul. Peale selle töötas siseaudiitor kooskõlas vastutava volitatud eelarvevahendite käsutajaga välja osakondlikud tegevusplaanid, millele viitas ka kontrollikoda.

| 9.9. | Varem finantskontrolöri vastutusalas toiminud standardiseeritud kontrollisüsteem asendati kümne sisekontrolliraamistikuga, mis põhinesid iga tehingu ex ante vastavustõendamisel ning säilitasid varasema süsteemi teatud elemendid, näiteks heakskiidu andmisest keeldumise ja tühistamise võimaluse. Siiski on vigade ühtse määratluse, vigade ühtse dokumenteerimis- ja klassifitseerimisviisi puudumine, samuti kontrollide tulemuste aruandluse erinevate vormide tõttu keeruline teha mistahes üldisi järeldusi ex ante kontrolli teostajate poolt märgitud vigade olulisuse kohta. Eelarvevahendite käsutajad ei viinud sisse mingeid ex post kontrolle. Arvestades sisekontrolliraamistike puudulikku rakendamist, on ex post kontrollid vajalikud. |
| --- | --- |

9.9.

Varem finantskontrolöri vastutusalas toiminud standardiseeritud kontrollisüsteem asendati kümne sisekontrolliraamistikuga, mis põhinesid iga tehingu ex ante vastavustõendamisel ning säilitasid varasema süsteemi teatud elemendid, näiteks heakskiidu andmisest keeldumise ja tühistamise võimaluse. Siiski on vigade ühtse määratluse, vigade ühtse dokumenteerimis- ja klassifitseerimisviisi puudumine, samuti kontrollide tulemuste aruandluse erinevate vormide tõttu keeruline teha mistahes üldisi järeldusi ex ante kontrolli teostajate poolt märgitud vigade olulisuse kohta. Eelarvevahendite käsutajad ei viinud sisse mingeid ex post kontrolle. Arvestades sisekontrolliraamistike puudulikku rakendamist, on ex post kontrollid vajalikud.

| 9.9. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Terminite “nõusoleku mitteandmine” ja “ühistamine” kaotamist vaadeldi kui viimast sise-eeskirju käsitleva ülevaate osa. Muudetud eeskirjade projekti alusel määravad eelkontrolli teostajad kindlaks, kas asjassepuutuvad tehingud asjakohastele reeglitele vastavad või mitte. Mis puudutab vigadega seotud küsimusi, siis tegi endine finantskontrolör 2002. aasta lõpus eelarvevahendite käsutajatele kättesaadavaks vigade tüübid, mida ta kasutas. Eelarvevahendite käsutajad ei olnud aga kohustatud antud tüüpe järgima ja paljud nendest püüdsid välja töötada enda määratlused. Selle tulemusena tekkisid hiljem tehtud vigu puudutavate andmete võrdlemisel ja kokku kogumisel probleemid. Seetõttu lisati ka antud valdkond ülalmainitud volitatud eelarvevahendite peakäsutaja poolt koostatud tegevuskavva. Mis puutub kommentaaridesse järelkontrolli puudumise kohta, siis pöörasid eelarvevahendite käsutajad oma tähelepanu peamiselt tõhusale osamaksete eelkontrolli toimimisele. Arvestades parlamendi teostatud tehingute olemust ja nii delegeerimise kui ka toetuste riski puudumist, siis ei muutu olukord ka järgneva kahe aasta jooksul, kuni eelkontrolli tase institutsioonide tasandil ühtlustub ja stabiliseerub. Vahepealses ajavahemikus hinnatakse täielikult välja arendatud järelkontrolli vajadust seni kaugemale arenenud eelarvevahendite käsutajate poolse riski- ja kontrolli isehindamise alusel. Siiski on need eelarvevahendite käsutajad, kelle teenistused tegelevad paljude sarnaste korduvate haldustehingutega, alustanud järelkontrolli funktsiooni sisseviimist. |
| --- | --- |

9.9.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Terminite “nõusoleku mitteandmine” ja “ühistamine” kaotamist vaadeldi kui viimast sise-eeskirju käsitleva ülevaate osa. Muudetud eeskirjade projekti alusel määravad eelkontrolli teostajad kindlaks, kas asjassepuutuvad tehingud asjakohastele reeglitele vastavad või mitte. Mis puudutab vigadega seotud küsimusi, siis tegi endine finantskontrolör 2002. aasta lõpus eelarvevahendite käsutajatele kättesaadavaks vigade tüübid, mida ta kasutas. Eelarvevahendite käsutajad ei olnud aga kohustatud antud tüüpe järgima ja paljud nendest püüdsid välja töötada enda määratlused. Selle tulemusena tekkisid hiljem tehtud vigu puudutavate andmete võrdlemisel ja kokku kogumisel probleemid. Seetõttu lisati ka antud valdkond ülalmainitud volitatud eelarvevahendite peakäsutaja poolt koostatud tegevuskavva. Mis puutub kommentaaridesse järelkontrolli puudumise kohta, siis pöörasid eelarvevahendite käsutajad oma tähelepanu peamiselt tõhusale osamaksete eelkontrolli toimimisele. Arvestades parlamendi teostatud tehingute olemust ja nii delegeerimise kui ka toetuste riski puudumist, siis ei muutu olukord ka järgneva kahe aasta jooksul, kuni eelkontrolli tase institutsioonide tasandil ühtlustub ja stabiliseerub. Vahepealses ajavahemikus hinnatakse täielikult välja arendatud järelkontrolli vajadust seni kaugemale arenenud eelarvevahendite käsutajate poolse riski- ja kontrolli isehindamise alusel. Siiski on need eelarvevahendite käsutajad, kelle teenistused tegelevad paljude sarnaste korduvate haldustehingutega, alustanud järelkontrolli funktsiooni sisseviimist.

| 9.10. | Lisaks tuvastas kontrollikoja audit puudusi töötajate palgamaksete ex ante kontrollide tasandil. Töötajate tasustamise valdkonnas finantskontrolöri poolt varem teostatud põhikontrolle ei oldud asendatud võrdväärselt tõhusate kontrollidega. Selle põhjuseks olid probleemid uue arvutisüsteemi kasutatavusega. |
| --- | --- |

9.10.

Lisaks tuvastas kontrollikoja audit puudusi töötajate palgamaksete ex ante kontrollide tasandil. Töötajate tasustamise valdkonnas finantskontrolöri poolt varem teostatud põhikontrolle ei oldud asendatud võrdväärselt tõhusate kontrollidega. Selle põhjuseks olid probleemid uue arvutisüsteemi kasutatavusega.

| 9.10. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Personali peadirektoraadil oli tehnilisi raskusi infotehnoloogia vahendite ülekandmisel, mida palgafondide eelkontrolli eesmärgil kasutasid endiste finantskontrolöride teenistused. See piiras tema võimalusi mõjutada asjakohaste kontrollide teostamist määratletud ajavahemiku jooksul 2003. aasta esimesel poolel. Puudused palgafondide kontrolli osas on raskuste tulemus, mille tuvastasid eelkontrolli teostajad ja mida tunnistas esitatud aasta- ja vahearuannetes ka eelarve käsutaja. Siiski vaadeldakse tõhusaid palgafondide kontrolle tulevikus koos järelkontrolliga üha enam kui mitmekuist pidevat ja kumulatiivset jõupingutust, täiendades nii järelkontrolli näol integreeritud eelkontrolli toimimissüsteemi ning mis tagab igakuiste maksekorralduste seaduslikkuse ja korrapärasuse. |
| --- | --- |

9.10.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Personali peadirektoraadil oli tehnilisi raskusi infotehnoloogia vahendite ülekandmisel, mida palgafondide eelkontrolli eesmärgil kasutasid endiste finantskontrolöride teenistused. See piiras tema võimalusi mõjutada asjakohaste kontrollide teostamist määratletud ajavahemiku jooksul 2003. aasta esimesel poolel. Puudused palgafondide kontrolli osas on raskuste tulemus, mille tuvastasid eelkontrolli teostajad ja mida tunnistas esitatud aasta- ja vahearuannetes ka eelarve käsutaja. Siiski vaadeldakse tõhusaid palgafondide kontrolle tulevikus koos järelkontrolliga üha enam kui mitmekuist pidevat ja kumulatiivset jõupingutust, täiendades nii järelkontrolli näol integreeritud eelkontrolli toimimissüsteemi ning mis tagab igakuiste maksekorralduste seaduslikkuse ja korrapärasuse.

| 9.11. | Parlament viis läbi MSICide (punkt 9.8) rakendamise taseme enesehindamise; tegevusaruanded ja siseauditid tuvastasid uute süsteemide peamised puudused ja nende puuduste parandamiseks koostati tegevuskavad. Täpsemalt, siseaudiitori avastatud puuduste kõrvaldamiseks koostati ametkondlikud ja kesksed tegevuskavad. Peasekretär tunnistas oma aastaavalduses puuduste olemasolu ja kiitis heaks ambitsioonika tegevuskava, mis on suunatud MSICide viivitamatule ja täielikule rakendamisele. |
| --- | --- |

9.11.

Parlament viis läbi MSICide (punkt 9.8) rakendamise taseme enesehindamise; tegevusaruanded ja siseauditid tuvastasid uute süsteemide peamised puudused ja nende puuduste parandamiseks koostati tegevuskavad. Täpsemalt, siseaudiitori avastatud puuduste kõrvaldamiseks koostati ametkondlikud ja kesksed tegevuskavad. Peasekretär tunnistas oma aastaavalduses puuduste olemasolu ja kiitis heaks ambitsioonika tegevuskava, mis on suunatud MSICide viivitamatule ja täielikule rakendamisele.

| 9.11. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Vaata vastuseid lõigetele 9.7. ja 9.8. |
| --- | --- |

9.11.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Vaata vastuseid lõigetele 9.7. ja 9.8.

| 9.12. | Eelarvevahendite käsutajad ei rakendanud täielikult finantsmääruse artikli 81 ja finantsmääruse rakendamise üksikasjalikku korda kehtestava komisjoni määruse (edaspidi “rakenduseeskirjad”) (2) artikli 104 teatud sätteid. Need puudutasid raamatupidamisarvestuse erinevat tüüpi maksete eristamist, iga maksetüübi kohta nõutavate alusdokumentide määratlust ja nende dokumentide säilitamist. Parlamendi raamatupidamiskontod ei võimalda identifitseerida erinevat tüüpi tehtud väljamakseid (kogu saadaoleva summa tasumine, eelfinantseerimine, vahemaksed või saadaoleva summa jäägi tasumine). Määratlemata oli iga maksetüübi jaoks nõutavate alusdokumentide iseloom. Alusdokumentide säilitamine ja arhiveerimine ebasobival viisil muudab sisemise ja välise vastavustõendamise eriti keeruliseks ning katkestab auditijälje. Enamikel juhtudel said kontrollikoja audiitorid maksete korrektsuse tõendamiseks vajalikud alusdokumendid, kuid ei suutnud teha kindlaks, kas ex ante kontrolli teostajad olid neid dokumente kontrollinud. |
| --- | --- |

9.12.

Eelarvevahendite käsutajad ei rakendanud täielikult finantsmääruse artikli 81 ja finantsmääruse rakendamise üksikasjalikku korda kehtestava komisjoni määruse (edaspidi “rakenduseeskirjad”) (2) artikli 104 teatud sätteid. Need puudutasid raamatupidamisarvestuse erinevat tüüpi maksete eristamist, iga maksetüübi kohta nõutavate alusdokumentide määratlust ja nende dokumentide säilitamist. Parlamendi raamatupidamiskontod ei võimalda identifitseerida erinevat tüüpi tehtud väljamakseid (kogu saadaoleva summa tasumine, eelfinantseerimine, vahemaksed või saadaoleva summa jäägi tasumine). Määratlemata oli iga maksetüübi jaoks nõutavate alusdokumentide iseloom. Alusdokumentide säilitamine ja arhiveerimine ebasobival viisil muudab sisemise ja välise vastavustõendamise eriti keeruliseks ning katkestab auditijälje. Enamikel juhtudel said kontrollikoja audiitorid maksete korrektsuse tõendamiseks vajalikud alusdokumendid, kuid ei suutnud teha kindlaks, kas ex ante kontrolli teostajad olid neid dokumente kontrollinud.

| 9.12. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Mis puudutab “eri tüüpi maksete eristamist”, siis arvestades parlamendi haldusalasse kuuluvate maksete eranditult halduslikku iseloomu, kujutavad enamus maksetest endast “võlgnetava summa tasumist”“nende sooritamise ajahetkel”. Siiski tegeletakse raamatupidamissüsteemi muutuste sisseviimise võimaluste välja selgitamisega, et eri tüüpi makseid oleks võimalik eristada. Mis puudutab alusdokumentide esitamist, siis andis peasekretär 1. aprillil 2003 välja eelarvevahendite käsutajatele mõeldud suunised alusdokumentide originaalide säilitamise kohta. Suunised tagavad, et iga volitatud eelarvevahendite käsutaja võtaks vastu põhjendatud otsuse, millega nimetatakse “arhivaar”. Edasine töö finantsjuhtimise selles valdkonnas on kindlaks määratud eelarvevahendite volitatud peakäsutaja koostatud tegevuskavas, viimaste kuude jooksul on astutud mitmes peadirektoraadis vastavaid samme, et jõuda nõutud edusammudeni. |
| --- | --- |

9.12.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Mis puudutab “eri tüüpi maksete eristamist”, siis arvestades parlamendi haldusalasse kuuluvate maksete eranditult halduslikku iseloomu, kujutavad enamus maksetest endast “võlgnetava summa tasumist”“nende sooritamise ajahetkel”. Siiski tegeletakse raamatupidamissüsteemi muutuste sisseviimise võimaluste välja selgitamisega, et eri tüüpi makseid oleks võimalik eristada. Mis puudutab alusdokumentide esitamist, siis andis peasekretär 1. aprillil 2003 välja eelarvevahendite käsutajatele mõeldud suunised alusdokumentide originaalide säilitamise kohta. Suunised tagavad, et iga volitatud eelarvevahendite käsutaja võtaks vastu põhjendatud otsuse, millega nimetatakse “arhivaar”. Edasine töö finantsjuhtimise selles valdkonnas on kindlaks määratud eelarvevahendite volitatud peakäsutaja koostatud tegevuskavas, viimaste kuude jooksul on astutud mitmes peadirektoraadis vastavaid samme, et jõuda nõutud edusammudeni.

| 9.13. | Vastavalt rakenduseeskirjade artikli 67 lõike 1 punktile f peab eelarvevahendite käsutaja viima avansikonto tehingud lõpule hiljemalt järgmise kuu lõpuks, nii et saaks kontrollida raamatupidamisjäägi ja kontojäägi vastavust. Liikmete sõidurahade ja päevarahade osas ei järgitud seda tähtaega kogu 2003. aasta vältel. Aasta lõpuks ei oldud septembris, oktoobris ja novembris avansikontolt liikmetele makstud umbes 11 miljoni euro suurust summat veel eelarvesse kirjendatud. |
| --- | --- |

9.13.

Vastavalt rakenduseeskirjade artikli 67 lõike 1 punktile f peab eelarvevahendite käsutaja viima avansikonto tehingud lõpule hiljemalt järgmise kuu lõpuks, nii et saaks kontrollida raamatupidamisjäägi ja kontojäägi vastavust. Liikmete sõidurahade ja päevarahade osas ei järgitud seda tähtaega kogu 2003. aasta vältel. Aasta lõpuks ei oldud septembris, oktoobris ja novembris avansikontolt liikmetele makstud umbes 11 miljoni euro suurust summat veel eelarvesse kirjendatud.

| 9.13. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  2003. aasta esimesel poolel oli avansitehingute sooritamiseks kulunud aeg 8 kuni 10 nädalat. Nende tehingutega tegelevate töötajate arvu ajutine vähenemine põhjustas vajamineva aja pikenemise; kuna 2004. aastaks määrati lisatöötajaid, on menetlemisajad jõudnud tagasi endisele tasemele. Töökorraldusviisi tõttu on raske muuta menetlemisaega lühemaks kui kaks kuud ja olukord jääks samaks isegi siis, kui avansikontode kontrollimise eest vastutavate töötajate arvu suurendataks oluliselt. Et vähendada vajaminevat aega, tuleks iga tehing sulgeda, kui makse tehakse avansikonto kaudu, saadud alusdokumentide põhjal ning summasid tuleks süstemaatiliselt taastada mistahes puuduva dokumendi osas. Iga mittetäielikku faili tuleks siis teist korda menetleda, kui puuduv dokument on kätte saadud. Mis nüüd toimub, on see, et parlamendiliikmel palutakse esitada puuduv dokument enne arveldamist; kuigi see pikendab arveldamiseks kuluvat aega, vähendab see tegelikult vastava faili menetlemiseks vajaminevat üldaega. |
| --- | --- |

9.13.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

2003. aasta esimesel poolel oli avansitehingute sooritamiseks kulunud aeg 8 kuni 10 nädalat. Nende tehingutega tegelevate töötajate arvu ajutine vähenemine põhjustas vajamineva aja pikenemise; kuna 2004. aastaks määrati lisatöötajaid, on menetlemisajad jõudnud tagasi endisele tasemele. Töökorraldusviisi tõttu on raske muuta menetlemisaega lühemaks kui kaks kuud ja olukord jääks samaks isegi siis, kui avansikontode kontrollimise eest vastutavate töötajate arvu suurendataks oluliselt. Et vähendada vajaminevat aega, tuleks iga tehing sulgeda, kui makse tehakse avansikonto kaudu, saadud alusdokumentide põhjal ning summasid tuleks süstemaatiliselt taastada mistahes puuduva dokumendi osas. Iga mittetäielikku faili tuleks siis teist korda menetleda, kui puuduv dokument on kätte saadud. Mis nüüd toimub, on see, et parlamendiliikmel palutakse esitada puuduv dokument enne arveldamist; kuigi see pikendab arveldamiseks kuluvat aega, vähendab see tegelikult vastava faili menetlemiseks vajaminevat üldaega.

| 9.14. | Eelarve parlamendi osa täitmist käsitleva parlamendi sisekorra artikkel 11 sätestab võimaluse väljamaksete tegemiseks püsikorralduse alusel. Sellisel juhul tehakse kulutusi eelarvevahendite käsutaja varasema kinnituse ja loata. Pärast väljamakse sooritamist avaldab eelarvevahendite käsutaja “seadustamiskorralduse selle summa arvamiseks eelarvesse” (sisekorra artikli 11 lõige 4). Finantsmääruse järgi tuleb kulud kinnitada ja nende tegemiseks luba anda enne väljamakse sooritamist. |
| --- | --- |

9.14.

Eelarve parlamendi osa täitmist käsitleva parlamendi sisekorra artikkel 11 sätestab võimaluse väljamaksete tegemiseks püsikorralduse alusel. Sellisel juhul tehakse kulutusi eelarvevahendite käsutaja varasema kinnituse ja loata. Pärast väljamakse sooritamist avaldab eelarvevahendite käsutaja “seadustamiskorralduse selle summa arvamiseks eelarvesse” (sisekorra artikli 11 lõige 4). Finantsmääruse järgi tuleb kulud kinnitada ja nende tegemiseks luba anda enne väljamakse sooritamist.

| 9.14. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Mõnede kulutuste liikide (nt üürid, kommunaalkulud) puhul nõuab tarnija maksmist püsikorralduse või otsearveldusega. Parlamendi sisemenetlused lubavad niisuguseid makseid ainult juhul, kui pädev eelarvevahendite käsutaja ei suuda leppida kokku alternatiivse maksekorra osas. See tingimus kirjutati sisse sise-eeskirjade esialgsesse muudetud versiooni. Lisaks kaalub haldusüksus võimalikke alternatiivseid maksetingimusi, et kooskõlastada oma sise-eeskirjad ja menetlused täielikumalt finantsmäärusega. |
| --- | --- |

9.14.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Mõnede kulutuste liikide (nt üürid, kommunaalkulud) puhul nõuab tarnija maksmist püsikorralduse või otsearveldusega. Parlamendi sisemenetlused lubavad niisuguseid makseid ainult juhul, kui pädev eelarvevahendite käsutaja ei suuda leppida kokku alternatiivse maksekorra osas. See tingimus kirjutati sisse sise-eeskirjade esialgsesse muudetud versiooni. Lisaks kaalub haldusüksus võimalikke alternatiivseid maksetingimusi, et kooskõlastada oma sise-eeskirjad ja menetlused täielikumalt finantsmäärusega.

Tähelepanekud tehingute kohta

| 9.15. | Auditeeritud tehingud olid põhiosas seaduslikud ja korrektsed. Teatud juhtudel võis täheldada formaalsete nõuete mittejärgimist, kuid see ei tähenda, et oleks makstud valesid summasid. |
| --- | --- |

9.15.

Auditeeritud tehingud olid põhiosas seaduslikud ja korrektsed. Teatud juhtudel võis täheldada formaalsete nõuete mittejärgimist, kuid see ei tähenda, et oleks makstud valesid summasid.

| 9.15. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Parlament võtab kontrollikoja järeldused teadmiseks. |
| --- | --- |

9.15.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Parlament võtab kontrollikoja järeldused teadmiseks.

Eelarvevahendite volitatud käsutajate iga-aastased tegevusaruanded ja avaldused

| 9.16. | Vastavalt finantsmääruse artikli 60 lõikele 7 “peavad eelarvevahendite volitatud käsutajad oma asutusele aru andma oma ülesannete täitmise kohta iga-aastase tegevusaruande vormis”. 2003. aasta kohta esitasid kõik kümme eelarvevahendite volitatud käsutajat kolm tegevusaruannet (kaks aasta esimese ja teise kvartali kohta ja aastaaruande koos avaldusega). Nendes aruannetes on peatükk juhtimis- ja sisekontrolli teemade kohta, kokkuvõte MSICide rakendamise enesehindamise kohta ja märkused tuvastatud puuduste kohta. Kuigi need aruanded on kasulikud eelarvevahendite käsutajate vastutuse suurendamiseks nendele eraldatud ressursside finantsjuhtimise eest, on nad äärmiselt heterogeensed; nende esitust ja struktuuri tuleks ühtlustada. Samuti on vaja täiustada aruannete sisu toetavaid teabe- ja aruandlussüsteeme, tagades riskianalüüsi läbiviimise ja lepingute registrite ning dokumenteeritud protseduuride loomise. Teostatud kontrollide tulemuste kohta tuleks anda ka üksikasjalikumat teavet. |
| --- | --- |

9.16.

Vastavalt finantsmääruse artikli 60 lõikele 7 “peavad eelarvevahendite volitatud käsutajad oma asutusele aru andma oma ülesannete täitmise kohta iga-aastase tegevusaruande vormis”. 2003. aasta kohta esitasid kõik kümme eelarvevahendite volitatud käsutajat kolm tegevusaruannet (kaks aasta esimese ja teise kvartali kohta ja aastaaruande koos avaldusega). Nendes aruannetes on peatükk juhtimis- ja sisekontrolli teemade kohta, kokkuvõte MSICide rakendamise enesehindamise kohta ja märkused tuvastatud puuduste kohta. Kuigi need aruanded on kasulikud eelarvevahendite käsutajate vastutuse suurendamiseks nendele eraldatud ressursside finantsjuhtimise eest, on nad äärmiselt heterogeensed; nende esitust ja struktuuri tuleks ühtlustada. Samuti on vaja täiustada aruannete sisu toetavaid teabe- ja aruandlussüsteeme, tagades riskianalüüsi läbiviimise ja lepingute registrite ning dokumenteeritud protseduuride loomise. Teostatud kontrollide tulemuste kohta tuleks anda ka üksikasjalikumat teavet.

| 9.16. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Parlamendi sise-eeskirjades nõutud varased perioodilised tegevusaruanded koostati ilma kindlate suunisteta nende ülesehituse ja sisu kohta. Finantsmääruses nõutud iga-aastase tegevusaruande puhul tegid keskfinantsteenistused siiski jõupingutusi, konsulteerides asjassepuutuvate teenistustega, et saavutada oluline ühtlustatuse aste. Need jõupingutused jätkuvad, nagu nähtub eelarvevahendite volitatud peakäsutaja tegevuskavast, mis hõlmab mitmeid kontrollikoja mainitud punkte. |
| --- | --- |

9.16.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Parlamendi sise-eeskirjades nõutud varased perioodilised tegevusaruanded koostati ilma kindlate suunisteta nende ülesehituse ja sisu kohta. Finantsmääruses nõutud iga-aastase tegevusaruande puhul tegid keskfinantsteenistused siiski jõupingutusi, konsulteerides asjassepuutuvate teenistustega, et saavutada oluline ühtlustatuse aste. Need jõupingutused jätkuvad, nagu nähtub eelarvevahendite volitatud peakäsutaja tegevuskavast, mis hõlmab mitmeid kontrollikoja mainitud punkte.

| 9.17. | Aruannetes esitatud teave on kasulik mõistmaks, kuidas töötasid tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud järelevalvesüsteemid ja kontroll, kuid nendele aruannetele põhinevat teavet tuleks täiustada, et see muutuks kontrollikoja kinnitava avalduse asjakohaseks allikaks. Kõik eelarvevahendite volitatud käsutajad, välja arvatud üks, kinnitasid, et nad olid “põhjendatult veendunud..., et loodud kontrolliprotseduurid annavad vajaliku garantii raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele”. Üks eelarvevahendite käsutaja jättis selle avaldusest välja, formuleerimata reservatsiooni. Kuigi ükski eelarvevahendite käsutaja ei väljendanud selgelt reservatsiooni, märkisid kolm neist oma avaldustes kvalifitseeritud töötajate puudust ja vajadust kohandada parlamendi liikmete ja poliitiliste ühenduste tehtud kulutuste korda vastavalt uuele finantsmäärusele, arvestades kontrollorganite, sealhulgas kontrollikoja tehtud märkusi. Teised eelarvevahendite käsutajad märkisid oma tegevusaruandes ka raskusi uue finantsmääruse ja sisekontrolliraamistike täielikul rakendamisel. |
| --- | --- |

9.17.

Aruannetes esitatud teave on kasulik mõistmaks, kuidas töötasid tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud järelevalvesüsteemid ja kontroll, kuid nendele aruannetele põhinevat teavet tuleks täiustada, et see muutuks kontrollikoja kinnitava avalduse asjakohaseks allikaks. Kõik eelarvevahendite volitatud käsutajad, välja arvatud üks, kinnitasid, et nad olid “põhjendatult veendunud..., et loodud kontrolliprotseduurid annavad vajaliku garantii raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele”. Üks eelarvevahendite käsutaja jättis selle avaldusest välja, formuleerimata reservatsiooni. Kuigi ükski eelarvevahendite käsutaja ei väljendanud selgelt reservatsiooni, märkisid kolm neist oma avaldustes kvalifitseeritud töötajate puudust ja vajadust kohandada parlamendi liikmete ja poliitiliste ühenduste tehtud kulutuste korda vastavalt uuele finantsmäärusele, arvestades kontrollorganite, sealhulgas kontrollikoja tehtud märkusi. Teised eelarvevahendite käsutajad märkisid oma tegevusaruandes ka raskusi uue finantsmääruse ja sisekontrolliraamistike täielikul rakendamisel.

| 9.17. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Mis puudutab rahandusega seotud ametikohtade täitmise küsimust, hõlmab seda eelarvevahendite volitatud peakäsutaja tegevuskava. |
| --- | --- |

9.17.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Mis puudutab rahandusega seotud ametikohtade täitmise küsimust, hõlmab seda eelarvevahendite volitatud peakäsutaja tegevuskava.

Nõukogu

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

| 9.18. | Finantsmäärust rakendati järk-järgult 2003. aasta esimesel poolel. Eelarvevahendite volitatud käsutajad viisid sisse sisemised juhtimis- ja kontrolliprotseduurid. Need ex ante vastavustõendamisel põhinevad kontrolliprotseduurid järgivad iga tehingu algatamise ja kinnitamise kohustuste nõutavat eraldatust. Neid protseduure ei oldud kõikide tegevusalade, esmajoones töötajate tasustamise osas, kirjalikult dokumenteeritud. |
| --- | --- |

9.18.

Finantsmäärust rakendati järk-järgult 2003. aasta esimesel poolel. Eelarvevahendite volitatud käsutajad viisid sisse sisemised juhtimis- ja kontrolliprotseduurid. Need ex ante vastavustõendamisel põhinevad kontrolliprotseduurid järgivad iga tehingu algatamise ja kinnitamise kohustuste nõutavat eraldatust. Neid protseduure ei oldud kõikide tegevusalade, esmajoones töötajate tasustamise osas, kirjalikult dokumenteeritud.

| 9.19. | Vastavalt nõukogu enda sisekorrale eelarve tema osa täitmise kohta pidid kõik eelarvevahendite volitatud käsutajad tagama oma pädevuse raames kohaldatud juhtimis- ja kontrolliprotseduure kirjeldava dokumendi koostamise ja selle muutmise kättesaadavaks kõikidele töötajatele. Ainsad 2003. aasta lõpus olemasolevad sellelaadsed dokumendid käsitlesid infotehnoloogia ja hoonete eest vastutavate üksuste ning õigusteenistuse kohaldatud protseduure. |
| --- | --- |

9.19.

Vastavalt nõukogu enda sisekorrale eelarve tema osa täitmise kohta pidid kõik eelarvevahendite volitatud käsutajad tagama oma pädevuse raames kohaldatud juhtimis- ja kontrolliprotseduure kirjeldava dokumendi koostamise ja selle muutmise kättesaadavaks kõikidele töötajatele. Ainsad 2003. aasta lõpus olemasolevad sellelaadsed dokumendid käsitlesid infotehnoloogia ja hoonete eest vastutavate üksuste ning õigusteenistuse kohaldatud protseduure.

| 9.18–9.19. | NÕUKOGU VASTUS
  Eelarvevahendite käsutajate poolt 2003. aasta kohta koostatud aastaaruannete põhjal koostatud sisehinnangu aruanne sisaldab samuti kontrollikoja järeldust, et kõik kontrollimenetlused ei ole kirjalikult dokumenteeritud. Selle tähelepaneku tulemusena on eelarvevahendite käsutajad, kes ei ole veel koostanud haldus- ja kontrollimenetlusi kirjeldavat dokumenti, kutsutud üles seda tegema enne 1. detsembrit 2004.
  Nimetatud ülesande hõlbustamiseks ja ühtsuse tagamiseks eelarvevahendite erinevate käsutajate vahel on välja töötatud sellise dokumendi standardvorm. |
| --- | --- |

9.18–9.19.

NÕUKOGU VASTUS

Eelarvevahendite käsutajate poolt 2003. aasta kohta koostatud aastaaruannete põhjal koostatud sisehinnangu aruanne sisaldab samuti kontrollikoja järeldust, et kõik kontrollimenetlused ei ole kirjalikult dokumenteeritud. Selle tähelepaneku tulemusena on eelarvevahendite käsutajad, kes ei ole veel koostanud haldus- ja kontrollimenetlusi kirjeldavat dokumenti, kutsutud üles seda tegema enne 1. detsembrit 2004.

Nimetatud ülesande hõlbustamiseks ja ühtsuse tagamiseks eelarvevahendite erinevate käsutajate vahel on välja töötatud sellise dokumendi standardvorm.

| 9.20. | Kuigi nõukogu eeskirjad tehinguid kinnitavatele töötajatele sätestavad võimaluse teostada ex post vastavustõendamist, ei oldud ühtegi sellist tõendamist sooritatud. Vastavalt rakenduseeskirjade artikli 47 lõikele 4 annaks ex post vastavustõendamine eelarvevahendite käsutajatele eelarvest rahastatud tegevuse korrektse täideviimise suhtes täiendava kindluse. |
| --- | --- |

9.20.

Kuigi nõukogu eeskirjad tehinguid kinnitavatele töötajatele sätestavad võimaluse teostada ex post vastavustõendamist, ei oldud ühtegi sellist tõendamist sooritatud. Vastavalt rakenduseeskirjade artikli 47 lõikele 4 annaks ex post vastavustõendamine eelarvevahendite käsutajatele eelarvest rahastatud tegevuse korrektse täideviimise suhtes täiendava kindluse.

| 9.20. | NÕUKOGU VASTUS
  Järelkontrolli (kontroll pärast makse tegemist) küll kasutatakse, kuid 2003. aastal ei ole seda süstemaatiliselt kohaldatud.
  Kuigi peasekretariaat leiab, et järelkontroll on eelkõige vajalik tegevuskulude puhul, näeb ta sellele vaatamata ette sellise metoodika väljatöötamise, mida tema kontrollijatel oleks tulevikus võimalik kasutada järelanalüüsi tegemiseks. |
| --- | --- |

9.20.

NÕUKOGU VASTUS

Järelkontrolli (kontroll pärast makse tegemist) küll kasutatakse, kuid 2003. aastal ei ole seda süstemaatiliselt kohaldatud.

Kuigi peasekretariaat leiab, et järelkontroll on eelkõige vajalik tegevuskulude puhul, näeb ta sellele vaatamata ette sellise metoodika väljatöötamise, mida tema kontrollijatel oleks tulevikus võimalik kasutada järelanalüüsi tegemiseks.

| 9.21. | Finantsmääruses ja rakenduseeskirjades nõutud meetmeid oli rakendatud teatud ulatuses. Siiski ei oldud 31. detsembri 2003. aasta seisuga teostatud järgmist:






  a) | kontrolli miinimumstandardite kehtestamine (finantsmääruse artikli 60 lõige 4); |
| --- | --- | --- |

9.21.

Finantsmääruses ja rakenduseeskirjades nõutud meetmeid oli rakendatud teatud ulatuses. Siiski ei oldud 31. detsembri 2003. aasta seisuga teostatud järgmist:

a)

kontrolli miinimumstandardite kehtestamine (finantsmääruse artikli 60 lõige 4);

| b) | peaarvepidaja ja avansikontode haldaja kutsestandardite eeskirja koostamine (finantsmääruse artikli 60 lõige 5); |
| --- | --- |

b)

peaarvepidaja ja avansikontode haldaja kutsestandardite eeskirja koostamine (finantsmääruse artikli 60 lõige 5);

| c) | eeskirjade koostamine, mis kirjeldaks peaarvepidaja ja avansikontode haldaja ülesandeid, õigusi ning kohustusi (rakenduseeskirjade artikkel 44). |
| --- | --- |

c)

eeskirjade koostamine, mis kirjeldaks peaarvepidaja ja avansikontode haldaja ülesandeid, õigusi ning kohustusi (rakenduseeskirjade artikkel 44).

| 9.21. | NÕUKOGU VASTUS
  Kontrollikoja poolt määratletud tegevused võetakse peasekretariaadi poolt vastu enne 2004. aasta lõppu. |
| --- | --- |

9.21.

NÕUKOGU VASTUS

Kontrollikoja poolt määratletud tegevused võetakse peasekretariaadi poolt vastu enne 2004. aasta lõppu.

| 9.22. | 2003. aastal viis siseaudiitor läbi mitmeid usaldusväärse finantsjuhtimise auditeid, samuti nõukogu 2002. eelarveaasta finantsaruannete auditi. Kuna need auditid ei käsitle 2003. aasta raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, ei ole nende tulemused kontrollikoja poolt teostatud halduskulude seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise seisukohalt otseselt asjakohased. |
| --- | --- |

9.22.

2003. aastal viis siseaudiitor läbi mitmeid usaldusväärse finantsjuhtimise auditeid, samuti nõukogu 2002. eelarveaasta finantsaruannete auditi. Kuna need auditid ei käsitle 2003. aasta raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, ei ole nende tulemused kontrollikoja poolt teostatud halduskulude seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise seisukohalt otseselt asjakohased.

Tähelepanekud tehingute kohta

| 9.23. | Õigusteenuseid oli tellitud ilma pakkumismenetluseta, kuigi nende väärtus ületas künnist, mille ületamisel on pakkumismenetlus kohustuslik. |
| --- | --- |

9.23.

Õigusteenuseid oli tellitud ilma pakkumismenetluseta, kuigi nende väärtus ületas künnist, mille ületamisel on pakkumismenetlus kohustuslik.

| 9.23. | NÕUKOGU VASTUS
  Peasekretariaat nõustub kontrollikoja tähelepanekuga õigusabiteenuseid käsitlevate kohustuste osas.
  Siiski tuleks märkida, et peasekretariaadi õigusteenistus on alustanud pakkumismenetlust raamlepingu loomiseks nimetatud õigusabiteenuste liigi osas (õigusabi dumpinguvastases valdkonnas). |
| --- | --- |

9.23.

NÕUKOGU VASTUS

Peasekretariaat nõustub kontrollikoja tähelepanekuga õigusabiteenuseid käsitlevate kohustuste osas.

Siiski tuleks märkida, et peasekretariaadi õigusteenistus on alustanud pakkumismenetlust raamlepingu loomiseks nimetatud õigusabiteenuste liigi osas (õigusabi dumpinguvastases valdkonnas).

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

| 9.24. | Esinduste eelarvevahendite volitatud käsutajad toetuvad oma avaldustes muuhulgas ex post kontrolli tulemustele. Samas ei ole ex post kontrollide toimumine dokumentaalselt tõestatud. |
| --- | --- |

9.24.

Esinduste eelarvevahendite volitatud käsutajad toetuvad oma avaldustes muuhulgas ex post kontrolli tulemustele. Samas ei ole ex post kontrollide toimumine dokumentaalselt tõestatud.

Euroopa Kohus

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

| 9.25. | Euroopa Kohus ei olnud täielikult rakendanud mõningaid kõige olulisemaid finantsmääruse ja rakenduseeskirjade nõudeid. Finantsmääruse osas ei oldud järgitud järgmisi nõudeid:






  a) | kontrolli miinimumstandardite kinnitamine ning juhtimiskeskkonna ja rahastatud meetmete iseloomuga seotud riskide analüüs (finantsmääruse artikli 60 lõige 4); |
| --- | --- | --- |

9.25.

Euroopa Kohus ei olnud täielikult rakendanud mõningaid kõige olulisemaid finantsmääruse ja rakenduseeskirjade nõudeid. Finantsmääruse osas ei oldud järgitud järgmisi nõudeid:

a)

kontrolli miinimumstandardite kinnitamine ning juhtimiskeskkonna ja rahastatud meetmete iseloomuga seotud riskide analüüs (finantsmääruse artikli 60 lõige 4);

| b) | finantstöötajate ülesandeid, õigusi ja kohustusi kirjeldavate eeskirjade koostamine (rakenduseeskirjade artikkel 44); |
| --- | --- |

b)

finantstöötajate ülesandeid, õigusi ja kohustusi kirjeldavate eeskirjade koostamine (rakenduseeskirjade artikkel 44);

| c) | siseaudiitori missiooni ulatuse ning siseauditi funktsiooni teostamise eesmärkide ja protseduuride määratlemine (rakenduseeskirjade artikli 109 lõige 2). |
| --- | --- |

c)

siseaudiitori missiooni ulatuse ning siseauditi funktsiooni teostamise eesmärkide ja protseduuride määratlemine (rakenduseeskirjade artikli 109 lõige 2).

| 9.25. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Kindlustamaks nõukogu poolt 25. juunil 2002 vastu võetud uue finantsmääruse ning komisjoni poolt 23. detsembril 2002 vastu võetud finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade rakendamist ühenduse institutsioonides, kinnitas Euroopa Kohus 22. jaanuaril 2003. aastal uue sisemise finantsmääruse. Seda õiguslikku raamistikku oli vaja täiendada normidega, lisades neid kontrollikoja viidatud erinevatesse sätetesse ja juhenditesse. Veel enne nende reeglite kinnitamist otsustati kontrollida uue süsteemi praktilist toimimist, seda enam, et arvestades tema mahtu ja reguleerimisala eripära, oli institutsioonil nende uute normide rakendamiseks vaid väga piiratud hulgal finantsasjades süvendatud teadmisi omavaid isikuid.
  Sellegipoolest on kõik kontrollikoja osundatud dokumendid vastu võetud.
  Asutuse siseselt kohaldatavad siseauditi miinimumnormid olid Euroopa Kohtu halduskomitee poolt heaks kiidetud 31. märtsil 2004. Nende hulgas viitab norm nr 7 finantsmääruse artikli 60 paragrahvis 4 mainitud ohtudele.
  Halduskomitee kiitis 31. märtsil 2004 heaks nii finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artiklis 44 kirjeldatud finantsjuhtimises osalejate ametijuhendid kui siseaudiitori ametijuhendi. Tuleb sedastada, et vastavalt üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 109 paragrahvile 2 määrab viimati nimetatud juhend kindlaks siseaudiitori ülesanded ning selle ametikoha eesmärgid ja toimingud. |
| --- | --- |

9.25.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Kindlustamaks nõukogu poolt 25. juunil 2002 vastu võetud uue finantsmääruse ning komisjoni poolt 23. detsembril 2002 vastu võetud finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade rakendamist ühenduse institutsioonides, kinnitas Euroopa Kohus 22. jaanuaril 2003. aastal uue sisemise finantsmääruse. Seda õiguslikku raamistikku oli vaja täiendada normidega, lisades neid kontrollikoja viidatud erinevatesse sätetesse ja juhenditesse. Veel enne nende reeglite kinnitamist otsustati kontrollida uue süsteemi praktilist toimimist, seda enam, et arvestades tema mahtu ja reguleerimisala eripära, oli institutsioonil nende uute normide rakendamiseks vaid väga piiratud hulgal finantsasjades süvendatud teadmisi omavaid isikuid.

Sellegipoolest on kõik kontrollikoja osundatud dokumendid vastu võetud.

Asutuse siseselt kohaldatavad siseauditi miinimumnormid olid Euroopa Kohtu halduskomitee poolt heaks kiidetud 31. märtsil 2004. Nende hulgas viitab norm nr 7 finantsmääruse artikli 60 paragrahvis 4 mainitud ohtudele.

Halduskomitee kiitis 31. märtsil 2004 heaks nii finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artiklis 44 kirjeldatud finantsjuhtimises osalejate ametijuhendid kui siseaudiitori ametijuhendi. Tuleb sedastada, et vastavalt üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 109 paragrahvile 2 määrab viimati nimetatud juhend kindlaks siseaudiitori ülesanded ning selle ametikoha eesmärgid ja toimingud.

| 9.26. | Siseaudiitori alluvuses olevale “tõendamisüksusele” anti ülesanne teostada kõigi eelarvevahendite käsutajate operatsioonide ex ante vastavustõendamine. Siseaudiitor võttis üle ka varem finantskontrolöri poolt teostatud ülesande valideerida kõik tehingud arvutipõhises raamatupidamissüsteemis. See ülesanne ei ole vastavuses sõltumatusega, millega siseaudiitor peaks oma auditeerimiskohustusi täitma, ja on vastuolus finantsreformi olemusega. |
| --- | --- |

9.26.

Siseaudiitori alluvuses olevale “tõendamisüksusele” anti ülesanne teostada kõigi eelarvevahendite käsutajate operatsioonide ex ante vastavustõendamine. Siseaudiitor võttis üle ka varem finantskontrolöri poolt teostatud ülesande valideerida kõik tehingud arvutipõhises raamatupidamissüsteemis. See ülesanne ei ole vastavuses sõltumatusega, millega siseaudiitor peaks oma auditeerimiskohustusi täitma, ja on vastuolus finantsreformi olemusega.

| 9.26. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Euroopa Kohtu eripäraste vajadustega kookõlas loodud uues haldusüksuses ilmneb selge erinevus finantstoimingute eelkontrollil ja siseauditil.
  Finantstoimingute eelkontrolli teostavad järelevalveametnikud, kelle tegevus on reguleeritud “finantstoimingute kontrolli teostavate ametnike kutsenormidega”.
  Need ametnikud annavad ametliku arvamuse ning pitsatiga tõendatud kooskõlastuse kõikide neile esitatud toimikute kohta.
  Kooskõlastuse andmisel viseerivad järelevalveametnikud (olenevalt olukorrast talituse juhtkond) toimingu elektroonilises krediidisüsteemis, kuna tehnilistel põhjustel ei ole võimalik süsteemi finantsmääruse uute sätete jõustumisel muuta. Ringkiri, mis eelneb finantstoimingutele, mille jooksul dokumendid on mitmete menetlusse astunud isikute poolt viseeritud või allkirjastatud ning mis ainsana annab toimingutele juriidilise kehtivuse, on täielikus vastavuses uue finantsmäärusega ning sätestab volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja lõpliku vastutuse. Kontrolliteenistuse roll ja vastutus ei saa seega segi minna varasema finantskontrolliga.
  Kirjeldatud toimingud, millega ei kaasata siseaudiitorit kui sellist, ei mõjuta vähimalgi määral viimase sõltumatust; tema kohustused ja vastutus on kirjeldatud Euroopa Kohtu halduskomitee poolt vastu võetud “siseaudiitori ametijuhendis”, nagu osundati punktile 9.25 antud vastuses. |
| --- | --- |

9.26.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Euroopa Kohtu eripäraste vajadustega kookõlas loodud uues haldusüksuses ilmneb selge erinevus finantstoimingute eelkontrollil ja siseauditil.

Finantstoimingute eelkontrolli teostavad järelevalveametnikud, kelle tegevus on reguleeritud “finantstoimingute kontrolli teostavate ametnike kutsenormidega”.

Need ametnikud annavad ametliku arvamuse ning pitsatiga tõendatud kooskõlastuse kõikide neile esitatud toimikute kohta.

Kooskõlastuse andmisel viseerivad järelevalveametnikud (olenevalt olukorrast talituse juhtkond) toimingu elektroonilises krediidisüsteemis, kuna tehnilistel põhjustel ei ole võimalik süsteemi finantsmääruse uute sätete jõustumisel muuta. Ringkiri, mis eelneb finantstoimingutele, mille jooksul dokumendid on mitmete menetlusse astunud isikute poolt viseeritud või allkirjastatud ning mis ainsana annab toimingutele juriidilise kehtivuse, on täielikus vastavuses uue finantsmäärusega ning sätestab volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja lõpliku vastutuse. Kontrolliteenistuse roll ja vastutus ei saa seega segi minna varasema finantskontrolliga.

Kirjeldatud toimingud, millega ei kaasata siseaudiitorit kui sellist, ei mõjuta vähimalgi määral viimase sõltumatust; tema kohustused ja vastutus on kirjeldatud Euroopa Kohtu halduskomitee poolt vastu võetud “siseaudiitori ametijuhendis”, nagu osundati punktile 9.25 antud vastuses.

| 9.27. | Siseaudiitor ei täitnud 2003. aasta tööprogrammi tõenäoliselt töötajate vähesuse ja aja tõttu, mis kulus ex ante kontrollile. |
| --- | --- |

9.27.

Siseaudiitor ei täitnud 2003. aasta tööprogrammi tõenäoliselt töötajate vähesuse ja aja tõttu, mis kulus ex ante kontrollile.

| 9.27. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Siseaudiitor on kohustatud uue haldusüksuse asjaomase aasta jooksul Euroopa Kohtu süsteemis käivitama. Audit külalistele võimaldatud ning mitmele eelarvereale jaotatud assigneeringute halduse kohta oli ette valmistatud, kuid 2003. aastal veel lõpetamata. |
| --- | --- |

9.27.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Siseaudiitor on kohustatud uue haldusüksuse asjaomase aasta jooksul Euroopa Kohtu süsteemis käivitama. Audit külalistele võimaldatud ning mitmele eelarvereale jaotatud assigneeringute halduse kohta oli ette valmistatud, kuid 2003. aastal veel lõpetamata.

Tähelepanekud tehingute kohta

| 9.28. | Tarkvara kasutamiseks saidilitsentsi ostmise lepingu osas toimusid läbirääkimised piiratud menetluse raames ilma eelnevat teatist avaldamata. Vastavalt riiklike teenuslepingute sõlmimise korra kooskõlastamist (3) käsitleva nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/50/EMÜ artikli 15 lõikele 2 ja artiklile 17 oleks pidanud saatma teatise väljaannete talitusele ning avaldama Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

9.28.

Tarkvara kasutamiseks saidilitsentsi ostmise lepingu osas toimusid läbirääkimised piiratud menetluse raames ilma eelnevat teatist avaldamata. Vastavalt riiklike teenuslepingute sõlmimise korra kooskõlastamist (3) käsitleva nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/50/EMÜ artikli 15 lõikele 2 ja artiklile 17 oleks pidanud saatma teatise väljaannete talitusele ning avaldama Euroopa Liidu Teatajas.

| 9.28. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Tarkvara kasutuslitsentside ostmisel kontoriserveritele ja elektronposti kasutamiseks valiti parim peamise äriühingu poolt Luksemburgi ja Belgia turgudel tema tooteid edasi müüma volitatud levitajatelt saadud pakkumine. Kogemus on näidanud, et sellisel teel saavutatud hinnapakkumised olid konkurentsivõimalised. Sellist tüüpi tehingute puhul, st volitatud levitajate võrgu kaudu müüdud üheainsa toote puhul, tuleb edaspidi pöörata erilist tähelepanu kehtivast menetluskorrast kinnipidamisele seoses turukünnisega. |
| --- | --- |

9.28.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Tarkvara kasutuslitsentside ostmisel kontoriserveritele ja elektronposti kasutamiseks valiti parim peamise äriühingu poolt Luksemburgi ja Belgia turgudel tema tooteid edasi müüma volitatud levitajatelt saadud pakkumine. Kogemus on näidanud, et sellisel teel saavutatud hinnapakkumised olid konkurentsivõimalised. Sellist tüüpi tehingute puhul, st volitatud levitajate võrgu kaudu müüdud üheainsa toote puhul, tuleb edaspidi pöörata erilist tähelepanu kehtivast menetluskorrast kinnipidamisele seoses turukünnisega.

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

| 9.29. | Finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 nõutud aasta tegevusaruandeid ei oldud 2004. aasta juuni alguse seisuga esitatud. |
| --- | --- |

9.29.

Finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 nõutud aasta tegevusaruandeid ei oldud 2004. aasta juuni alguse seisuga esitatud.

| 9.29. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Volitatud eelarvevahendite käsutaja tegevuse aastaaruanne on 2. juulil 2004 institutsiooni pädevatele asutustele üle antud. Vajab täpsustamist, et finantsmäärus ei kehtesta mingit lõpptähtaega institutsioonide tegevuste aastaaruannete esitamiseks, v.a komisjoni puhul, kelle osas on vastavalt artiklile 60 lõpptähtajaks ette nähtud 15. juuni. |
| --- | --- |

9.29.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Volitatud eelarvevahendite käsutaja tegevuse aastaaruanne on 2. juulil 2004 institutsiooni pädevatele asutustele üle antud. Vajab täpsustamist, et finantsmäärus ei kehtesta mingit lõpptähtaega institutsioonide tegevuste aastaaruannete esitamiseks, v.a komisjoni puhul, kelle osas on vastavalt artiklile 60 lõpptähtajaks ette nähtud 15. juuni.

Kontrollikoda

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

| 9.30. | Rakenduseeskirjade artikkel 44 nõuab, et kõik asutused kehtestaksid kõikidele finantstöötajatele “nende ülesandeid, õigusi ja kohustusi üksikasjalikult kirjeldavad eeskirjad”. Kontrollikoda koostas eeskirjad ja langetas vastava otsuse 18. detsembril 2003. aastal. Sama tehti ka miinimumstandarditega, mille asutus kehtestas vastavalt finantsmääruse artikli 60 lõikele 4. |
| --- | --- |

9.30.

Rakenduseeskirjade artikkel 44 nõuab, et kõik asutused kehtestaksid kõikidele finantstöötajatele “nende ülesandeid, õigusi ja kohustusi üksikasjalikult kirjeldavad eeskirjad”. Kontrollikoda koostas eeskirjad ja langetas vastava otsuse 18. detsembril 2003. aastal. Sama tehti ka miinimumstandarditega, mille asutus kehtestas vastavalt finantsmääruse artikli 60 lõikele 4.

| 9.31. | Kontrollikoja siseaudiitor analüüsis ex ante vastavustõendamise süsteemi sisseseadmist ja toimimist, samuti kontrollikoja ehituspoliitika teostamisega seotud finantssüsteemi. Need siseaudiitori teostatud auditid ei andnud alust mingiteks erilisteks soovitusteks. |
| --- | --- |

9.31.

Kontrollikoja siseaudiitor analüüsis ex ante vastavustõendamise süsteemi sisseseadmist ja toimimist, samuti kontrollikoja ehituspoliitika teostamisega seotud finantssüsteemi. Need siseaudiitori teostatud auditid ei andnud alust mingiteks erilisteks soovitusteks.

| 9.32. | Kontrollikoda auditeerib sõltumatu organisatsiooniväline auditeerimisfirma, mis avaldas koos aruandega “kinnituse finantsaruannete korrektsuse ja aususe kohta seisuga 31. detsember 2003. aasta”. Aruandes märgitakse, et audiitori hinnangul “tagab käesolev sisekontrollikord tegevuseesmärkide saavutamise rahuldaval tasemel, finantsaruannete usaldusväärse koostamise ja õigusraamistiku järgimise”. Kinnitus ja aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

9.32.

Kontrollikoda auditeerib sõltumatu organisatsiooniväline auditeerimisfirma, mis avaldas koos aruandega “kinnituse finantsaruannete korrektsuse ja aususe kohta seisuga 31. detsember 2003. aasta”. Aruandes märgitakse, et audiitori hinnangul “tagab käesolev sisekontrollikord tegevuseesmärkide saavutamise rahuldaval tasemel, finantsaruannete usaldusväärse koostamise ja õigusraamistiku järgimise”. Kinnitus ja aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Tähelepanekud tehingute kohta

| 9.33. | 2003. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute auditid ei andnud põhjust ühekski märkuseks. |
| --- | --- |

9.33.

2003. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute auditid ei andnud põhjust ühekski märkuseks.

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

| 9.34. | Peasekretär koostas finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 nõutud tegevusaruande, käsitledes kõige tähtsamaid eelarvevaldkondi. |
| --- | --- |

9.34.

Peasekretär koostas finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 nõutud tegevusaruande, käsitledes kõige tähtsamaid eelarvevaldkondi.

Majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee

| 9.35. | Järgnevad märkused puudutavad probleeme, mida täheldati nii majandus- ja sotsiaalkomitees kui ka regioonide komitees. Korduste vältimiseks selles peatükis tuuakse need probleemid ära käesolevas osas, mis käsitleb mõlemat komiteed. |
| --- | --- |

9.35.

Järgnevad märkused puudutavad probleeme, mida täheldati nii majandus- ja sotsiaalkomitees kui ka regioonide komitees. Korduste vältimiseks selles peatükis tuuakse need probleemid ära käesolevas osas, mis käsitleb mõlemat komiteed.

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

| 9.36. | Järgitud ei oldud järgmisi järelevalvesüsteeme ja kontrolli puudutavaid eeskirju: |
| --- | --- |

9.36.

Järgitud ei oldud järgmisi järelevalvesüsteeme ja kontrolli puudutavaid eeskirju:

| 9.36. | |
| --- | --- |

9.36.

| a) | raamatupidajale ei oldud antud tema ülesandeid, õigusi ning kohustusi kirjeldavaid eeskirju, nagu ette nähtud rakenduseeskirjade artikliga 44; |
| --- | --- |

a)

raamatupidajale ei oldud antud tema ülesandeid, õigusi ning kohustusi kirjeldavaid eeskirju, nagu ette nähtud rakenduseeskirjade artikliga 44;

| a) | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Raamatupidaja tööd puudutav eeskiri võeti vastu 2004. aastal. |
| --- | --- |

a)

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Raamatupidaja tööd puudutav eeskiri võeti vastu 2004. aastal.

| | REGIOONIDE KOMITEE VASTUS
  3. mail 2004 kiitis volitatud eelarvevahendite käsutaja heaks otsuse (nr 088/04), millega sätestatakse RK pearaamatupidaja ja järgmise astme volitatud raamatupidaja pädevused ja kohustused. Antud suunised puudutavad ka pearaamatupidaja kutsestandardi küsimust.
  Nimetatud otsuse vastuvõtmise viibimine oli põhjustatud sellest, et mõned uue finantsmääruse rakendamiseks ettenähtud meetmed jäid 2003. aastal teiste prioriteetide tõttu tagaplaanile. |
| --- | --- |

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

3. mail 2004 kiitis volitatud eelarvevahendite käsutaja heaks otsuse (nr 088/04), millega sätestatakse RK pearaamatupidaja ja järgmise astme volitatud raamatupidaja pädevused ja kohustused. Antud suunised puudutavad ka pearaamatupidaja kutsestandardi küsimust.

Nimetatud otsuse vastuvõtmise viibimine oli põhjustatud sellest, et mõned uue finantsmääruse rakendamiseks ettenähtud meetmed jäid 2003. aastal teiste prioriteetide tõttu tagaplaanile.

| b) | kontrolli miinimumstandardid olid kehtestamata. |
| --- | --- |

b)

kontrolli miinimumstandardid olid kehtestamata.

| b) | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  2004. aastal võeti vastu rida minimaalseid sisekontrolli standardeid. |
| --- | --- |

b)

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

2004. aastal võeti vastu rida minimaalseid sisekontrolli standardeid.

| | REGIOONIDE KOMITEE VASTUS
  On küll tõsi, et momendil ei ole olemas põhjalikku dokumenti, mis kirjeldaks üksikasjalikult regioonide komitees teostatavate kontrollide miinimumnõudeid. Küll on aga vastu võetud erinevad kontrolli standardid: kontrollnimekirjad; menetluste kirjeldused; tulemuslikkuse näitajad; teatud eelarveridade eest vastutavate teenistujate ametisse nimetamise menetlus; haldus- ja finantsasjade komitee (CAFA) poolne finantsasjade järelkontroll; kohustusi, ametiülesandeid ja menetlusi sisaldavate suuniste esialgse kava välja töötamine; liikmetele kulude hüvitamise eeskirjad; esinduskulusid käsitlevad eeskirjad; otsused arusaamatustest (“whistleblower”) teatamise kohta ja suhete kohta OLAFiga; teenistusjuhendid; koolitusprogramm finantsküsimustega tegelevatele isikutele; rahavoogude kirjalik kirjeldus jne.
  2003. aasta detsembris palus volitatud eelarvevahendite käsutaja siseaudiitoril viia läbi regioonide komitee kontrollikeskkonna audiitorkontroll. |
| --- | --- |

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

On küll tõsi, et momendil ei ole olemas põhjalikku dokumenti, mis kirjeldaks üksikasjalikult regioonide komitees teostatavate kontrollide miinimumnõudeid. Küll on aga vastu võetud erinevad kontrolli standardid: kontrollnimekirjad; menetluste kirjeldused; tulemuslikkuse näitajad; teatud eelarveridade eest vastutavate teenistujate ametisse nimetamise menetlus; haldus- ja finantsasjade komitee (CAFA) poolne finantsasjade järelkontroll; kohustusi, ametiülesandeid ja menetlusi sisaldavate suuniste esialgse kava välja töötamine; liikmetele kulude hüvitamise eeskirjad; esinduskulusid käsitlevad eeskirjad; otsused arusaamatustest (“whistleblower”) teatamise kohta ja suhete kohta OLAFiga; teenistusjuhendid; koolitusprogramm finantsküsimustega tegelevatele isikutele; rahavoogude kirjalik kirjeldus jne.

2003. aasta detsembris palus volitatud eelarvevahendite käsutaja siseaudiitoril viia läbi regioonide komitee kontrollikeskkonna audiitorkontroll.

| 9.37. | Hangete valdkonnas ei järgitud mitmeid finantsmääruse ja rakenduseeskirjade nõudeid. Eelarvepädevatele institutsioonidele ei saadetud läbirääkimistega pakkumismenetluse aruannet (rakenduseeskirjade artikkel 54) ja Internetis ei avaldatud töövõtjate nimekirja 50 000 eurost väiksemate lepingute osas (rakenduseeskirjade artikkel 119). Regioonide komitees ei loodud riigihankemenetlusest välja arvatud pakkujate või kandidaatide andmebaasi (finantsmääruse artikkel 95). |
| --- | --- |

9.37.

Hangete valdkonnas ei järgitud mitmeid finantsmääruse ja rakenduseeskirjade nõudeid. Eelarvepädevatele institutsioonidele ei saadetud läbirääkimistega pakkumismenetluse aruannet (rakenduseeskirjade artikkel 54) ja Internetis ei avaldatud töövõtjate nimekirja 50 000 eurost väiksemate lepingute osas (rakenduseeskirjade artikkel 119). Regioonide komitees ei loodud riigihankemenetlusest välja arvatud pakkujate või kandidaatide andmebaasi (finantsmääruse artikkel 95).

| 9.37. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  On tõsi, et kõikide kokkuleppeliste protseduuride kohta pole eelarvepädevatele institutsioonidele saadetud ühtegi aruannet ja et Internetis pole avaldatud ühtegi nimekirja töövõtjatest lepingute puhul, mille väärtus on väiksem kui 50 000 eurot. Siiski koostati ehitiste olukorda käsitlevad regulaarsed arenguaruanded ja saadeti need eelarvepädevatele institutsioonidele. Samuti järgiti uue finantsmääruse eelinformatsiooni teatisi käsitlevaid protseduure, mis olid seotud suuremate lepingutega. Samuti tuleks ära märkida, et “Belliard 68” hoone omandamise protseduure puudutavat siseauditit alustati 2003. aastal ja see lõpetati 2004. aastal. Kohustus saata kõiki kokkuleppelisi protseduure puudutav aruanne eelarvepädevatele institutsioonidele ja avaldada Internetis nende lepingute nimekiri, mille väärtuseks on vähem kui 50 000 eurot, koondati EMSK- iga-aastase sisemise eelarve lõpptoimingute alla. |
| --- | --- |

9.37.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

On tõsi, et kõikide kokkuleppeliste protseduuride kohta pole eelarvepädevatele institutsioonidele saadetud ühtegi aruannet ja et Internetis pole avaldatud ühtegi nimekirja töövõtjatest lepingute puhul, mille väärtus on väiksem kui 50 000 eurot. Siiski koostati ehitiste olukorda käsitlevad regulaarsed arenguaruanded ja saadeti need eelarvepädevatele institutsioonidele. Samuti järgiti uue finantsmääruse eelinformatsiooni teatisi käsitlevaid protseduure, mis olid seotud suuremate lepingutega. Samuti tuleks ära märkida, et “Belliard 68” hoone omandamise protseduure puudutavat siseauditit alustati 2003. aastal ja see lõpetati 2004. aastal. Kohustus saata kõiki kokkuleppelisi protseduure puudutav aruanne eelarvepädevatele institutsioonidele ja avaldada Internetis nende lepingute nimekiri, mille väärtuseks on vähem kui 50 000 eurot, koondati EMSK- iga-aastase sisemise eelarve lõpptoimingute alla.

| 9.37. | REGIOONIDE KOMITEE VASTUS
  Läbirääkimistega pakkumismenetluse aruanne tuleb esitada eelarvepädevale institutsioonile enne 30. septembrit 2004.
  Töövõtjate nimekiri, kelle lepingute maht on alla 50 000 euro, avalikustatakse RK kodulehekülgedel hiljemalt 15. oktoobril.
  Mis puudutab pakkujate andmetega andmepankasid (finantsmääruse artikkel 95), siis tarkvara SI2 uus versioon installeeriti käesoleva aasta 18. septembril ning see võimaldab kolmandad osapooled välja jätta (mis ei olnud siiani võimalik). |
| --- | --- |

9.37.

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

Läbirääkimistega pakkumismenetluse aruanne tuleb esitada eelarvepädevale institutsioonile enne 30. septembrit 2004.

Töövõtjate nimekiri, kelle lepingute maht on alla 50 000 euro, avalikustatakse RK kodulehekülgedel hiljemalt 15. oktoobril.

Mis puudutab pakkujate andmetega andmepankasid (finantsmääruse artikkel 95), siis tarkvara SI2 uus versioon installeeriti käesoleva aasta 18. septembril ning see võimaldab kolmandad osapooled välja jätta (mis ei olnud siiani võimalik).

| 9.38. | Töötajate tasustamise osas sisestati töötajate andmed käsitsi ja eraldi nii töötajate andmebaasi kui ka palgafondi süsteemi. Kuna nende kahe süsteemi vahel ei olnud arvutipõhist seost, ei olnud andmete automaatne vastavusse viimine võimalik. Teisest küljest ei teostatud süstemaatilist ega regulaarset vastavusseviimist ka käsitsi. Juhtkond avastas hulgaliselt erinevusi vastavalt 2003. aastal kasutatud süsteemile ja vastavalt uuele, 1. mail 2004. aastal juurutatud süsteemile arvutatud palgafondides. |
| --- | --- |

9.38.

Töötajate tasustamise osas sisestati töötajate andmed käsitsi ja eraldi nii töötajate andmebaasi kui ka palgafondi süsteemi. Kuna nende kahe süsteemi vahel ei olnud arvutipõhist seost, ei olnud andmete automaatne vastavusse viimine võimalik. Teisest küljest ei teostatud süstemaatilist ega regulaarset vastavusseviimist ka käsitsi. Juhtkond avastas hulgaliselt erinevusi vastavalt 2003. aastal kasutatud süsteemile ja vastavalt uuele, 1. mail 2004. aastal juurutatud süsteemile arvutatud palgafondides.

| 9.38. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  2003. aastal ja eelnevatel aastatel ei salvestatud personalijuhtimise süsteemi mingeid finantsandmeid, nimetatud süsteemi kasutati ainult operatiiveesmärkidel. Personali puudutavaid finantsandmeid hoiti üksnes eraldiseisvas palgamaksmissüsteemis. Polnud mingit vajadust nende kahe süsteemi vahelise vastavuse kontrollimiseks.
  Uus personalijuhtimise süsteem ja uus palgamaksmissüsteem (NAP, mida kasutatakse komisjonis), käivitati 2004. aasta alguses. Vastandina vanale palgamaksmissüsteemile kasutab uus palgamaksmissüsteem (uuest) personalijuhtimise süsteemist pärinevaid finantsandmeid. Alguses esines vana ja uue palgamaksmissüsteemi vahel olulisel määral lahknevusi. Enamik neist olid tingitud ajastamise erinevustest eelmiste palgamaksmisprotseduuride ja uute palgamaksmisprotseduuride vahel. Kõik need lahknevused tehti selgeks ja lahendati 2004. aastal. |
| --- | --- |

9.38.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

2003. aastal ja eelnevatel aastatel ei salvestatud personalijuhtimise süsteemi mingeid finantsandmeid, nimetatud süsteemi kasutati ainult operatiiveesmärkidel. Personali puudutavaid finantsandmeid hoiti üksnes eraldiseisvas palgamaksmissüsteemis. Polnud mingit vajadust nende kahe süsteemi vahelise vastavuse kontrollimiseks.

Uus personalijuhtimise süsteem ja uus palgamaksmissüsteem (NAP, mida kasutatakse komisjonis), käivitati 2004. aasta alguses. Vastandina vanale palgamaksmissüsteemile kasutab uus palgamaksmissüsteem (uuest) personalijuhtimise süsteemist pärinevaid finantsandmeid. Alguses esines vana ja uue palgamaksmissüsteemi vahel olulisel määral lahknevusi. Enamik neist olid tingitud ajastamise erinevustest eelmiste palgamaksmisprotseduuride ja uute palgamaksmisprotseduuride vahel. Kõik need lahknevused tehti selgeks ja lahendati 2004. aastal.

| 9.38. | REGIOONIDE KOMITEE VASTUS
  Palgaarvestusel kasutatava süsteemi menetlus: vastavalt uue süsteemi kasutuselevõtmist puudutava otsusega sisestatakse isikuandmed uude andmebaasi käsitsi (tarkvara Centurio loodi RK ja Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee ühise IT-teenistuse poolt ja seda kasutab ka Euroopa Kohus). See otsus võeti vastu selleks, et lihtsustada üleminekut uuele palgamaksmise süsteemile (NAP). Samas on õige, et enne uue süsteemi rakendamist 2004. aasta aprillis ei olnud võimalik siduda vana palgamaksmise süsteemi töötajate andmepangaga. Need süsteemid ei olnud nimelt teineteisega ühilduvad (üks süsteem on 30 aastat teisest vanem) ja sellega seoses tuli isikuandmed sisestada käsitsi.
  Antud situatsiooni raskendas veelgi uute personalieeskirjade jõustumine, millega seoses tuli mõlemasse süsteemi integreerida uus hulk parameetreid.
  Niipea kui NAP on täielikult kasutusvalmis, kontrollib haldusosakond, kas võimalikud erinevused on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

9.38.

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

Palgaarvestusel kasutatava süsteemi menetlus: vastavalt uue süsteemi kasutuselevõtmist puudutava otsusega sisestatakse isikuandmed uude andmebaasi käsitsi (tarkvara Centurio loodi RK ja Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee ühise IT-teenistuse poolt ja seda kasutab ka Euroopa Kohus). See otsus võeti vastu selleks, et lihtsustada üleminekut uuele palgamaksmise süsteemile (NAP). Samas on õige, et enne uue süsteemi rakendamist 2004. aasta aprillis ei olnud võimalik siduda vana palgamaksmise süsteemi töötajate andmepangaga. Need süsteemid ei olnud nimelt teineteisega ühilduvad (üks süsteem on 30 aastat teisest vanem) ja sellega seoses tuli isikuandmed sisestada käsitsi.

Antud situatsiooni raskendas veelgi uute personalieeskirjade jõustumine, millega seoses tuli mõlemasse süsteemi integreerida uus hulk parameetreid.

Niipea kui NAP on täielikult kasutusvalmis, kontrollib haldusosakond, kas võimalikud erinevused on kõrvaldatud.

Majandus- ja sotsiaalkomitee

| 9.39. | Järgnevad märkused puudutavad üksnes majandus- ja sotsiaalkomitee probleeme. |
| --- | --- |

9.39.

Järgnevad märkused puudutavad üksnes majandus- ja sotsiaalkomitee probleeme.

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

| 9.40. | Ei järgitud järgmisi üldiselt järelevalvesüsteeme ja kontrolli puudutavaid eeskirju: |
| --- | --- |

9.40.

Ei järgitud järgmisi üldiselt järelevalvesüsteeme ja kontrolli puudutavaid eeskirju:

| 9.40. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS |
| --- | --- |

9.40.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

| a) | avansikontode haldaja osas ei oldud koostatud rakenduseeskirjade artikliga 44 sätestatud ja tema ülesandeid, õigusi ning kohustusi üksikasjalikult kirjeldavaid eeskirju; |
| --- | --- |

a)

avansikontode haldaja osas ei oldud koostatud rakenduseeskirjade artikliga 44 sätestatud ja tema ülesandeid, õigusi ning kohustusi üksikasjalikult kirjeldavaid eeskirju;

| a) | Avansikonto eest vastutava ametniku tööd puudutav eeskiri võeti vastu 2004. aastal. |
| --- | --- |

a)

Avansikonto eest vastutava ametniku tööd puudutav eeskiri võeti vastu 2004. aastal.

| b) | erinevatele kuluvaldkondadele kohaldatavate spetsiaalsete kontrolliprotseduuride kirjalik kirjeldus oli koostamata. |
| --- | --- |

b)

erinevatele kuluvaldkondadele kohaldatavate spetsiaalsete kontrolliprotseduuride kirjalik kirjeldus oli koostamata.

| b) | EMSK võttis vastu oma sisemised finantseeskirjad 8. jaanuaril 2003. aastal, järgides uusi finantsmääruseid. Need eeskirjad hõlmavad vormilisi protseduure finantsjuhtimises osalejate ametissenimetamiseks, vastavustõendamise protseduure ja üksikasjalikke siseprotseduure kõikideks peamisteks eelarvelisteks operatsioonideks. Peab märkima, et EMSK on vormistanud ja pannud paika usaldusväärse vastavustõendamise protsessi, nõudes operatsioonide hindamist sõltumatu vastavustõendamise teostaja poolt. Mainitud mudelit kasutatakse tavaliselt ainult selliste operatsioonide puhul, mis teostatakse suure riskifaktoriga keskkonnas. Siiski valis EMSK rakendamiseks konservatiivse lähenemisviisi ja kohaldas sellise mudeli kõikidele oma eelarvelistele operatsioonidele (põhjalikum nimekiri on olemas EMSK sisekorraeeskirjades, Art 19), kaasaarvatud need, mis teostatakse vähese riskifaktoriga keskkonnas.
  EMSK on oma töölevärbamise protseduurid dokumenteerinud vademeekumis.
  Inventarijuhtimiseks vajalikud detailid ja täpsed protseduurid võeti vastu oktoobris 2003. aastal.
  2004. aastal võeti vastu otsus elektroonilise allkirja tunnistamise kohta eelarvejuhtimise informatsioonisüsteemis SI2. See hõlmab kõikide asjaomaste operatsiooniprotseduuride (kasutaja registreerimine, hooldus, aruandlus, jne.) kirjeldust.
  Siseaudiitorid soovitasid vastavuses uute finantsmäärustega mitmete sisekontrolli protseduuride tutvustamist või täiustamist. Sisekontrolli protseduuride dokumentatsiooni täiustamine moodustab ühe osa siseaudiitorite soovituste elluviimise plaanist.
  Kirjalike protseduuride sisseseadmine pole finantsmääruses kehtestatud nõue, vaid see on kohandatud EMSK sisekontrollistandarditele (standard 15), mis võeti vastu 1. juulil 2004. a. |
| --- | --- |

b)

EMSK võttis vastu oma sisemised finantseeskirjad 8. jaanuaril 2003. aastal, järgides uusi finantsmääruseid. Need eeskirjad hõlmavad vormilisi protseduure finantsjuhtimises osalejate ametissenimetamiseks, vastavustõendamise protseduure ja üksikasjalikke siseprotseduure kõikideks peamisteks eelarvelisteks operatsioonideks. Peab märkima, et EMSK on vormistanud ja pannud paika usaldusväärse vastavustõendamise protsessi, nõudes operatsioonide hindamist sõltumatu vastavustõendamise teostaja poolt. Mainitud mudelit kasutatakse tavaliselt ainult selliste operatsioonide puhul, mis teostatakse suure riskifaktoriga keskkonnas. Siiski valis EMSK rakendamiseks konservatiivse lähenemisviisi ja kohaldas sellise mudeli kõikidele oma eelarvelistele operatsioonidele (põhjalikum nimekiri on olemas EMSK sisekorraeeskirjades, Art 19), kaasaarvatud need, mis teostatakse vähese riskifaktoriga keskkonnas.

EMSK on oma töölevärbamise protseduurid dokumenteerinud vademeekumis.

Inventarijuhtimiseks vajalikud detailid ja täpsed protseduurid võeti vastu oktoobris 2003. aastal.

2004. aastal võeti vastu otsus elektroonilise allkirja tunnistamise kohta eelarvejuhtimise informatsioonisüsteemis SI2. See hõlmab kõikide asjaomaste operatsiooniprotseduuride (kasutaja registreerimine, hooldus, aruandlus, jne.) kirjeldust.

Siseaudiitorid soovitasid vastavuses uute finantsmäärustega mitmete sisekontrolli protseduuride tutvustamist või täiustamist. Sisekontrolli protseduuride dokumentatsiooni täiustamine moodustab ühe osa siseaudiitorite soovituste elluviimise plaanist.

Kirjalike protseduuride sisseseadmine pole finantsmääruses kehtestatud nõue, vaid see on kohandatud EMSK sisekontrollistandarditele (standard 15), mis võeti vastu 1. juulil 2004. a.

| 9.41. | Kontrollikoja teostatud avansikontomaksete valimi kontroll näitas, et eelarvevahendite käsutaja ei järginud üldiselt avansikontotehingute täideviimise tähtaega (järgmise kuu lõpp vastavalt rakenduseeskirjade artikli 67 lõike 1 punktile f). |
| --- | --- |

9.41.

Kontrollikoja teostatud avansikontomaksete valimi kontroll näitas, et eelarvevahendite käsutaja ei järginud üldiselt avansikontotehingute täideviimise tähtaega (järgmise kuu lõpp vastavalt rakenduseeskirjade artikli 67 lõike 1 punktile f).

| 9.41 ja 9.44. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  2003. aasta jooksul puututi vastavustõendamise sektoris kokku personaliprobleemidega ja seetõttu oli vaja määratleda prioriteedid. Selle tagajärjel osutus vajalikuks pikendada avansiliste ülekannete vastavuse kontrollimiseks kuluvat aega. Võimaldamaks raamatupidamise lõpetamist 2003. aasta lõpul, lükati täielik vastavustõendamine edasi kuni 2004. aastani. Üksikasjaline tagantjärele teostatud vastavustõendamine viidi läbi 2004. aasta esimeses kvartalis. Sellest tulenevad korrigeerivad toimingud lõpetatakse 2004. aastal. |
| --- | --- |

9.41 ja 9.44.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

2003. aasta jooksul puututi vastavustõendamise sektoris kokku personaliprobleemidega ja seetõttu oli vaja määratleda prioriteedid. Selle tagajärjel osutus vajalikuks pikendada avansiliste ülekannete vastavuse kontrollimiseks kuluvat aega. Võimaldamaks raamatupidamise lõpetamist 2003. aasta lõpul, lükati täielik vastavustõendamine edasi kuni 2004. aastani. Üksikasjaline tagantjärele teostatud vastavustõendamine viidi läbi 2004. aasta esimeses kvartalis. Sellest tulenevad korrigeerivad toimingud lõpetatakse 2004. aastal.

| 9.41; 9.43–9.45. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Järgides kontrollikoja varasemaid soovitusi, tühistas EMSK liikmete toetusrahade avansikonto alates 2004. aasta algusest. |
| --- | --- |

9.41; 9.43–9.45.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Järgides kontrollikoja varasemaid soovitusi, tühistas EMSK liikmete toetusrahade avansikonto alates 2004. aasta algusest.

| 9.42. | Siseaudiitor viis läbi finantsmääruse jõustamise laiaulatusliku auditi ja tuvastas enamike eelarveridade osas mõned kitsaskohad kontrollisüsteemides. Auditi aruanne esitati 2003. aasta novembris. 2003. aasta lõpuks oli juhtkond siseaudiitori tuvastatud puudused kõrvaldanud. |
| --- | --- |

9.42.

Siseaudiitor viis läbi finantsmääruse jõustamise laiaulatusliku auditi ja tuvastas enamike eelarveridade osas mõned kitsaskohad kontrollisüsteemides. Auditi aruanne esitati 2003. aasta novembris. 2003. aasta lõpuks oli juhtkond siseaudiitori tuvastatud puudused kõrvaldanud.

Tähelepanekud tehingute kohta

| 9.43. | 2002. aasta lõpus avansikontolt tehtud sõidurahade väljamaksed 2002. aastal toimunud istungite eest kanti järgmise eelarveaasta assigneeringute arvelt, rikkudes eelarve aastapõhimõtet. Sarnaselt kanti 2003. aasta kulud 2004. aasta eelarvesse. |
| --- | --- |

9.43.

2002. aasta lõpus avansikontolt tehtud sõidurahade väljamaksed 2002. aastal toimunud istungite eest kanti järgmise eelarveaasta assigneeringute arvelt, rikkudes eelarve aastapõhimõtet. Sarnaselt kanti 2003. aasta kulud 2004. aasta eelarvesse.

| 9.43. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Vastavalt 23. detsembrist 2002. aastast pärinevate rakenduseeskirjade artiklile 6.6 pole võimalik üle kanda liikmete toetusrahade assigneeringuid. Seetõttu pidas EMSK vajalikuks avansikonto eest vastutava ametniku poolt üsna 2002. aasta alguses teostatud maksete (2002. aastal peetud koosolekute jaoks), mis tasuti 2003. aasta alguseks, panemist 2003. aasta eelarvesse. |
| --- | --- |

9.43.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Vastavalt 23. detsembrist 2002. aastast pärinevate rakenduseeskirjade artiklile 6.6 pole võimalik üle kanda liikmete toetusrahade assigneeringuid. Seetõttu pidas EMSK vajalikuks avansikonto eest vastutava ametniku poolt üsna 2002. aasta alguses teostatud maksete (2002. aastal peetud koosolekute jaoks), mis tasuti 2003. aasta alguseks, panemist 2003. aasta eelarvesse.

| 9.44. | Kõikide 2003. aasta oktoobri keskpaiga ja aasta lõpu vahel avansikontolt tehtud makseid seadustavate maksekorralduste osas oli läbi viidud üksnes pealiskaudne vastavustõendamine. |
| --- | --- |

9.44.

Kõikide 2003. aasta oktoobri keskpaiga ja aasta lõpu vahel avansikontolt tehtud makseid seadustavate maksekorralduste osas oli läbi viidud üksnes pealiskaudne vastavustõendamine.

| 9.45. | Kolmel juhul ületasid majandus- ja sotsiaalkomitee liikmetele makstud sõidurahad kahekordselt komitee enda eeskirjades kindlaksmääratud summa. Need juhtumid puudutasid lende Berliinist Brüsselisse, mille kestus oli alla pooleteise tunni või sellega võrdne. Komitee kord näeb ette, et kahekordne sõiduraha makstakse lennureiside eest, mis kestavad üle pooleteise tunni. Auditist ilmnes, et seda reeglit ei oldud Berliinist ja mõnest teisest linnast algavate reiside puhul üldiselt järgitud. |
| --- | --- |

9.45.

Kolmel juhul ületasid majandus- ja sotsiaalkomitee liikmetele makstud sõidurahad kahekordselt komitee enda eeskirjades kindlaksmääratud summa. Need juhtumid puudutasid lende Berliinist Brüsselisse, mille kestus oli alla pooleteise tunni või sellega võrdne. Komitee kord näeb ette, et kahekordne sõiduraha makstakse lennureiside eest, mis kestavad üle pooleteise tunni. Auditist ilmnes, et seda reeglit ei oldud Berliinist ja mõnest teisest linnast algavate reiside puhul üldiselt järgitud.

| 9.45. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Viidatud linnade puhul oli lennureisi kestuseks tavaliselt rohkem kui üks ja pool tundi, ent see on nüüd jäänud veidi väiksemaks. Mõnedel juhtudel ei võetud neid muutuseid arvesse. Niipea kui kontrollikoda esines omapoolsete märkustega, teostati parandustoiming: volitatud eelarvevahendite käsutaja instrueeris formaalselt kõiki asjassepuutuvaid finantsjuhtimise teostajaid kõige rangemal viisil rakendama kõnealust määrust. Kõiki potentsiaalseid asjaomaseid liikmeid informeeriti mainitud meetme tarvituselevõtmisest. EMSK saab seega kinnitada, et käesolev olukord on kontrolli all. |
| --- | --- |

9.45.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Viidatud linnade puhul oli lennureisi kestuseks tavaliselt rohkem kui üks ja pool tundi, ent see on nüüd jäänud veidi väiksemaks. Mõnedel juhtudel ei võetud neid muutuseid arvesse. Niipea kui kontrollikoda esines omapoolsete märkustega, teostati parandustoiming: volitatud eelarvevahendite käsutaja instrueeris formaalselt kõiki asjassepuutuvaid finantsjuhtimise teostajaid kõige rangemal viisil rakendama kõnealust määrust. Kõiki potentsiaalseid asjaomaseid liikmeid informeeriti mainitud meetme tarvituselevõtmisest. EMSK saab seega kinnitada, et käesolev olukord on kontrolli all.

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

| 9.46. | Finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 nõutud iga-aastane tegevusaruanne esitati 2004. aasta juuli lõpus. See aruanne sisaldab avaldust protseduuride kohta, mis tagavad raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. |
| --- | --- |

9.46.

Finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 nõutud iga-aastane tegevusaruanne esitati 2004. aasta juuli lõpus. See aruanne sisaldab avaldust protseduuride kohta, mis tagavad raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse.

Regioonide komitee

| 9.47. | Järgnevad tähelepanekud puudutavad üksnes regioonide komitee probleeme. |
| --- | --- |

9.47.

Järgnevad tähelepanekud puudutavad üksnes regioonide komitee probleeme.

Järelevalvesüsteemid ja kontroll

| 9.48. | Ei järgitud järgmisi järelevalvesüsteeme ja kontrolli puudutavaid eeskirju: |
| --- | --- |

9.48.

Ei järgitud järgmisi järelevalvesüsteeme ja kontrolli puudutavaid eeskirju:

| 9.48. | REGIOONIDE KOMITEE VASTUS |
| --- | --- |

9.48.

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

| a) | ei viidud läbi riskianalüüsi, et juurutada kõige sobivamaid kontrollimenetlusi (finantsmääruse artikli 60 lõige 4); |
| --- | --- |

a)

ei viidud läbi riskianalüüsi, et juurutada kõige sobivamaid kontrollimenetlusi (finantsmääruse artikli 60 lõige 4);

| a) | Selle küsimusega tegeleb RK nüüd üldisemalt. Siseaudiitor teostas selles küsimuses 2004. aastal juba kaks auditit. |
| --- | --- |

a)

Selle küsimusega tegeleb RK nüüd üldisemalt. Siseaudiitor teostas selles küsimuses 2004. aastal juba kaks auditit.

| b) | puudus kirjalik kulusid reguleerivate konkreetsete kontrolliprotseduuride kirjeldus, välja arvatud avansikonto juhend. |
| --- | --- |

b)

puudus kirjalik kulusid reguleerivate konkreetsete kontrolliprotseduuride kirjeldus, välja arvatud avansikonto juhend.

| b) | Lisaks avansikontot puudutavatele suunistele on olemas arvukalt täiendavaid, kirjalikult fikseeritud eeskirju väljaminekute spetsiifiliste kontrollide läbiviimiseks nagu näiteks töölähetuste juhend, milles kirjeldatakse väga põhjalikult kontrollimenetlust ametnike poolt töölähetustel tehtud kulutuste kontrollimiseks. Sama kehtib ka eeskirjade suhtes, mis puudutavad kahe komitee vahelist arvete esitamise protseduuri, ühisteenistuste väljaminekuid (RK ja Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee), uute ametnike värbamist jne. 2003. aastal iga eelarverea jaoks kindlaksmääratud tulemuslikkuse näitajad ja nende juurde kuuluvad juhised võimaldavad väljaminekuid paremini jälgida. 2003. aasta jooksul määras regioonide komitee (kirjalikult) kindlaks rahavood, milles peegelduvad uue finantsmääruse põhimõtted, kusjuures sellega lahutatakse algatamise ja eelkontrolli funktsioonid. Selleks et võimaldada uuest finantsmäärusest kinni pidamist, koostati ja avaldati kontrollnimekirjad mõlema komitee ühisteenistuste väljaminekute jaoks. |
| --- | --- |

b)

Lisaks avansikontot puudutavatele suunistele on olemas arvukalt täiendavaid, kirjalikult fikseeritud eeskirju väljaminekute spetsiifiliste kontrollide läbiviimiseks nagu näiteks töölähetuste juhend, milles kirjeldatakse väga põhjalikult kontrollimenetlust ametnike poolt töölähetustel tehtud kulutuste kontrollimiseks. Sama kehtib ka eeskirjade suhtes, mis puudutavad kahe komitee vahelist arvete esitamise protseduuri, ühisteenistuste väljaminekuid (RK ja Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee), uute ametnike värbamist jne. 2003. aastal iga eelarverea jaoks kindlaksmääratud tulemuslikkuse näitajad ja nende juurde kuuluvad juhised võimaldavad väljaminekuid paremini jälgida. 2003. aasta jooksul määras regioonide komitee (kirjalikult) kindlaks rahavood, milles peegelduvad uue finantsmääruse põhimõtted, kusjuures sellega lahutatakse algatamise ja eelkontrolli funktsioonid. Selleks et võimaldada uuest finantsmäärusest kinni pidamist, koostati ja avaldati kontrollnimekirjad mõlema komitee ühisteenistuste väljaminekute jaoks.

RK plaanib aasta lõpuks lõpetada kontrolli miinimumstandardite koostamise, mis arvestavad selliste väljaminekute spetsiifilisusega.

| 9.49. | Järelkontroll ametnike ja teiste töötajate õiguse üle saada personalieeskirjades ettenähtud mitmesuguseid hüvitisi ja soodustusi oli ebapiisav. Juhtkonna poolt töötajatelt kord aasta nõutud andmeid oleks tulnud hoolikamalt kontrollida. Hüvitiste maksmise, samuti ümberasumistoetust ületavate summade ülekandmise teistesse riikidesse kui teenistuskoha riik oleks pidanud peatama, kui töötajad ei ole mõistliku aja vältel tagastanud täitmisele kuuluvaid teabeankeete. |
| --- | --- |

9.49.

Järelkontroll ametnike ja teiste töötajate õiguse üle saada personalieeskirjades ettenähtud mitmesuguseid hüvitisi ja soodustusi oli ebapiisav. Juhtkonna poolt töötajatelt kord aasta nõutud andmeid oleks tulnud hoolikamalt kontrollida. Hüvitiste maksmise, samuti ümberasumistoetust ületavate summade ülekandmise teistesse riikidesse kui teenistuskoha riik oleks pidanud peatama, kui töötajad ei ole mõistliku aja vältel tagastanud täitmisele kuuluvaid teabeankeete.

| 9.49. | REGIOONIDE KOMITEE VASTUS
  Kontrollimaks ametnike ja teenistujate õigust erinevatele personalieeskirjadest tulenevatele lisatasudele ja hüvitustele, saadetakse iga aasta septembris ametnikele ja teenistujatele formular, millel nad peavad ajakohastama oma isikuandmeid. Selle formulari peavad täitma kõik ametnikud ja teenistujad ja seda ka siis, kui nende perekonnaseis ei ole muutnud. Ametnikele ja teenistujatele, kes ei ole täidetud formulari ära saatnud, saadetakse meeldetuletus. Kui nõutud teave ei jõua mõistliku aja jooksul personaliüksusesse, siis kontrollib pädev teenistuja igat üksikut juhtumit eraldi ja eriti neid juhtumeid, mille puhul selliste lisatasude maksmise nõue võib olla õigustamata. Seejärel palub pädev teenistuja ametnikelt või teenistujatelt uuesti nõutud formulari täitmist. Nagu kontrollikoja on viidanud, leiduvad siiski alati mõningad ametnikud ja teenistujad, kes ei esita nõutud teavet.
  Tulevikus teostatakse iga ametniku või teenistuja spetsiifilist situatsiooni puudutavaid süstemaatilise kontrolle. Eelkõige puudutab see kolmandatesse riikidesse tehtud rahaülekandeid, mis ületavad välismaal töötamise eest makstavat lisatasu. Lisaks peatatakse lisatasude maksmine või ülekannete tegemine seniks, kuni ametnik või teenistuja esitab nõutud dokumendid.
  Parandamaks nimetatud nõuete üle kontrolli teostamist, viiakse antud hädavajalikud muudatused sisse juba alates käesoleva aasta septembrist. |
| --- | --- |

9.49.

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

Kontrollimaks ametnike ja teenistujate õigust erinevatele personalieeskirjadest tulenevatele lisatasudele ja hüvitustele, saadetakse iga aasta septembris ametnikele ja teenistujatele formular, millel nad peavad ajakohastama oma isikuandmeid. Selle formulari peavad täitma kõik ametnikud ja teenistujad ja seda ka siis, kui nende perekonnaseis ei ole muutnud. Ametnikele ja teenistujatele, kes ei ole täidetud formulari ära saatnud, saadetakse meeldetuletus. Kui nõutud teave ei jõua mõistliku aja jooksul personaliüksusesse, siis kontrollib pädev teenistuja igat üksikut juhtumit eraldi ja eriti neid juhtumeid, mille puhul selliste lisatasude maksmise nõue võib olla õigustamata. Seejärel palub pädev teenistuja ametnikelt või teenistujatelt uuesti nõutud formulari täitmist. Nagu kontrollikoja on viidanud, leiduvad siiski alati mõningad ametnikud ja teenistujad, kes ei esita nõutud teavet.

Tulevikus teostatakse iga ametniku või teenistuja spetsiifilist situatsiooni puudutavaid süstemaatilise kontrolle. Eelkõige puudutab see kolmandatesse riikidesse tehtud rahaülekandeid, mis ületavad välismaal töötamise eest makstavat lisatasu. Lisaks peatatakse lisatasude maksmine või ülekannete tegemine seniks, kuni ametnik või teenistuja esitab nõutud dokumendid.

Parandamaks nimetatud nõuete üle kontrolli teostamist, viiakse antud hädavajalikud muudatused sisse juba alates käesoleva aasta septembrist.

| 9.50. | Siseaudiitor jättis täitmata suurema osa oma 2003. aasta tööprogrammist. Esmajoones oli lõpetamata tööprogrammis sisaldunud uue finantsmääruse rakendamise audit. |
| --- | --- |

9.50.

Siseaudiitor jättis täitmata suurema osa oma 2003. aasta tööprogrammist. Esmajoones oli lõpetamata tööprogrammis sisaldunud uue finantsmääruse rakendamise audit.

Tähelepanekud tehingute kohta

| 9.51. | 2002. aasta lõpus avansikontolt tehtud sõidurahade väljamaksed 2002. aastal toimunud istungite eest kanti järgmise eelarveaasta assigneeringute arvelt, rikkudes eelarve aastapõhimõtet. |
| --- | --- |

9.51.

2002. aasta lõpus avansikontolt tehtud sõidurahade väljamaksed 2002. aastal toimunud istungite eest kanti järgmise eelarveaasta assigneeringute arvelt, rikkudes eelarve aastapõhimõtet.

| 9.51. | REGIOONIDE KOMITEE VASTUS
  Seoses kolme asendusliikme komisjoni koosolekul osalemist puudutavate dokumentide hilinenud esitamisega ei olnud võimalik võtta vastavat maksekorraldust 2002. aasta eelarvesse. Kuna avansikontolt teostatavate maksetega nõustuti alles 2003. aastal, siis tuli need võtta 2003. aasta eelarvesse.
  Tulevikus käsitleb RK selliseid nõudeid ülekantavate väljaminekutena. |
| --- | --- |

9.51.

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

Seoses kolme asendusliikme komisjoni koosolekul osalemist puudutavate dokumentide hilinenud esitamisega ei olnud võimalik võtta vastavat maksekorraldust 2002. aasta eelarvesse. Kuna avansikontolt teostatavate maksetega nõustuti alles 2003. aastal, siis tuli need võtta 2003. aasta eelarvesse.

Tulevikus käsitleb RK selliseid nõudeid ülekantavate väljaminekutena.

| 9.52. | Eelarvevahendite käsutaja ei olnud mõningaid avansikontomakseid järgmise kuu lõpuks täide viinud, mis on nõutud rakenduseeskirjade artikli 67 lõike 1 punktis f. |
| --- | --- |

9.52.

Eelarvevahendite käsutaja ei olnud mõningaid avansikontomakseid järgmise kuu lõpuks täide viinud, mis on nõutud rakenduseeskirjade artikli 67 lõike 1 punktis f.

| 9.52. | REGIOONIDE KOMITEE VASTUS
  RK teenistuste sisekontroll oli antud perioodi kestel üksi ja tööga üle koormatud, millest tulenes mõningate kontrollitud juhtumite tulemuste hilinenud esitamine eelarvevahendite käsutajale. Alles aasta lõpul oli võimalik võtta tööle teine sisekontrolli töötaja, mis võimaldas kiirendada avansikonto eelnevat finantskontrolli enne eelarvevahendite käsutaja poolset allkirjastamist. |
| --- | --- |

9.52.

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

RK teenistuste sisekontroll oli antud perioodi kestel üksi ja tööga üle koormatud, millest tulenes mõningate kontrollitud juhtumite tulemuste hilinenud esitamine eelarvevahendite käsutajale. Alles aasta lõpul oli võimalik võtta tööle teine sisekontrolli töötaja, mis võimaldas kiirendada avansikonto eelnevat finantskontrolli enne eelarvevahendite käsutaja poolset allkirjastamist.

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

| 9.53. | Finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 nõutud tegevusaruanne esitati 2004. aasta juuni alguses. See aruanne sisaldab avaldust protseduuride kohta, mis tagavad raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Aruanne teatab teatud probleemidest, millega vastavustõendamist teostavad töötajad 2003. aastal kokku puutusid, ning meetmetest, mida tuleb rakendada finantsmääruse nõuete järgimise parandamiseks 2004. aastal. |
| --- | --- |

9.53.

Finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 nõutud tegevusaruanne esitati 2004. aasta juuni alguses. See aruanne sisaldab avaldust protseduuride kohta, mis tagavad raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Aruanne teatab teatud probleemidest, millega vastavustõendamist teostavad töötajad 2003. aastal kokku puutusid, ning meetmetest, mida tuleb rakendada finantsmääruse nõuete järgimise parandamiseks 2004. aastal.

Komisjon

Halduskulude järelevalvesüsteemid ja kontroll (4)

| 9.54. | Erinevalt teistest institutsioonidest ei oodanud komisjon uute järelevalvesüsteemide ja kontrolli sisse viimisega uue finantsmääruse jõustumiseni. Need komisjoni reformi raames loodud süsteemid vastasid juba suures osas uue finantsmääruse peamistele nõuetele. See selgitab, miks komisjonis on 2003. aasta toimivate süsteemide vastavus finantsmääruse nõuetele suurem kui teistes institutsioonides. |
| --- | --- |

9.54.

Erinevalt teistest institutsioonidest ei oodanud komisjon uute järelevalvesüsteemide ja kontrolli sisse viimisega uue finantsmääruse jõustumiseni. Need komisjoni reformi raames loodud süsteemid vastasid juba suures osas uue finantsmääruse peamistele nõuetele. See selgitab, miks komisjonis on 2003. aasta toimivate süsteemide vastavus finantsmääruse nõuetele suurem kui teistes institutsioonides.

| 9.55. | 24 sisekontrollistandardit, mis komisjon 2000. aastal kinnitas, muudeti hiljem veelgi konkreetsemaks ning jagati 74 “baasnõudeks”. Direktorite ja peadirektorite tegevusaruannete lisa näitab, mitut “baasnõuet” on mingis komisjoni talituses rakendatud. Halduskulude osas leidis kontrollikoda, et 2003. aasta lõpuks olid enamik kontrolli, auditit ja hindamist puudutavaid “baasnõudeid” rakendatud. |
| --- | --- |

9.55.

24 sisekontrollistandardit, mis komisjon 2000. aastal kinnitas, muudeti hiljem veelgi konkreetsemaks ning jagati 74 “baasnõudeks”. Direktorite ja peadirektorite tegevusaruannete lisa näitab, mitut “baasnõuet” on mingis komisjoni talituses rakendatud. Halduskulude osas leidis kontrollikoda, et 2003. aasta lõpuks olid enamik kontrolli, auditit ja hindamist puudutavaid “baasnõudeid” rakendatud.

| 9.56. | Kontrollikoda analüüsis järelevalvesüsteeme ja kontrolli, mis annavad eelarvevahendite volitatud ja edasivolitatud käsutajatele veendumuse, et kulude teostamisel järgitakse seaduslikkuse ja korrektsuse nõudeid. Hinnati töötajate tasustamist, infotehnoloogiat, talituste infrastruktuuri ja juhtimist Brüsselis, avaldamist, komisjoni esindusi ja tõlketeenuseid puudutavate süsteemide toimimist. |
| --- | --- |

9.56.

Kontrollikoda analüüsis järelevalvesüsteeme ja kontrolli, mis annavad eelarvevahendite volitatud ja edasivolitatud käsutajatele veendumuse, et kulude teostamisel järgitakse seaduslikkuse ja korrektsuse nõudeid. Hinnati töötajate tasustamist, infotehnoloogiat, talituste infrastruktuuri ja juhtimist Brüsselis, avaldamist, komisjoni esindusi ja tõlketeenuseid puudutavate süsteemide toimimist.

| 9.57. | Eelarvevahendite käsutajad otsustasid vastavalt sisekontrollistandardile nr 17, et tuleks teostada operatsioonide ex post vastavustõendamist, välja arvatud personalikulude osas. Siiski ei leitud ühtegi tõestust selle kohta, et oleks toimunud komisjoni delegatsioonide ja avaldamisega seotud kulude ex post vastavustõendamine. Teistes kulude valdkondades olid ex post kontrollid toimunud, kuid nad ei põhinenud riskianalüüsi kaudu valitud tehingute analüüsil. |
| --- | --- |

9.57.

Eelarvevahendite käsutajad otsustasid vastavalt sisekontrollistandardile nr 17, et tuleks teostada operatsioonide ex post vastavustõendamist, välja arvatud personalikulude osas. Siiski ei leitud ühtegi tõestust selle kohta, et oleks toimunud komisjoni delegatsioonide ja avaldamisega seotud kulude ex post vastavustõendamine. Teistes kulude valdkondades olid ex post kontrollid toimunud, kuid nad ei põhinenud riskianalüüsi kaudu valitud tehingute analüüsil.

| 9.57. | KOMISJONI VASTUS
  The Annual Activity report of DG RELEX draws attention to the absence of an effective system of ex-post control related to the delegations' expenditure. In the light of this, an action plan has been drawn up which envisages the implementation of an ex-post control system before the end of 2004.
  The Publications Office (OPOCE) has introduced ex-post control based on sampling in 2004. The delegated authorising officer has decided to focus on second-level ex-ante checks prior to introducing ex-post control in 2004.
  Regarding other administrative expenditure, DG ADMIN and the Office for infrastructures and logistics in Brussels (OIB) decided, when early in 2003 the ex-post controls were started, to select the transactions by uniform sampling so as to avoid prior biases and prejudices. They intend to include risk factors after 24 months of operation, i.e. as from 2005.
  The DG for Interpretation (SCIC) also used uniform sampling in 2003 for freelance interpreter payments. However, from 2004 the sampling is based on monetary sampling units (MUS). The intention for later in 2004 is to supplement this with targeted sampling based on risk factors.
  As regards staff expenditure, the reply to paragraph 9.58 gives the necessary details. |
| --- | --- |

9.57.

KOMISJONI VASTUS

The Annual Activity report of DG RELEX draws attention to the absence of an effective system of ex-post control related to the delegations' expenditure. In the light of this, an action plan has been drawn up which envisages the implementation of an ex-post control system before the end of 2004.

The Publications Office (OPOCE) has introduced ex-post control based on sampling in 2004. The delegated authorising officer has decided to focus on second-level ex-ante checks prior to introducing ex-post control in 2004.

Regarding other administrative expenditure, DG ADMIN and the Office for infrastructures and logistics in Brussels (OIB) decided, when early in 2003 the ex-post controls were started, to select the transactions by uniform sampling so as to avoid prior biases and prejudices. They intend to include risk factors after 24 months of operation, i.e. as from 2005.

The DG for Interpretation (SCIC) also used uniform sampling in 2003 for freelance interpreter payments. However, from 2004 the sampling is based on monetary sampling units (MUS). The intention for later in 2004 is to supplement this with targeted sampling based on risk factors.

As regards staff expenditure, the reply to paragraph 9.58 gives the necessary details.

| 9.58. | Töötajate tasustamise süsteemi osas tuvastati erinevused töötajate isikuandmeid sisaldava andmebaasi ja tasude igakuiseks arvutamiseks kasutatud arvutisüsteemi vahel ning need kõrvaldati enne uue süsteemi rakendamist 2003. aasta oktoobris. Siiski ei toimunud andmebaasis olevatesse üksikutesse failidesse sisestatud uute andmete süstemaatilist vastavustõendamist enne, kui vahetult 2003. aasta lõpu eel. |
| --- | --- |

9.58.

Töötajate tasustamise süsteemi osas tuvastati erinevused töötajate isikuandmeid sisaldava andmebaasi ja tasude igakuiseks arvutamiseks kasutatud arvutisüsteemi vahel ning need kõrvaldati enne uue süsteemi rakendamist 2003. aasta oktoobris. Siiski ei toimunud andmebaasis olevatesse üksikutesse failidesse sisestatud uute andmete süstemaatilist vastavustõendamist enne, kui vahetult 2003. aasta lõpu eel.

| 9.58. | KOMISJONI VASTUS
  As the Court states, the existing discrepancies between the two systems were identified and corrected before the new system — NAP — entered into production, on the basis of verified data on staff, through a component-wise comparison of the old and new salary slips.
  Unlike the previous salary system — VAP —, NAP draws its data directly from the personnel management system SYSPER, i.e. by IT interface, and no longer requires doubledata entry, which previously was at the same time an opportunity for control and a source of errors. The verification workflows had to be adapted, which was done before the end of 2003.
  Some ex-post checking was already carried out on data for the Luxembourg population in 2003. The Brussels population will be checked in late 2004, when a global ex-post control programme will become operational.
  Both the comparisons made in the context of the migration to the NAP and the checks made in Luxembourg have shown that the number of errors is very small in relation to the vast amounts of data concerned, and that errors are not systematic. |
| --- | --- |

9.58.

KOMISJONI VASTUS

As the Court states, the existing discrepancies between the two systems were identified and corrected before the new system — NAP — entered into production, on the basis of verified data on staff, through a component-wise comparison of the old and new salary slips.

Unlike the previous salary system — VAP —, NAP draws its data directly from the personnel management system SYSPER, i.e. by IT interface, and no longer requires doubledata entry, which previously was at the same time an opportunity for control and a source of errors. The verification workflows had to be adapted, which was done before the end of 2003.

Some ex-post checking was already carried out on data for the Luxembourg population in 2003. The Brussels population will be checked in late 2004, when a global ex-post control programme will become operational.

Both the comparisons made in the context of the migration to the NAP and the checks made in Luxembourg have shown that the number of errors is very small in relation to the vast amounts of data concerned, and that errors are not systematic.

| 9.59. | Kontrollikoda märkas puudusi väljaannete talituse rakendatud järelevalvesüsteemides ja kontrollis. Finantstehinguid algatavatele ning kinnitavatele töötajatele ei määratud ametlikult täpselt piiritletud ülesandeid, midagi ei võetud ette, kõrvaldamaks väljaannete talituse tuvastatud konkreetset ohtu, et arvetes olevaid vigu ei avastata, ning menetluse dokumenteerimine ei olnud täielik. |
| --- | --- |

9.59.

Kontrollikoda märkas puudusi väljaannete talituse rakendatud järelevalvesüsteemides ja kontrollis. Finantstehinguid algatavatele ning kinnitavatele töötajatele ei määratud ametlikult täpselt piiritletud ülesandeid, midagi ei võetud ette, kõrvaldamaks väljaannete talituse tuvastatud konkreetset ohtu, et arvetes olevaid vigu ei avastata, ning menetluse dokumenteerimine ei olnud täielik.

| 9.59. | KOMISJONI VASTUS
  The Commission shares the Court's views on the definition of responsibilities: a system of regular (monthly) updates was set up in November 2003.
  As regards documentation of procedures, the Office drew up a list of the key procedures to be documented at the end of 2003. This documentation has been completed in 2004. Secondary procedures will be documented by the end of June 2005. |
| --- | --- |

9.59.

KOMISJONI VASTUS

The Commission shares the Court's views on the definition of responsibilities: a system of regular (monthly) updates was set up in November 2003.

As regards documentation of procedures, the Office drew up a list of the key procedures to be documented at the end of 2003. This documentation has been completed in 2004. Secondary procedures will be documented by the end of June 2005.

| 9.60. | Väljaannete talitus ei olnud rakendanud komisjoni eeskirjades eelarvevahendite edasivolitatud käsutajatele kehtestatud aruandluskohustust. |
| --- | --- |

9.60.

Väljaannete talitus ei olnud rakendanud komisjoni eeskirjades eelarvevahendite edasivolitatud käsutajatele kehtestatud aruandluskohustust.

| 9.60. | KOMISJONI VASTUS
  Though the procedure has not been formalised, the Management Committee has been receiving regular (quarterly) operating reports for a number of years. Monthly budget statements are made at central level, and the subdelegated authorising officers report on programmes, operations and results, inter alia for the purposes of drafting the Office's AAR and annual management report. The Office will introduce the report, as provided for in the Charter for authorising officers by subdelegation. |
| --- | --- |

9.60.

KOMISJONI VASTUS

Though the procedure has not been formalised, the Management Committee has been receiving regular (quarterly) operating reports for a number of years. Monthly budget statements are made at central level, and the subdelegated authorising officers report on programmes, operations and results, inter alia for the purposes of drafting the Office's AAR and annual management report. The Office will introduce the report, as provided for in the Charter for authorising officers by subdelegation.

Tähelepanekud tehingute kohta

| 9.61. | Paljude infotehnoloogia teenuste, talituste infrastruktuuri ja juhtimisega Brüsselis ning väljaannete avaldamisega seonduvate arvete puhul ületati lepingutes nimetatud maksetähtaegu. Rakenduseeskirjade artikli 106 lõike 5 alusel on võlausaldajatel õigus nõuda maksetähtaegade mittejärgimisel intressi. |
| --- | --- |

9.61.

Paljude infotehnoloogia teenuste, talituste infrastruktuuri ja juhtimisega Brüsselis ning väljaannete avaldamisega seonduvate arvete puhul ületati lepingutes nimetatud maksetähtaegu. Rakenduseeskirjade artikli 106 lõike 5 alusel on võlausaldajatel õigus nõuda maksetähtaegade mittejärgimisel intressi.

| 9.61. | KOMISJONI VASTUS
  It should be noted that after the introduction of a shorter payment delay in the new Financial Regulation, the contractual delays in the existing contracts concluded before 31 December 2002 under the previous Financial Regulations, were not changed. The major part of the contracts used by the Informatics Directorate and the Office for infrastructures and logistics in Brussels (OIB) during 2003 had been signed before that date, and hence had a payment delay of 60 days.
  On this basis, the number of payments carried out after the contractual delay was actually 10,8 % for the Informatics Directorate, around 18 % for OIB and 3 % for the DG for Interpretation (payments other than payments to freelance interpreters).
  With a view to reducing the proportion of late payments the Commission has drawn the attention of the operational services to the requirement of swift payment. |
| --- | --- |

9.61.

KOMISJONI VASTUS

It should be noted that after the introduction of a shorter payment delay in the new Financial Regulation, the contractual delays in the existing contracts concluded before 31 December 2002 under the previous Financial Regulations, were not changed. The major part of the contracts used by the Informatics Directorate and the Office for infrastructures and logistics in Brussels (OIB) during 2003 had been signed before that date, and hence had a payment delay of 60 days.

On this basis, the number of payments carried out after the contractual delay was actually 10,8 % for the Informatics Directorate, around 18 % for OIB and 3 % for the DG for Interpretation (payments other than payments to freelance interpreters).

With a view to reducing the proportion of late payments the Commission has drawn the attention of the operational services to the requirement of swift payment.

| 9.62. | 2003. aasta lõpupoole maksis väljaannete talitus arveid, mille summad ületasid aasta jooksul tegelikult osutatud teenuste väärtuse. Väljaannete talitus sai 2004. aastal ületavate summade ulatuses tarnijatelt krediitarved. Sel viisil välditi 2003. aasta eeldatavate kulude “eelneva jaotamisena” 2002. aastal tehtud assigneeringute tühistamist. Väljaannete talituse kohaldatud kord ei ole finantsmäärusega sätestatud ja sellega rikuti rakenduseeskirjade artikli 97 lõike 1 sätteid, mille kohaselt tuleb kulusid valideerida tegelikult osutatud teenuste alusel. Kontrollikoda leiab, et oleks tulnud kohaldada korrektset väljamaksete tegemise korda. |
| --- | --- |

9.62.

2003. aasta lõpupoole maksis väljaannete talitus arveid, mille summad ületasid aasta jooksul tegelikult osutatud teenuste väärtuse. Väljaannete talitus sai 2004. aastal ületavate summade ulatuses tarnijatelt krediitarved. Sel viisil välditi 2003. aasta eeldatavate kulude “eelneva jaotamisena” 2002. aastal tehtud assigneeringute tühistamist. Väljaannete talituse kohaldatud kord ei ole finantsmäärusega sätestatud ja sellega rikuti rakenduseeskirjade artikli 97 lõike 1 sätteid, mille kohaselt tuleb kulusid valideerida tegelikult osutatud teenuste alusel. Kontrollikoda leiab, et oleks tulnud kohaldada korrektset väljamaksete tegemise korda.

| 9.62. | KOMISJONI VASTUS
  The Office recognises the materiality of the error detected. |
| --- | --- |

9.62.

KOMISJONI VASTUS

The Office recognises the materiality of the error detected.

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

| 9.63. | Üldiselt andsid eelarvevahendite käsutajatest peadirektorite ja direktorite tegevusaruanded enamike halduskulude osas selge ning põhjaliku pildi nende vastutusel olevate peadirektoraatide ja talituste tegevuse ning saavutuste kohta. |
| --- | --- |

9.63.

Üldiselt andsid eelarvevahendite käsutajatest peadirektorite ja direktorite tegevusaruanded enamike halduskulude osas selge ning põhjaliku pildi nende vastutusel olevate peadirektoraatide ja talituste tegevuse ning saavutuste kohta.

| 9.64. | Mõned eelarvevahendite käsutajad tunnistasid, et mitte kõiki sisekontrollistandardeid ei ole täielikult rakendatud, esmajoones kõikide kohaldatud menetluste üksikasjaliku dokumenteerimise osas, kuid kõik nad teatasid, et “sisse viidud kontrolliprotseduurid annavad vajaliku garantii raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ning korrektsuse osas”. Välissuhete peadirektor lisab oma avaldusele reservatsiooni sisekontrollistandardite nr 16 (“kohustuste eraldamine”) ja 17 (“järelevalve”) ebapiisava rakendamise kohta komisjoni esindustes. |
| --- | --- |

9.64.

Mõned eelarvevahendite käsutajad tunnistasid, et mitte kõiki sisekontrollistandardeid ei ole täielikult rakendatud, esmajoones kõikide kohaldatud menetluste üksikasjaliku dokumenteerimise osas, kuid kõik nad teatasid, et “sisse viidud kontrolliprotseduurid annavad vajaliku garantii raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ning korrektsuse osas”. Välissuhete peadirektor lisab oma avaldusele reservatsiooni sisekontrollistandardite nr 16 (“kohustuste eraldamine”) ja 17 (“järelevalve”) ebapiisava rakendamise kohta komisjoni esindustes.

Üldine järeldus ja soovitused

| 9.65. | Institutsioonid on teinud märkimisväärseid pingutusi, viimaks oma järelevalvesüsteemid ja kontroll vastavusse uue finantsmääruse nõuetega. Vaatamata sellele ei olnud enamik institutsioone, kus avastati raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust kahjustada võivaid puudusi, (5) suutnud täielikult saavutada nõutud muudatuste läbiviimist. |
| --- | --- |

9.65.

Institutsioonid on teinud märkimisväärseid pingutusi, viimaks oma järelevalvesüsteemid ja kontroll vastavusse uue finantsmääruse nõuetega. Vaatamata sellele ei olnud enamik institutsioone, kus avastati raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust kahjustada võivaid puudusi, (5) suutnud täielikult saavutada nõutud muudatuste läbiviimist.

| 9.65. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Siseaudiitori vastus:
  “Mis puudutab teise lause teist osa ja allmärkust, ei täpsusta kontrollikoda, millises institutsioonis leiti puudusi siseauditi osas. Euroopa Parlamendi siseauditi osas ei ole vastavaid märkusi tehtud ei selle aruande parlamendi puudutavates lõigetes 9.7 kuni 9.17 ega aastaaruandele esialgsete järelduste avalduses, mille parlament sai varem; samuti ei teinud sellised märkusi kontrollikoja töötajad nende esialgsete järelduste läbivaatamise käigus.”
  Parlament toetab oma siseaudiitori vastust. Parlament juhib tähelepanu audiitori töö tähtsusele parlamendi poolt läbi viidud sisekontrolli miinimumnõuete (MSIC) rakendamise taseme isehindamise osas, millele kontrollikoda osutab lõikes 9.11. Tänu isehindamisele oli võimalik koostada tegevuskavad avastatud puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

9.65.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Siseaudiitori vastus:

“Mis puudutab teise lause teist osa ja allmärkust, ei täpsusta kontrollikoda, millises institutsioonis leiti puudusi siseauditi osas. Euroopa Parlamendi siseauditi osas ei ole vastavaid märkusi tehtud ei selle aruande parlamendi puudutavates lõigetes 9.7 kuni 9.17 ega aastaaruandele esialgsete järelduste avalduses, mille parlament sai varem; samuti ei teinud sellised märkusi kontrollikoja töötajad nende esialgsete järelduste läbivaatamise käigus.”

Parlament toetab oma siseaudiitori vastust. Parlament juhib tähelepanu audiitori töö tähtsusele parlamendi poolt läbi viidud sisekontrolli miinimumnõuete (MSIC) rakendamise taseme isehindamise osas, millele kontrollikoda osutab lõikes 9.11. Tänu isehindamisele oli võimalik koostada tegevuskavad avastatud puuduste kõrvaldamiseks.

| 9.65. | KOMISJONI VASTUS
  Implementation of reform is a continuous process. Therefore, the Commission invests much effort and interest in enhancing continuously these practices. On the other hand, supervision is really executed and effective in the services, evidencing of these supervision needs more focus. The Commission is organising specific workshops on this issue in the second half of 2004. |
| --- | --- |

9.65.

KOMISJONI VASTUS

Implementation of reform is a continuous process. Therefore, the Commission invests much effort and interest in enhancing continuously these practices. On the other hand, supervision is really executed and effective in the services, evidencing of these supervision needs more focus. The Commission is organising specific workshops on this issue in the second half of 2004.

| 9.66. | Välja arvatud punktides 9.23, 9.28, 9.45 ja 9.62 märgitud juhtudel näitas kontrollikoja audit, et raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute analüüsitud valim ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

9.66.

Välja arvatud punktides 9.23, 9.28, 9.45 ja 9.62 märgitud juhtudel näitas kontrollikoja audit, et raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute analüüsitud valim ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud.

| 9.67. | Asutuste eelarvevahendite volitatud käsutajad koostasid 2003. aastal esmakordselt finantsmääruse artiklis 60 (6) nõutud aasta tegevusaruande. Need aruanded annavad kasulikku teavet järelevalvesüsteemide ja kontrolli toimimise kohta. Siiski tuleks nende sisu täiustada, et kontrollikoda saaks neid kasutada teabeallikana omaenda kinnitavas avalduses. |
| --- | --- |

9.67.

Asutuste eelarvevahendite volitatud käsutajad koostasid 2003. aastal esmakordselt finantsmääruse artiklis 60 (6) nõutud aasta tegevusaruande. Need aruanded annavad kasulikku teavet järelevalvesüsteemide ja kontrolli toimimise kohta. Siiski tuleks nende sisu täiustada, et kontrollikoda saaks neid kasutada teabeallikana omaenda kinnitavas avalduses.

| 9.67. | KOMISJONI VASTUS
  The Commission is already in its third year of experience in this domain. The Court also acknowledges the continuous enhancements done by the Commission. The current AAR are useful source of information on the internal control systems of the DG's. |
| --- | --- |

9.67.

KOMISJONI VASTUS

The Commission is already in its third year of experience in this domain. The Court also acknowledges the continuous enhancements done by the Commission. The current AAR are useful source of information on the internal control systems of the DG's.

| 9.67. | KONTROLLIKOJA VASTUS
  Kontrollikoja pädevad osakonnad arvestavad soovitusega ja lülitavad selle uue finantsmäärusega seonduvate menetluste elluviimise tegevuskavadesse. |
| --- | --- |

9.67.

KONTROLLIKOJA VASTUS

Kontrollikoja pädevad osakonnad arvestavad soovitusega ja lülitavad selle uue finantsmäärusega seonduvate menetluste elluviimise tegevuskavadesse.

| 9.68. | Kuigi halduskulude kui terviku osas ei olnud kontrollikoja analüüsitud tehingud olulisel määral vigadest mõjutatud, märgib kontrollikoda, et on olemas raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele mõju avaldada võivad riskid. Seda põhjustab asjaolu, et varasemat finantskontrolli 2003. aastal asendanud järelevalvesüsteemid ja kontrollid ei vastanud veel kõikides asutustes uue finantsmääruse peamistele nõuetele. Kontrollikoda soovitab pöörata erilist tähelepanu kõikide uues finantsmääruses toodud nõuete jõustamisele. |
| --- | --- |

9.68.

Kuigi halduskulude kui terviku osas ei olnud kontrollikoja analüüsitud tehingud olulisel määral vigadest mõjutatud, märgib kontrollikoda, et on olemas raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele mõju avaldada võivad riskid. Seda põhjustab asjaolu, et varasemat finantskontrolli 2003. aastal asendanud järelevalvesüsteemid ja kontrollid ei vastanud veel kõikides asutustes uue finantsmääruse peamistele nõuetele. Kontrollikoda soovitab pöörata erilist tähelepanu kõikide uues finantsmääruses toodud nõuete jõustamisele.

| 9.68. | KOMISJONI VASTUS
  The Commission undertook a readiness assessment by the end of 2002, which indicated that services were ready for launching the new Financial Regulation specificities as acknowledged by the Court in paragraph 9.54. |
| --- | --- |

9.68.

KOMISJONI VASTUS

The Commission undertook a readiness assessment by the end of 2002, which indicated that services were ready for launching the new Financial Regulation specificities as acknowledged by the Court in paragraph 9.54.

| 9.68. | KONTROLLIKOJA VASTUS
  Vt punkti 9.67 vastust. |
| --- | --- |

9.68.

KONTROLLIKOJA VASTUS

Vt punkti 9.67 vastust.

ALLASUTUSTE AUDIT

| 9.69. | Kontrollikoja teostatud ELi allasutuste (SBd) aastaauditi tulemusi käsitletakse iga-aastastes eriaruannetes (7). SBde peamised andmed on esitatud
  tabelis 9.4
  . |
| --- | --- |

9.69.

Kontrollikoja teostatud ELi allasutuste (SBd) aastaauditi tulemusi käsitletakse iga-aastastes eriaruannetes (7). SBde peamised andmed on esitatud
  tabelis 9.4
  .

| 9.70. | SBde eelarved olid 2003. aastal kokku 778 miljonit eurot (2002. aastal 852,2 miljonit eurot (8)). Ametikohtade loetelus toodud töötajate koguarv suurenes 2 037 töötajalt 2002. aastal 2 204 töötajani 2003. aastal. |
| --- | --- |

9.70.

SBde eelarved olid 2003. aastal kokku 778 miljonit eurot (2002. aastal 852,2 miljonit eurot (8)). Ametikohtade loetelus toodud töötajate koguarv suurenes 2 037 töötajalt 2002. aastal 2 204 töötajani 2003. aastal.

Tabel 9.4 — 2002. ja 2003. aasta eelarve ja töökohtade arv — Allasutused (SB)

| | Asukoht | Asutamisaasta | Eelarve (miljonit eurot) | Eraldatud töökohad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2002 | 2003 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | Thessaloniki | 1975 | 14,2 | 14,7 | 83 | 83 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | Dublin | 1975 | 17,4 | 16,8 | 88 | 88 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | Kopenhaagen | 1990 | 25,2 | 27,5 | 106 | 111 |
| Euroopa Koolitusfond | Torino | 1990 | 16,8 | 17,2 | 123 | 104 |
| Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus | Lissabon | 1993 | 10,4 | 10,5 | 59 | 63 |
| Euroopa Ravimihindamisagentuur | London | 1993 | 61,3 | 84,2 | 251 | 287 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | Luxembourg | 1994 | 23,6 | 29 | 158 | 158 |
| Ühenduse Sordiamet | Angers | 1994 | 10,5 | 11,1 | 33 | 33 |
| Siseturu Ühtlustamisamet | Alicante | 1994 | 154,7 | 157,4 | 715 | 675 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | Bilbao | 1995 | 13,2 | 14,6 | 31 | 33 |
| Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Jälgimiskeskus | Viin | 1997 | 6,2 | 6,6 | 28 | 30 |
| Euroopa Ülesehitusamet | Thessaloniki | 2000 | 495,9 | 358,6 | 316 | 317 |
| EUROJUST | Haag | 2002 | 2,8 | 8,1 | 46 | 53 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | Brüssel | 2002 | — | 4,7 | — | 80 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | Brüssel | 2002 | — | 4,5 | — | 40 |
| Euroopa Toiduohutusamet | Brüssel | 2002 | — | 12,6 | — | 49 |
| Kokku | 852,2 | 778,0 | 2 037 | 2 204 |

Asukoht

Asutamisaasta

Eelarve (miljonit eurot)

Eraldatud töökohad

2002

2003

2002

2003

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Thessaloniki

1975

14,2

14,7

83

83

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Dublin

1975

17,4

16,8

88

88

Euroopa Keskkonnaagentuur

Kopenhaagen

1990

25,2

27,5

106

111

Euroopa Koolitusfond

Torino

1990

16,8

17,2

123

104

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus

Lissabon

1993

10,4

10,5

59

63

Euroopa Ravimihindamisagentuur

London

1993

61,3

84,2

251

287

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Luxembourg

1994

23,6

29

158

158

Ühenduse Sordiamet

Angers

1994

10,5

11,1

33

33

Siseturu Ühtlustamisamet

Alicante

1994

154,7

157,4

715

675

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Bilbao

1995

13,2

14,6

31

33

Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Jälgimiskeskus

Viin

1997

6,2

6,6

28

30

Euroopa Ülesehitusamet

Thessaloniki

2000

495,9

358,6

316

317

EUROJUST

Haag

2002

2,8

8,1

46

53

Euroopa Lennundusohutusamet

Brüssel

2002

—

4,7

—

80

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Brüssel

2002

—

4,5

—

40

Euroopa Toiduohutusamet

Brüssel

2002

—

12,6

—

49

Kokku

852,2

778,0

2 037

2 204

| 9.71. | 2003. eelarveaastal toimus uue raamfinantsmääruse (9) rakendamine, mille alusel pidid SBd koostama ja kinnitama omaenda finantseeskirjad. |
| --- | --- |

9.71.

2003. eelarveaastal toimus uue raamfinantsmääruse (9) rakendamine, mille alusel pidid SBd koostama ja kinnitama omaenda finantseeskirjad.

| 9.72. | Aasta jooksul pärast komisjoni arvamuse saamist olid kõik SBd, välja arvatud kolm, kinnitanud omaenda uued finantseeskirjad. Need SBd, mis ei olnud suutnud spetsiaalseid finantseeskirju vastu võtta, kohaldasid ajutiselt raamfinantsmäärust (10) või omaenda spetsiaalset, komisjoni arvamusele eelnevat määruse eelnõud (11). Kõik SBd kasutasid raamfinantsmääruse sätteid, millesse oli nende tegevuse iseloomu tõttu tehtud väiksemaid muudatusi. Ainus märkimisväärne erand oli Euroopa Ravimihindamisamet, mis valis riigihanke menetluse jaoks raamfinantsmääruses toodud standarditest erinevad künnised. |
| --- | --- |

9.72.

Aasta jooksul pärast komisjoni arvamuse saamist olid kõik SBd, välja arvatud kolm, kinnitanud omaenda uued finantseeskirjad. Need SBd, mis ei olnud suutnud spetsiaalseid finantseeskirju vastu võtta, kohaldasid ajutiselt raamfinantsmäärust (10) või omaenda spetsiaalset, komisjoni arvamusele eelnevat määruse eelnõud (11). Kõik SBd kasutasid raamfinantsmääruse sätteid, millesse oli nende tegevuse iseloomu tõttu tehtud väiksemaid muudatusi. Ainus märkimisväärne erand oli Euroopa Ravimihindamisamet, mis valis riigihanke menetluse jaoks raamfinantsmääruses toodud standarditest erinevad künnised.

| 9.72. | KOMISJONI VASTUS
  As regards the financial regulation of the European Medicines Evaluation Agency (EMEA), the Commission demanded that the Agency align itself closely on the framework financial regulation. A new text was adopted with the Commission's approval in June 2004.
  Since late 2003 the European Agency for Reconstruction (EAR) has also obtained the Commission's approval, adopting its financial regulation on 4 June 2004. |
| --- | --- |

9.72.

KOMISJONI VASTUS

As regards the financial regulation of the European Medicines Evaluation Agency (EMEA), the Commission demanded that the Agency align itself closely on the framework financial regulation. A new text was adopted with the Commission's approval in June 2004.

Since late 2003 the European Agency for Reconstruction (EAR) has also obtained the Commission's approval, adopting its financial regulation on 4 June 2004.

| 9.73. | Raamfinantsmääruse põhimõtete rakendamine tähendab SBde sisekontrollisüsteemide ümberkorraldamist, eriti pärast eelneva finantskontrolli asendamist siseauditiga. See ümberkorraldamine nõuab, et finantsasjade eest vastutavad töötajad kohaneksid uue olukorraga ja õpiksid ümber; eriti puudutab see eelarvevahendite käsutajaid, kelle vastutus on suurenenud. Kahe kolmandiku SBde osas ei olnud siseauditiüksus veel hinnanud ega auditeerinud finantsasjade eest vastutavate töötajate juurutatud süsteeme. |
| --- | --- |

9.73.

Raamfinantsmääruse põhimõtete rakendamine tähendab SBde sisekontrollisüsteemide ümberkorraldamist, eriti pärast eelneva finantskontrolli asendamist siseauditiga. See ümberkorraldamine nõuab, et finantsasjade eest vastutavad töötajad kohaneksid uue olukorraga ja õpiksid ümber; eriti puudutab see eelarvevahendite käsutajaid, kelle vastutus on suurenenud. Kahe kolmandiku SBde osas ei olnud siseauditiüksus veel hinnanud ega auditeerinud finantsasjade eest vastutavate töötajate juurutatud süsteeme.

| 9.74. | Raamatupidamisarvestuse osas on suurim muutus tekkepõhise raamatupidamispõhimõtte juurutamine, mis nõuab töömeetodite muutmist ja raamatupidamismehhanismide kohandamist. ELi asutuste ja teiste organite raamatupidamisarvestuse konsolideerimiseks 2005. eelarveaastal peab komisjoni peaarvepidaja vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 133 kinnitama SBde raamatupidamiskorra; seda nõuet korratakse raamfinantsmääruse artiklites 85 (raamatupidamisarvestus) ja 90 (inventariarvestus). |
| --- | --- |

9.74.

Raamatupidamisarvestuse osas on suurim muutus tekkepõhise raamatupidamispõhimõtte juurutamine, mis nõuab töömeetodite muutmist ja raamatupidamismehhanismide kohandamist. ELi asutuste ja teiste organite raamatupidamisarvestuse konsolideerimiseks 2005. eelarveaastal peab komisjoni peaarvepidaja vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 133 kinnitama SBde raamatupidamiskorra; seda nõuet korratakse raamfinantsmääruse artiklites 85 (raamatupidamisarvestus) ja 90 (inventariarvestus).

| 9.74. | KOMISJONI VASTUS
  As part of the Commission's accounting system modernisation project an Accounting Standards Committee was set up to assist in the preparation of the future EC accounting rules. Following a consultative process of the agencies on the EC accounting rules, these will be adopted by the Commission's Accounting Officer before the end of 2004 and are thus applicable to all bodies falling under Article 185 of the Financial Regulation. |
| --- | --- |

9.74.

KOMISJONI VASTUS

As part of the Commission's accounting system modernisation project an Accounting Standards Committee was set up to assist in the preparation of the future EC accounting rules. Following a consultative process of the agencies on the EC accounting rules, these will be adopted by the Commission's Accounting Officer before the end of 2004 and are thus applicable to all bodies falling under Article 185 of the Financial Regulation.

| 9.75. | Kuna komisjon ei olnud veel saanud valmis standardeid üleminekuks kassapõhiselt raamatupidamiselt tekkepõhisele raamatupidamisele, kasutasid SBd oma 2003. aasta raamatupidamisaruannete koostamiseks mitmesuguseid meetodeid. Enamik SBsid järgis seniseid põhimõtteid, samas kui mõned esitasid oma raamatupidamiskontod, kasutades tekkepõhist raamatupidamispõhimõtet, ja ülejäänud SBd kohaldasid tekkepõhist raamatupidamist üksnes nende tehingute suhtes, mille kohta oli neil olemas vajalik teave. Pealegi ei arvestanud tekkepõhist raamatupidamist kohaldanud SBd, välja arvatud Eurojust, ümber 2002. aasta andmeid, mis muutis eelarveaastate andmete võrdlemise keeruliseks.
  Tabel 9.5
  näitab, millises ulatuses on uut raamfinantsmäärust rakendatud. |
| --- | --- |

9.75.

Kuna komisjon ei olnud veel saanud valmis standardeid üleminekuks kassapõhiselt raamatupidamiselt tekkepõhisele raamatupidamisele, kasutasid SBd oma 2003. aasta raamatupidamisaruannete koostamiseks mitmesuguseid meetodeid. Enamik SBsid järgis seniseid põhimõtteid, samas kui mõned esitasid oma raamatupidamiskontod, kasutades tekkepõhist raamatupidamispõhimõtet, ja ülejäänud SBd kohaldasid tekkepõhist raamatupidamist üksnes nende tehingute suhtes, mille kohta oli neil olemas vajalik teave. Pealegi ei arvestanud tekkepõhist raamatupidamist kohaldanud SBd, välja arvatud Eurojust, ümber 2002. aasta andmeid, mis muutis eelarveaastate andmete võrdlemise keeruliseks.
  Tabel 9.5
  näitab, millises ulatuses on uut raamfinantsmäärust rakendatud.

Tabel 9.5 — Raamfinantsmääruse rakendamine 31. detsembri 2003. aasta seisuga

| Asutus | Kehtiv finantsmäärus | Siseauditi funktsioon | Tekkepõhise arvestuspõhimõtte rakendamine |
| --- | --- | --- | --- |
| Sisemäärus | Raam-finants-määrus | täiel määral | osaliselt | puudub |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | X | | X | | X | |
| Euroopa Ülesehitusamet | | X | X | | | X |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | X | | | | X | |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | X | | | | | X |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | X | | | X | | |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | X | | | | | X |
| Euroopa Ravimihindamisagentuur | X | | X | X | | |
| Euroopa Koolitusfond | X | | | | | X |
| Ühenduse Sordiamet | X | | | | | X |
| Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus | X | | | | | X |
| Siseturu Ühtlustamisamet | X | | X | | X | |
| Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Jälgimiskeskus | X | | X | | X | |
| Euroopa Toiduohutusamet | X | | | | | X |
| EUROJUST | | X | | X | | |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | X | | | | | X |
| Euroopa Lennundusohutusamet | X | | | | | X |

Asutus

Kehtiv finantsmäärus

Siseauditi funktsioon

Tekkepõhise arvestuspõhimõtte rakendamine

Sisemäärus

Raam-finants-määrus

täiel määral

osaliselt

puudub

Euroopa Keskkonnaagentuur

X

X

X

Euroopa Ülesehitusamet

X

X

X

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

X

X

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

X

X

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

X

X

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

X

X

Euroopa Ravimihindamisagentuur

X

X

X

Euroopa Koolitusfond

X

X

Ühenduse Sordiamet

X

X

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus

X

X

Siseturu Ühtlustamisamet

X

X

X

Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Jälgimiskeskus

X

X

X

Euroopa Toiduohutusamet

X

X

EUROJUST

X

X

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

X

X

Euroopa Lennundusohutusamet

X

X

| 9.76. | Lisaks probleemidele uue raamfinantsmääruse põhimõtete rakendamisel on paljude SBde põhivara inventeerimissüsteemides puudusi, mis põhjustavad ebakindlust bilansis näidatud põhivara hindamise suhtes. |
| --- | --- |

9.76.

Lisaks probleemidele uue raamfinantsmääruse põhimõtete rakendamisel on paljude SBde põhivara inventeerimissüsteemides puudusi, mis põhjustavad ebakindlust bilansis näidatud põhivara hindamise suhtes.

| 9.77. | Komisjon peab rakendama vajalikke meetmeid tagamaks, et SBdel oleks vastavalt raamfinantsmääruse artiklitele 85 ja 90 olemas raamatupidamiseeskirjad ja -metoodika, mis võimaldaks neil pidada raamatupidamisarvestust vastavalt oma uutes finantseeskirjades toodud põhimõtetele ning tagaks edu 2005. eelarveaastaks planeeritud raamatupidamisarvestuse konsolideerimisel. |
| --- | --- |

9.77.

Komisjon peab rakendama vajalikke meetmeid tagamaks, et SBdel oleks vastavalt raamfinantsmääruse artiklitele 85 ja 90 olemas raamatupidamiseeskirjad ja -metoodika, mis võimaldaks neil pidada raamatupidamisarvestust vastavalt oma uutes finantseeskirjades toodud põhimõtetele ning tagaks edu 2005. eelarveaastaks planeeritud raamatupidamisarvestuse konsolideerimisel.

| 9.77. | KOMISJONI VASTUS
  The responsability for the preparation of annual accounts in compliance with the future EC rules rests with each individual accounting officer of these Agencies, including the use of appropriate accounting tools.
  The Commission has already taken steps to ensure that the Agencies will be prepared for the future accounting requirements. It arranges regular meetings with the accountants of the Agencies to discuss accounting matters, in particular to provide updates on the progress of the modernisation project, as well as informing them what will be required now, and in the future (the last meeting was held on 11 June 2004). The Agencies are also represented on the Accounting Standards Committee and in early June 2004 all Agencies were consulted on the new EC accounting rules, having already completed a questionnaire in April to help them to identify the gaps between current accounting practices and future requirements. They have also been given access to the first draft of the Commission's on-line accounting manual. For accounting matters, the Commission have a designated contact point for Agencies to answer their questions. |
| --- | --- |

9.77.

KOMISJONI VASTUS

The responsability for the preparation of annual accounts in compliance with the future EC rules rests with each individual accounting officer of these Agencies, including the use of appropriate accounting tools.

The Commission has already taken steps to ensure that the Agencies will be prepared for the future accounting requirements. It arranges regular meetings with the accountants of the Agencies to discuss accounting matters, in particular to provide updates on the progress of the modernisation project, as well as informing them what will be required now, and in the future (the last meeting was held on 11 June 2004). The Agencies are also represented on the Accounting Standards Committee and in early June 2004 all Agencies were consulted on the new EC accounting rules, having already completed a questionnaire in April to help them to identify the gaps between current accounting practices and future requirements. They have also been given access to the first draft of the Commission's on-line accounting manual. For accounting matters, the Commission have a designated contact point for Agencies to answer their questions.

| 9.78. | Kahe SB osas esitas kontrollikoda märkustega järeldusotsuse nende raamatupidamisarvestuse kohta või raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ning korrektsuse kohta. (12) Kontrollikoda ei olnud aastaaruande vastuvõtmise ajaks kätte saanud Euroopa Ülesehitusameti aruannet. |
| --- | --- |

9.78.

Kahe SB osas esitas kontrollikoda märkustega järeldusotsuse nende raamatupidamisarvestuse kohta või raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ning korrektsuse kohta. (12) Kontrollikoda ei olnud aastaaruande vastuvõtmise ajaks kätte saanud Euroopa Ülesehitusameti aruannet.

| 9.79. | Juhtimise täiustamiseks ja majandusliku mastaabisäästu saavutamiseks peaksid SBd sagedamini kogemusi vahetama, et teha kindlaks parim kasutusviis ja kõige efektiivsemad vahendid. Nad peaksid pühenduma sellistele IT vahenditele nagu eelarve raamatupidamissüsteem või põhivahendite inventeerimissüsteem, et muuta eelarvekontod seoses nende kohaldamisega vastavalt raamfinantsmääruses toodud põhimõtetele rohkem ühilduvaks üldise raamatupidamisarvestusega. Parima kasutusviisi osas on märkimist väärt Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse tööprogrammi, ametikohtade loetelu ja eelarve ühilduvus. Tegevuse osas tuleb märkida, et ühilduvus peegeldab otseselt ja läbipaistvalt keskuse algmääruses määratletud volitusi. Vahendite osas tuleb mainida, et Euroopa Koolitusfondil on efektiivne IT süsteem riigihanke menetluste juhtimiseks ja järelevalveks, mis on kasulik võimalike seaduserikkumiste vältimiseks. |
| --- | --- |

9.79.

Juhtimise täiustamiseks ja majandusliku mastaabisäästu saavutamiseks peaksid SBd sagedamini kogemusi vahetama, et teha kindlaks parim kasutusviis ja kõige efektiivsemad vahendid. Nad peaksid pühenduma sellistele IT vahenditele nagu eelarve raamatupidamissüsteem või põhivahendite inventeerimissüsteem, et muuta eelarvekontod seoses nende kohaldamisega vastavalt raamfinantsmääruses toodud põhimõtetele rohkem ühilduvaks üldise raamatupidamisarvestusega. Parima kasutusviisi osas on märkimist väärt Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse tööprogrammi, ametikohtade loetelu ja eelarve ühilduvus. Tegevuse osas tuleb märkida, et ühilduvus peegeldab otseselt ja läbipaistvalt keskuse algmääruses määratletud volitusi. Vahendite osas tuleb mainida, et Euroopa Koolitusfondil on efektiivne IT süsteem riigihanke menetluste juhtimiseks ja järelevalveks, mis on kasulik võimalike seaduserikkumiste vältimiseks.

| 9.79. | KOMISJONI VASTUS
  In response to a request from the Agencies the Commission has confirmed to them that the current accounting system (SI2) will continue to be available to them until the end of 2005 while its replacement (ABAC) will also be made available to them in 2005 if they so wish. All documentation and software relating to the future IT systems (including SAP) will be at the disposal of the Agencies. |
| --- | --- |

9.79.

KOMISJONI VASTUS

In response to a request from the Agencies the Commission has confirmed to them that the current accounting system (SI2) will continue to be available to them until the end of 2005 while its replacement (ABAC) will also be made available to them in 2005 if they so wish. All documentation and software relating to the future IT systems (including SAP) will be at the disposal of the Agencies.

EUROOPA KOOLIDE AUDIT

| 9.80. | Kontrollikoja läbiviidud Euroopa koolide auditit käsitletakse eriaruandes (mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas), mis esitatakse Euroopa koolide kuratooriumile. 2003. kooliaasta alguses oli koolides 19 248 õpilast. 31. detsembri 2003. aasta seisuga oli koolides 1 640 töötajat. Koolide eelarvet suurusega 201,4 miljonit eurot rahastati peamiselt komisjoni toetuse (114,8 miljoni eurot) ja liikmesriikide osamaksu (44,1 miljonit eurot) kaudu. |
| --- | --- |

9.80.

Kontrollikoja läbiviidud Euroopa koolide auditit käsitletakse eriaruandes (mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas), mis esitatakse Euroopa koolide kuratooriumile. 2003. kooliaasta alguses oli koolides 19 248 õpilast. 31. detsembri 2003. aasta seisuga oli koolides 1 640 töötajat. Koolide eelarvet suurusega 201,4 miljonit eurot rahastati peamiselt komisjoni toetuse (114,8 miljoni eurot) ja liikmesriikide osamaksu (44,1 miljonit eurot) kaudu.

| 9.81. | 2003. eelarveaasta osas käsitles audit kuratooriumi peasekretariaadi koostatud koolide konsolideeritud raamatupidamisaruandeid ja Brüssel III ning Luxembourgi koolide raamatupidamisaruandeid. Audit ei tuvastanud mingeid kõrvalekaldeid, mis võiksid mõjutada kontrollikoja arvamust koolide raamatupidamisarvestuse kohta. |
| --- | --- |

9.81.

2003. eelarveaasta osas käsitles audit kuratooriumi peasekretariaadi koostatud koolide konsolideeritud raamatupidamisaruandeid ja Brüssel III ning Luxembourgi koolide raamatupidamisaruandeid. Audit ei tuvastanud mingeid kõrvalekaldeid, mis võiksid mõjutada kontrollikoja arvamust koolide raamatupidamisarvestuse kohta.

| 9.82. | 2003. eelarveaastal läbiviidud auditid tõid esile puudusi nende paranduskoefitsientide arvutamise korraldamises, mis tagavad lähetuses olevate õpetajate võrdse tasustamise. 9 000 esitatud toimikust ei ole 2 416 nende puudulikkuse tõttu veel menetletud. 475 nendest toimikutest on aastatest 1990—1994 ning nende lõpuleviimine on väga ebatõenäoline. Mõned koolid on paranduskoefitsientide toimikute haldamiseks sisse viinud range süsteemi, mille tulemusena on sekretariaadi võlgnevus praegu suhteliselt väike. Koolidele tuleks anda selged ja konkreetsed juhtnöörid, et propageerida mujal järgitavaid parimaid tavasid ning vältida ülemäärast viivitust toimikute käsitlemisel. |
| --- | --- |

9.82.

2003. eelarveaastal läbiviidud auditid tõid esile puudusi nende paranduskoefitsientide arvutamise korraldamises, mis tagavad lähetuses olevate õpetajate võrdse tasustamise. 9 000 esitatud toimikust ei ole 2 416 nende puudulikkuse tõttu veel menetletud. 475 nendest toimikutest on aastatest 1990—1994 ning nende lõpuleviimine on väga ebatõenäoline. Mõned koolid on paranduskoefitsientide toimikute haldamiseks sisse viinud range süsteemi, mille tulemusena on sekretariaadi võlgnevus praegu suhteliselt väike. Koolidele tuleks anda selged ja konkreetsed juhtnöörid, et propageerida mujal järgitavaid parimaid tavasid ning vältida ülemäärast viivitust toimikute käsitlemisel.

| 9.82. | KOMISJONI VASTUS
  Considerable progress has been made in recent years in reducing the backlog. Some delay is inherent in the procedure. The Office of the Secretary General of the Board of Governors will take the following further measures:






  — | review the staff resources allocated for this work; |
| --- | --- | --- |

9.82.

KOMISJONI VASTUS

Considerable progress has been made in recent years in reducing the backlog. Some delay is inherent in the procedure. The Office of the Secretary General of the Board of Governors will take the following further measures:

—

review the staff resources allocated for this work;

| — | examine the older cases with a view to writing off those with little chance of a successful outcome; |
| --- | --- |

—

examine the older cases with a view to writing off those with little chance of a successful outcome;

| — | seek to resolve the difficulties experienced in obtaining suitable tax documentation from certain Member States; |
| --- | --- |

—

seek to resolve the difficulties experienced in obtaining suitable tax documentation from certain Member States;

| — | ensure that best practice is built on to establish a uniform and pro-active approach in all schools. |
| --- | --- |

—

ensure that best practice is built on to establish a uniform and pro-active approach in all schools.

---

(1)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

(2)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).

(3)  EÜT L 209, 24.7.1992, lk 1.

(4)  Enamike halduskulude eest vastutavad komisjoni talitused on järgmised: personali ja halduse peadirektoraat, kirjaliku tõlke peadirektoraat, suulise tõlke peadirektoraat, meedia ja teabevahetuse peadirektoraat, välissuhete peadirektoraat, infrastruktuuri- ja logistikatalitus — Luxembourg, infrastruktuuri- ja logistikatalitus — Brüssel, üksikute maksete haldamise ja arveldamise talitus, Euroopa Personalivaliku Amet, väljaannete talitus.

(5)  Nimelt sisekontrollistandardite efektiivse rakendamise, ebapiisavate ex post kontrollide ja siseauditi funktsiooni ebapiisava rakendamise osas.

(6)  Komisjon koostas sarnaseid aruandeid juba eelmistel aastatel.

(7)  Avaldamisel ELTs.

(8)  Väiksem arv tuleneb Euroopa Ülesehitusameti tegevuse vähendamisest.

(9)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

(10)  Eurojust ja Euroopa Ülesehitusamet.

(11)  Euroopa Ravimihindamisamet.

(12)  Kontrollikoda esitas märkustega järeldusotsuse oma aruannetes Euroopa Ravimihindamisameti ja Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse kohta.

10. PEATÜKK

Rahastamisvahendid ja pangandustegevus

SISUKORD

Sissejuhatus

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamisvahendid

Sissejuhatus

Kontrollikoja audit

Üldised tähelepanekud programmide kohta

Tööhõiveandmete aruandlus

Finantsosaluste aruandlus

Tähelepanekud erimeetmete kohta

Tagatised väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

Tagatisenõuded

Vahendustasud

Omakapitalitagatised

Riigiabi eeskirjad

Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm

Väärtuse hindamise meetodid

Stardikapital

Euroopa ühisettevõte

Järeldused

Välistegevuse tagatisfond

Likvideerimisel olev Euroopa Söe- ja Teraseühendus

Sissejuhatus

Likvideerimisel oleva ESTÜ raamatupidamisaruanded

Infotehnoloogia puudused

Taaskohanemistoetus

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 10.1. | Ühenduse rahastamisvahendid, mis on seotud pangandustegevusega, on järgmised: |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

10.1.

Ühenduse rahastamisvahendid, mis on seotud pangandustegevusega, on järgmised:

| — | eelarve- või laenuvahenditest antud laenud, |
| --- | --- |

—

eelarve- või laenuvahenditest antud laenud,

| — | eelarvevahenditest võimaldatavad laenudega seotud intressitoetused, |
| --- | --- |

—

eelarvevahenditest võimaldatavad laenudega seotud intressitoetused,

| — | tagatised märgitud laenudele ja kolmandate isikute antud laenudele, |
| --- | --- |

—

tagatised märgitud laenudele ja kolmandate isikute antud laenudele,

| — | osalused ühishuviasutustes, (1) |
| --- | --- |

—

osalused ühishuviasutustes, (1)

| — | osalemine eritehingutes, nt riskikapitali eraldised. |
| --- | --- |

—

osalemine eritehingutes, nt riskikapitali eraldised.

| 10.2. | Need rahastamisvahendid toimivad nii liikmesriikides kui ka — ja seda isegi suuremal määral — välispoliitika raames väljaspool liitu. Nende põhieesmärkideks on edendada majanduse arengut, täiustada infrastruktuuri ja luua uusi töökohti. Niisuguste tehingutega on seotud likvideerimisel olev Euroopa Söe- ja Teraseühendus (vt punktid 10.30–10.34). |
| --- | --- |

10.2.

Need rahastamisvahendid toimivad nii liikmesriikides kui ka — ja seda isegi suuremal määral — välispoliitika raames väljaspool liitu. Nende põhieesmärkideks on edendada majanduse arengut, täiustada infrastruktuuri ja luua uusi töökohti. Niisuguste tehingutega on seotud likvideerimisel olev Euroopa Söe- ja Teraseühendus (vt punktid 10.30–10.34).

| 10.3. | Paljusid nendest vahenditest tulenevaid meetmeid haldavad ühenduse volituse alusel pangad või finantseerimisasutused, peamiselt ühenduse spetsiaalsed finantseerimisasutused nagu Euroopa Investeerimispank (EIB) ja Euroopa Investeerimisfond (EIF). Ühenduse kulude ja tulude haldamisega seotud tegevuste kohta kõnealustes asutustes on käesoleval ajal jõus kolm kolmepoolset lepingut, mis reguleerivad kontrollikoja juurdepääsuõigusi teabele. Nendest kaks lepingut on sõlmitud Euroopa Investeerimispanga ja üks Euroopa Investeerimisfondiga. Komisjon on kõigi nende kolmepoolsete lepingute osapooleks, sest ta kannab lõppvastutust eelarve täitmise eest. (vt
  1. lisa). |
| --- | --- |

10.3.

Paljusid nendest vahenditest tulenevaid meetmeid haldavad ühenduse volituse alusel pangad või finantseerimisasutused, peamiselt ühenduse spetsiaalsed finantseerimisasutused nagu Euroopa Investeerimispank (EIB) ja Euroopa Investeerimisfond (EIF). Ühenduse kulude ja tulude haldamisega seotud tegevuste kohta kõnealustes asutustes on käesoleval ajal jõus kolm kolmepoolset lepingut, mis reguleerivad kontrollikoja juurdepääsuõigusi teabele. Nendest kaks lepingut on sõlmitud Euroopa Investeerimispanga ja üks Euroopa Investeerimisfondiga. Komisjon on kõigi nende kolmepoolsete lepingute osapooleks, sest ta kannab lõppvastutust eelarve täitmise eest. (vt
  1. lisa).

| 10.4. | Kontrollikoja audit hõlmas: |
| --- | --- |

10.4.

Kontrollikoja audit hõlmas:

| — | väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamisvahendeid — kolme neist vahenditest haldab Euroopa Investeerimisfond (2) ja ühte vahetult komisjon, |
| --- | --- |

—

väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamisvahendeid — kolme neist vahenditest haldab Euroopa Investeerimisfond (2) ja ühte vahetult komisjon,

| — | välistegevuse tagatisfondi (vt
  tabel 10.1)
  ja |
| --- | --- |

—

välistegevuse tagatisfondi (vt
  tabel 10.1)
  ja

| — | likvideerimisel oleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse tegevusi (likvideerimisel olev ESTÜ) (vt
  tabel 10.2
  ). |
| --- | --- |

—

likvideerimisel oleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse tegevusi (likvideerimisel olev ESTÜ) (vt
  tabel 10.2
  ).

Tabel 10.1 — Tagatisfondi seis (3)

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Eelarve-aasta | Kehtivad tagatised kokku 31. detsembril (4) | Fondi vahendid kokku 31 detsembril (5) | Kate (%) |
| 1994 | 6 017 | 294,2 | 4,9 |
| 1995 | 5 882 | 300,9 | 5,1 |
| 1996 | 6 715 | 557,4 | 8,3 |
| 1997 | 7 960 | 861,8 | 10,8 |
| 1998 | 9 834 | 1 280,7 | 13,0 |
| 1999 | 12 052 | 1 313,1 | 10,9 |
| 2000 | 14 069 | 1 431,6 | 10,2 |
| 2001 | 15 577 | 1 774,4 | 11,4 |
| 2002 | 15 358 | 1 645,5 | 10,7 |
| 2003 | 15 211 | 1 592,1 | 10,5 |

(miljonit eurot)

Eelarve-aasta

Kehtivad tagatised kokku 31. detsembril (4)

Fondi vahendid kokku 31 detsembril (5)

Kate (%)

1994

6 017

294,2

4,9

1995

5 882

300,9

5,1

1996

6 715

557,4

8,3

1997

7 960

861,8

10,8

1998

9 834

1 280,7

13,0

1999

12 052

1 313,1

10,9

2000

14 069

1 431,6

10,2

2001

15 577

1 774,4

11,4

2002

15 358

1 645,5

10,7

2003

15 211

1 592,1

10,5

Tabel 10.2 — Likvideerimisel oleva ESTÜ bilanss ja ESTÜ tegevuseelarve täitmata maksekohustused 31. detsembril 2003

Allikas:Likvideerimisel oleva ESTÜ raamatupidamisaruanne seisuga 31. detsember 2003.

ESTÜ bilanss 31. detsembril 2003

| miljonit eurot % miljonit eurot % miljonit eurot % |
| --- |
| Varad | 23. juuli 2002 | | 31. detsember 2002 | | 31. detsember 2003 |
| Laenud ja ettemaksed pankadele (sh eraldised keskpankadele) | 155,62 | 6,36 | | 113,57 | 4,75 | | 133,43 | 6,49 |
| Laenud ja ettemaksed klientidele | 682,42 | 27,87 | | 628,95 | 26,33 | | 361,66 | 17,59 |
| Võlakirjad ja muud fikseeritud intressiga väärtpaberid | 1 528,90 | 62,44 | | 1 551,46 | 64,94 | | 1 485,91 | 72,25 |
| Aktsiad ja muud muutuva intressiga väärtpaberid | 28,00 | 1,14 | | 18,77 | 0,79 | | 15,75 | 0,77 |
| Materiaalne põhivara | 0,00 | 0,00 | | 0,01 | 0,00 | | 0,00 | 0,00 |
| Muud varad | 6,02 | 0,25 | | 3,30 | 0,14 | | 3,28 | 0,16 |
| Ettemaksed ja viitlaekumised | 47,57 | 1,94 | | 73,04 | 3,06 | | 56,46 | 2,75 |
| Varad kokku | 2 448,53 | 100,00 | | 2 389,10 | 100,00 | | 2 056,49 | 100,00 |
| Kohustused | |
| Võlad krediidiasutustele | 779,12 | 31,82 | | 714,36 | 29,90 | | 434,05 | 21,11 |
| Viitvõlad ja ettemakstud tulud | 22,56 | 0,92 | | 49,77 | 2,08 | | 34,27 | 1,67 |
| ESTÜ tegevuseelarve (täitmata maksekohustused) | 400,92 | 16,37 | | 342,56 | 14,34 | | 222,47 | 10,82 |
| Eraldised | 586,01 | 23,93 | | 554,74 | 23,22 | | 247,15 | 12,02 |
| Söe ja terase alaste teadusuuringute rahastamise eraldised | 240,00 | 9,80 | | 240,00 | 10,05 | | 293,00 | 14,25 |
| Reservid ja ülejääk | 419,92 | 17,15 | | 487,67 | 20,41 | | 825,55 | 40,14 |
| Kohustused kokku | 2 448,53 | 100,00 | | 2 389,10 | 100,00 | | 2 056,49 | 100,00 |

miljonit eurot % miljonit eurot % miljonit eurot %

Varad

23. juuli 2002

31. detsember 2002

31. detsember 2003

Laenud ja ettemaksed pankadele (sh eraldised keskpankadele)

155,62

6,36

113,57

4,75

133,43

6,49

Laenud ja ettemaksed klientidele

682,42

27,87

628,95

26,33

361,66

17,59

Võlakirjad ja muud fikseeritud intressiga väärtpaberid

1 528,90

62,44

1 551,46

64,94

1 485,91

72,25

Aktsiad ja muud muutuva intressiga väärtpaberid

28,00

1,14

18,77

0,79

15,75

0,77

Materiaalne põhivara

0,00

0,00

0,01

0,00

0,00

0,00

Muud varad

6,02

0,25

3,30

0,14

3,28

0,16

Ettemaksed ja viitlaekumised

47,57

1,94

73,04

3,06

56,46

2,75

Varad kokku

2 448,53

100,00

2 389,10

100,00

2 056,49

100,00

Kohustused

Võlad krediidiasutustele

779,12

31,82

714,36

29,90

434,05

21,11

Viitvõlad ja ettemakstud tulud

22,56

0,92

49,77

2,08

34,27

1,67

ESTÜ tegevuseelarve (täitmata maksekohustused)

400,92

16,37

342,56

14,34

222,47

10,82

Eraldised

586,01

23,93

554,74

23,22

247,15

12,02

Söe ja terase alaste teadusuuringute rahastamise eraldised

240,00

9,80

240,00

10,05

293,00

14,25

Reservid ja ülejääk

419,92

17,15

487,67

20,41

825,55

40,14

Kohustused kokku

2 448,53

100,00

2 389,10

100,00

2 056,49

100,00

ESTÜ tegevuseelarve täitmata maksekohustused 31. detsembril 2003

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | Summa 31. detsembril 2001 | Summa 23. juulil 2002 | Maksed 24. juuli 2002 — 31. detsember 2002 | Tühistamised 24. juuli — 31. detsember 2002 | Summa 31. detsembril 2002 | Maksed 2003 | Tühistamised 2003 | Summa 31. detsembril 2003 |
| Taaskohanemistoetus | 128,96 | 132,61 | 10,97 | 0,40 | 121,24 | 35,13 | 10,35 | 75,76 |
| Teadusuuringud | 174,02 | 180,83 | 14,70 | 7,42 | 158,71 | 56,14 | 3,46 | 99,11 |
| Intressitoetused (artikkel 56) | 25,01 | 16,84 | 0,80 | 0,00 | 16,04 | 0,20 | 4,64 | 11,20 |
| Söepiirkondade sotsiaalmeetmed (RECHAR) | 52,93 | 70,64 | 20,62 | 3,45 | 46,57 | 6,50 | 3,67 | 36,40 |
| Kokku | 380,92 | 400,92 | 47,09 | 11,27 | 342,56 | 97,97 | 22,12 | 222,47 |

(miljonit eurot)

Summa 31. detsembril 2001

Summa 23. juulil 2002

Maksed 24. juuli 2002 — 31. detsember 2002

Tühistamised 24. juuli — 31. detsember 2002

Summa 31. detsembril 2002

Maksed 2003

Tühistamised 2003

Summa 31. detsembril 2003

Taaskohanemistoetus

128,96

132,61

10,97

0,40

121,24

35,13

10,35

75,76

Teadusuuringud

174,02

180,83

14,70

7,42

158,71

56,14

3,46

99,11

Intressitoetused (artikkel 56)

25,01

16,84

0,80

0,00

16,04

0,20

4,64

11,20

Söepiirkondade sotsiaalmeetmed (RECHAR)

52,93

70,64

20,62

3,45

46,57

6,50

3,67

36,40

Kokku

380,92

400,92

47,09

11,27

342,56

97,97

22,12

222,47

VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTETE RAHASTAMISVAHENDID

Sissejuhatus

| 10.5. | 1998. aastal (6) kehtestas ühendus meetmed, mis toetavad uuenduslikke ja töökohti loovaid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (majanduskasvu ja tööhõive algatus). Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tegevust soodustavat poliitikat täiendati nõukogu 2000. aasta otsusega, (7) millega kehtestati ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitlev mitmeaastane programm (2001–2005). |
| --- | --- |

10.5.

1998. aastal (6) kehtestas ühendus meetmed, mis toetavad uuenduslikke ja töökohti loovaid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (majanduskasvu ja tööhõive algatus). Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tegevust soodustavat poliitikat täiendati nõukogu 2000. aasta otsusega, (7) millega kehtestati ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitlev mitmeaastane programm (2001–2005).

| 10.6. | Majanduskasvu ja tööhõive algatus ja mitmeaastane programm sisaldavad järgmisi meetmeid, millega toetatakse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid: |
| --- | --- |

10.6.

Majanduskasvu ja tööhõive algatus ja mitmeaastane programm sisaldavad järgmisi meetmeid, millega toetatakse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid:

| — | väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tagatissüsteem, mida haldab Euroopa Investeerimisfond ja mille raames võimaldatakse tagatisi või vastutagatisi finantsvahendajatele (8) finantseerimisasutuste poolt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavatele laenudele, |
| --- | --- |

—

väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tagatissüsteem, mida haldab Euroopa Investeerimisfond ja mille raames võimaldatakse tagatisi või vastutagatisi finantsvahendajatele (8) finantseerimisasutuste poolt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavatele laenudele,

| — | Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm, mida haldab Euroopa Investeerimisfond ja mis pakub aktsiakapitali investeeringuid riskikapitali fondidesse, mis investeerivad väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse, |
| --- | --- |

—

Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm, mida haldab Euroopa Investeerimisfond ja mis pakub aktsiakapitali investeeringuid riskikapitali fondidesse, mis investeerivad väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse,

| — | stardikapital, mida haldab Euroopa Investeerimisfond ja mis annab toetusi riskikapitalifondidele ja |
| --- | --- |

—

stardikapital, mida haldab Euroopa Investeerimisfond ja mis annab toetusi riskikapitalifondidele ja

| — | Euroopa ühisettevõte, mida haldab komisjon ja mis annab toetusi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ühisettevõtete asutamiseks. |
| --- | --- |

—

Euroopa ühisettevõte, mida haldab komisjon ja mis annab toetusi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ühisettevõtete asutamiseks.

| 10.7. | Kui Euroopa Investeerimisfond haldab meetmeid komisjoni nimel, siis vahendeid hallatakse väljaspool üldeelarvet eraldi usalduskontodel. Raha kantakse üle üldeelarvest ja võetakse ülekandepäeval arvele kui eelarvekulu. Usalduskontod kannavad intresse ning lisaks muudele sissetulekutele, nagu laenude tagasimaksed ja dividendid, lisatakse teenitud intressid usalduskontodele. (9). |
| --- | --- |

10.7.

Kui Euroopa Investeerimisfond haldab meetmeid komisjoni nimel, siis vahendeid hallatakse väljaspool üldeelarvet eraldi usalduskontodel. Raha kantakse üle üldeelarvest ja võetakse ülekandepäeval arvele kui eelarvekulu. Usalduskontod kannavad intresse ning lisaks muudele sissetulekutele, nagu laenude tagasimaksed ja dividendid, lisatakse teenitud intressid usalduskontodele. (9).

Kontrollikoja audit

| 10.8. | Auditi üldeesmärk oli saada kinnitust, et komisjon rakendab programmme vastavalt nõukogu otsuste tingimustele, ja kontrollida rahaliste vahendite kasutamise korrektsust. Tähelepanu keskmes olid järgmised teemad: eraldiste kasutamine, vahendite haldamine ja kontroll. |
| --- | --- |

10.8.

Auditi üldeesmärk oli saada kinnitust, et komisjon rakendab programmme vastavalt nõukogu otsuste tingimustele, ja kontrollida rahaliste vahendite kasutamise korrektsust. Tähelepanu keskmes olid järgmised teemad: eraldiste kasutamine, vahendite haldamine ja kontroll.

Üldised tähelepanekud programmide kohta

Tööhõiveandmete aruandlus

| 10.9. | Vastavalt nõukogu 19. mai 1998. aasta otsusele 98/347/EÜ peab komisjon igal aastal esitama nii Euroopa Parlamendile kui nõukogule meetmete elluviimise kohta aruande, mis hõlmab nende kohest mõju töökohtade loomisele ning vastavaid pikaajalisi väljavaateid. (10) Lisaks sellele näeb nõukogu otsus ette programmi hindamist hiljemalt 48 kuu jooksul selle vastuvõtmise päevast. Selline hindamine (11) viidi läbi abisaajate ettevõtete uuringu alusel ning edastati Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2003. aasta detsembris. |
| --- | --- |

10.9.

Vastavalt nõukogu 19. mai 1998. aasta otsusele 98/347/EÜ peab komisjon igal aastal esitama nii Euroopa Parlamendile kui nõukogule meetmete elluviimise kohta aruande, mis hõlmab nende kohest mõju töökohtade loomisele ning vastavaid pikaajalisi väljavaateid. (10) Lisaks sellele näeb nõukogu otsus ette programmi hindamist hiljemalt 48 kuu jooksul selle vastuvõtmise päevast. Selline hindamine (11) viidi läbi abisaajate ettevõtete uuringu alusel ning edastati Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2003. aasta detsembris.

| 10.10. | Töökohtade loomise statistika osas toetub komisjon oma Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas aastaaruandes (12) teabele, mille vahendajad on esitanud Euroopa Investeerimisfondile. |
| --- | --- |

10.10.

Töökohtade loomise statistika osas toetub komisjon oma Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas aastaaruandes (12) teabele, mille vahendajad on esitanud Euroopa Investeerimisfondile.

Finantsosaluste aruandlus

| 10.11. | Euroopa Investeerimisfondi poolt komisjonile esitatud teabes on leitud ebakorrektsusi seoses ühenduse osaluse suuruse, riskikapitali fondide õigusliku struktuuri ja puhasväärtustega. (13) |
| --- | --- |

10.11.

Euroopa Investeerimisfondi poolt komisjonile esitatud teabes on leitud ebakorrektsusi seoses ühenduse osaluse suuruse, riskikapitali fondide õigusliku struktuuri ja puhasväärtustega. (13)

| 10.11. | The Commission is generally satisfied with the quality of the reports received from the EIF. The EIF has corrected the inconsistencies and errors detected by the Court, none of which had any material impact on the information given to the budgetary authorities or on the Community financial statements. |
| --- | --- |

10.11.

The Commission is generally satisfied with the quality of the reports received from the EIF. The EIF has corrected the inconsistencies and errors detected by the Court, none of which had any material impact on the information given to the budgetary authorities or on the Community financial statements.

Tähelepanekud erimeetmete kohta

Tagatised väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

Tagatisenõuded

| 10.12. | Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tagatissüsteemi (14) tagatisenõuded moodustasid seisuga 31. detsember 2003 kokku 57,2 miljonit eurot. Saksamaal (ülekaalukalt suurim tagatiste saaja) arvasid vahendajad EIF tagatissüsteemile esitatavate tagatisenõuete sisse kõik tasud, sealhulgas viivised. Teistes liikmesriikides, kuhu tehti kontrollvisiite, esitati tagatisenõuded täitmata kohustuste ulatuses ilma tasudeta. Euroopa Investeerimisfondi ja vahendajate vahel sõlmitavates lepingutes peaks komisjon taotlema sarnaseid tagatiste andmise tingimusi kõigile liikmesriikidele. |
| --- | --- |

10.12.

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tagatissüsteemi (14) tagatisenõuded moodustasid seisuga 31. detsember 2003 kokku 57,2 miljonit eurot. Saksamaal (ülekaalukalt suurim tagatiste saaja) arvasid vahendajad EIF tagatissüsteemile esitatavate tagatisenõuete sisse kõik tasud, sealhulgas viivised. Teistes liikmesriikides, kuhu tehti kontrollvisiite, esitati tagatisenõuded täitmata kohustuste ulatuses ilma tasudeta. Euroopa Investeerimisfondi ja vahendajate vahel sõlmitavates lepingutes peaks komisjon taotlema sarnaseid tagatiste andmise tingimusi kõigile liikmesriikidele.

| 10.12. | The principle applied consistently by the Commission across Member States is that it shares with intermediaries, on a pari passu basis (Like Risk Like Reward), the final losses on the guaranteed loans, as foreseen in the Council Decision. |
| --- | --- |

10.12.

The principle applied consistently by the Commission across Member States is that it shares with intermediaries, on a pari passu basis (Like Risk Like Reward), the final losses on the guaranteed loans, as foreseen in the Council Decision.

The Commission considers it has to respect the principles set out in the Council Decision which states that the ‘financial criteria governing the eligibility of SME financing for guarantees under the SME Guarantee Facility will be determined individually for each intermediary on the basis of their activities, with the aim of reaching as many SMEs as possible. These rules will reflect market conditions and practices in the relevant territory.’

Differences in the specific conditions of the guarantees or the type of guarantee systems that intermediaries have put in place may lead to differences in the guarantee benefits.

Vahendustasud

| 10.13. | Et ergutada vahendajaid meedet kasutama, peavad vahendajad vastavalt Euroopa Investeerimisfondi ja uute vahendajate vahelistele lepingutele (15) maksma Euroopa Investeerimisfondile (16) vahendustasu, kui tagatud laenude maht on prognoositust väiksem. Euroopa Investeerimisfondi kehtestatud tasu on 0,3 % aastas, arvutatuna laenuportfelli tegeliku (17) ja prognoositud mahu erinevuse põhjal. (18) |
| --- | --- |

10.13.

Et ergutada vahendajaid meedet kasutama, peavad vahendajad vastavalt Euroopa Investeerimisfondi ja uute vahendajate vahelistele lepingutele (15) maksma Euroopa Investeerimisfondile (16) vahendustasu, kui tagatud laenude maht on prognoositust väiksem. Euroopa Investeerimisfondi kehtestatud tasu on 0,3 % aastas, arvutatuna laenuportfelli tegeliku (17) ja prognoositud mahu erinevuse põhjal. (18)

| 10.14. | Kahe vahendaja korral (üks Prantsusmaal ja üks Itaalias) siiski nende vahendustasude maksmist garantiikirjades (lepingutes) ei nõutud. Komisjoni esitatud selgitused ei veennud kontrollikoda. |
| --- | --- |

10.14.

Kahe vahendaja korral (üks Prantsusmaal ja üks Itaalias) siiski nende vahendustasude maksmist garantiikirjades (lepingutes) ei nõutud. Komisjoni esitatud selgitused ei veennud kontrollikoda.

| 10.14. | The two intermediaries referred to under point 10.14 were approved under the Growth and Employment Initiative (G & E). Under G & E, the EIF may charge commitment fees, where practicable. In the EIF's professional opinion, it was not judged practicable to charge commitment fees for these two intermediaries as they cover their losses directly from Member States' budgetary resources. |
| --- | --- |

10.14.

The two intermediaries referred to under point 10.14 were approved under the Growth and Employment Initiative (G & E). Under G & E, the EIF may charge commitment fees, where practicable. In the EIF's professional opinion, it was not judged practicable to charge commitment fees for these two intermediaries as they cover their losses directly from Member States' budgetary resources.

Omakapitalitagatised

| 10.15. | Audit näitas, et üks vahendaja olid laiendanud omakapitalitagatist vahenditele, millesse Euroopa Investeerimisfond oli juba otse investeerinud. Euroopa Investeerimisfondi ja vahendaja vahelise lepingu tingimused näevad ette, et: “Portfell võib hõlmata tagatisi ainult [...] tingimusel, et vahendaja ei laienda tagatist riskikapitalifondile, milles Euroopa Investeerimisfond on otseinvestor.” Euroopa Investeerimisfond peab üle vaatama vahendajatele kättesaadavaks tehtava teabe asjakohasuse. |
| --- | --- |

10.15.

Audit näitas, et üks vahendaja olid laiendanud omakapitalitagatist vahenditele, millesse Euroopa Investeerimisfond oli juba otse investeerinud. Euroopa Investeerimisfondi ja vahendaja vahelise lepingu tingimused näevad ette, et: “Portfell võib hõlmata tagatisi ainult [...] tingimusel, et vahendaja ei laienda tagatist riskikapitalifondile, milles Euroopa Investeerimisfond on otseinvestor.” Euroopa Investeerimisfond peab üle vaatama vahendajatele kättesaadavaks tehtava teabe asjakohasuse.

| 10.15. | Consistent with the terms of the agreement, the equity guarantee in question was never included in the EIF portfolio. The Commission takes note of the Court's invitation to the EIF. |
| --- | --- |

10.15.

Consistent with the terms of the agreement, the equity guarantee in question was never included in the EIF portfolio. The Commission takes note of the Court's invitation to the EIF.

Riigiabi eeskirjad

| 10.16. | Vahendajatega tagatislepingute sõlmimisel kasutatavates valikukriteeriumides on nõue vastavuse kohta riigiabi eeskirjadele (19) ja vahendajad peavad iga kava alguses oma vastavust kinnitama. Samas ei kontrolli komisjon siiski eeskirjadele vastavust tagatissüsteemi toimimisaja jooksul. |
| --- | --- |

10.16.

Vahendajatega tagatislepingute sõlmimisel kasutatavates valikukriteeriumides on nõue vastavuse kohta riigiabi eeskirjadele (19) ja vahendajad peavad iga kava alguses oma vastavust kinnitama. Samas ei kontrolli komisjon siiski eeskirjadele vastavust tagatissüsteemi toimimisaja jooksul.

| 10.16. | The State aid rules, as applicable to guarantees under the SME Guarantee Facility, do not provide for the Commission to ascertain compliance during the life period of guaranteed loans. |
| --- | --- |

10.16.

The State aid rules, as applicable to guarantees under the SME Guarantee Facility, do not provide for the Commission to ascertain compliance during the life period of guaranteed loans.

The EIF is already contractually required to resubmit to the Commission a request for approval in case of a substantial modification to a guaranteed scheme.

Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm

Väärtuse hindamise meetodid

| 10.17. | 2003. aasta lõpus moodustasid netoinvesteeringud riskikapitali fondidesse Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogrammi raames 64,6 miljonit eurot. Osaluse jooksev puhasväärtus 2003. aasta lõpus oli 38,9 miljonit eurot. |
| --- | --- |

10.17.

2003. aasta lõpus moodustasid netoinvesteeringud riskikapitali fondidesse Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogrammi raames 64,6 miljonit eurot. Osaluse jooksev puhasväärtus 2003. aasta lõpus oli 38,9 miljonit eurot.

| 10.18. | Kontrollikoja auditist selgus, et enamikul auditeeritud riskikapitali fondidel ei olnud selgeid ja täpseid eeskirju oma investeeringute väärtuse hindamiseks. (20) |
| --- | --- |

10.18.

Kontrollikoja auditist selgus, et enamikul auditeeritud riskikapitali fondidel ei olnud selgeid ja täpseid eeskirju oma investeeringute väärtuse hindamiseks. (20)

| 10.18. | The four venture capital funds to which the Court refers had contractual obligations to apply the guidelines of the European Venture Capital Association (EVCA), and disclosed information in accordance with these guidelines. The reference to EVCA guidelines is clearly stated in the funds' contractual documentation, annual reports or in their quarterly reporting to the shareholders. The other case involved an investment that took place before the EVCA valuation guidelines were released in March 2001, so the contract does not refer explicitly to EVCA. However, the fund describes its valuation methodology which does not materially deviate from EVCA and has been validated by the fund's external auditors. |
| --- | --- |

10.18.

The four venture capital funds to which the Court refers had contractual obligations to apply the guidelines of the European Venture Capital Association (EVCA), and disclosed information in accordance with these guidelines. The reference to EVCA guidelines is clearly stated in the funds' contractual documentation, annual reports or in their quarterly reporting to the shareholders. The other case involved an investment that took place before the EVCA valuation guidelines were released in March 2001, so the contract does not refer explicitly to EVCA. However, the fund describes its valuation methodology which does not materially deviate from EVCA and has been validated by the fund's external auditors.

| 10.19. | Komisjon peaks tagama, et riskikapitali fondid, millesse EIF investeerib, rakendavad sektori tunnustatud standardeid, sealhulgas ühtseid ja usaldusväärseid väärtuse hindamise meetodeid, nagu Euroopa Riskikapitali Assotsiatsiooni (EVCA (21)) suunised, et tagada läbipaistvus ja anda asjakohane ettekujutus oma investeeringuportfellist. |
| --- | --- |

10.19.

Komisjon peaks tagama, et riskikapitali fondid, millesse EIF investeerib, rakendavad sektori tunnustatud standardeid, sealhulgas ühtseid ja usaldusväärseid väärtuse hindamise meetodeid, nagu Euroopa Riskikapitali Assotsiatsiooni (EVCA (21)) suunised, et tagada läbipaistvus ja anda asjakohane ettekujutus oma investeeringuportfellist.

| 10.19. | The Commission contractually requires that funds into which the EIF invests under the EC mandated programmes apply the valuation guidelines of the European Venture Capital Association (EVCA), which are current industry standard. Funds under older agreements that were entered into before the release of the EVCA guidelines in March 2001 have either adopted these guidelines or do not materially deviate from these principles. The valuations are audited by external auditors and further reviewed by the EIF. |
| --- | --- |

10.19.

The Commission contractually requires that funds into which the EIF invests under the EC mandated programmes apply the valuation guidelines of the European Venture Capital Association (EVCA), which are current industry standard. Funds under older agreements that were entered into before the release of the EVCA guidelines in March 2001 have either adopted these guidelines or do not materially deviate from these principles. The valuations are audited by external auditors and further reviewed by the EIF.

Stardikapital

| 10.20. | Stardikapital asutati nõukogu otsusega 2000/819/EÜ. Asjakohane usaldus- ja haldusleping komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi vahel näeb ette 100 000 euro suurused toetused inimese kohta kuni kolme täiendava töötaja palkamisel riskikapitali fondides, ettevõtlusinkubaatorites või vastavalt neid haldavates ettevõtetes. Komisjon võttis kulukohustuseks kuni 2003. aasta lõpuni kokku 5,6 miljonit eurot. |
| --- | --- |

10.20.

Stardikapital asutati nõukogu otsusega 2000/819/EÜ. Asjakohane usaldus- ja haldusleping komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi vahel näeb ette 100 000 euro suurused toetused inimese kohta kuni kolme täiendava töötaja palkamisel riskikapitali fondides, ettevõtlusinkubaatorites või vastavalt neid haldavates ettevõtetes. Komisjon võttis kulukohustuseks kuni 2003. aasta lõpuni kokku 5,6 miljonit eurot.

| 10.21. | Turg ei ilmutanud selle meetme vastu praktiliselt mingit huvi. Algselt seitsmest huvi tundnud fondist sõlmis selle toetuse saamiseks lepingu ainult kaks. Ühtegi makset ei tehtud. |
| --- | --- |

10.21.

Turg ei ilmutanud selle meetme vastu praktiliselt mingit huvi. Algselt seitsmest huvi tundnud fondist sõlmis selle toetuse saamiseks lepingu ainult kaks. Ühtegi makset ei tehtud.

| 10.21. | An external evaluation of MAP is currently being carried out, which includes an evaluation of the Seed Capital Action. |
| --- | --- |

10.21.

An external evaluation of MAP is currently being carried out, which includes an evaluation of the Seed Capital Action.

Euroopa ühisettevõte

| 10.22. | Euroopa ühisettevõte pakub rahalist toetust kuni 100 000 euro ulatuses väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele riikidevaheliste ühisettevõtete loomiseks Euroopa Liidus. (22) |
| --- | --- |

10.22.

Euroopa ühisettevõte pakub rahalist toetust kuni 100 000 euro ulatuses väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele riikidevaheliste ühisettevõtete loomiseks Euroopa Liidus. (22)

| 10.23. | Meede pole siiski osutunud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele atraktiivseks ning praeguseks on loodud ainult 44 ühisettevõtet. Komisjon on teinud ettepaneku see “kallis, aeglane ja halduselt keerukas” (23) programm järk-järgult kaotada. |
| --- | --- |

10.23.

Meede pole siiski osutunud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele atraktiivseks ning praeguseks on loodud ainult 44 ühisettevõtet. Komisjon on teinud ettepaneku see “kallis, aeglane ja halduselt keerukas” (23) programm järk-järgult kaotada.

| 10.23. | Following an evaluation of the Joint European Venture (JEV) and the other financial instruments of the Growth and Employment Initiative (1998-2000) as at 29 May 2002, the Commission submitted on 8 December 2003 a proposal for a decision of the European Parliament and of the Council to amend the multiannual programme for enterprise and entrepreneurship (2001-2005) and to phase out JEV. This proposal was adopted by Decision No 593/2004/EC of the European Parliament and of the Council of 21 July 2004 and JEV will be closed on 29 December 2004 to new applications for financial contributions submitted by the financial intermediaries. |
| --- | --- |

10.23.

Following an evaluation of the Joint European Venture (JEV) and the other financial instruments of the Growth and Employment Initiative (1998-2000) as at 29 May 2002, the Commission submitted on 8 December 2003 a proposal for a decision of the European Parliament and of the Council to amend the multiannual programme for enterprise and entrepreneurship (2001-2005) and to phase out JEV. This proposal was adopted by Decision No 593/2004/EC of the European Parliament and of the Council of 21 July 2004 and JEV will be closed on 29 December 2004 to new applications for financial contributions submitted by the financial intermediaries.

Järeldused

| 10.24. | Vaja on parandada aruandluse kvaliteeti, eriti andmete osas, mida kasutatakse EL osaluste väärtuse hindamiseks fondides (vt punkt 10.11). |
| --- | --- |

10.24.

Vaja on parandada aruandluse kvaliteeti, eriti andmete osas, mida kasutatakse EL osaluste väärtuse hindamiseks fondides (vt punkt 10.11).

| 10.24. | The Commission is generally satisfied with the quality of the reports received from the EIF. All funds in which the EIF invests are already contractually required to provide data for valuation in accordance with EVCA Guidelines, which are current industry standard. Financial statements including valuations are audited by the venture-capital funds' external auditors. Valuations thus reported are reviewed by the EIF to ensure that they do not materially deviate from EVCA Guidelines. |
| --- | --- |

10.24.

The Commission is generally satisfied with the quality of the reports received from the EIF. All funds in which the EIF invests are already contractually required to provide data for valuation in accordance with EVCA Guidelines, which are current industry standard. Financial statements including valuations are audited by the venture-capital funds' external auditors. Valuations thus reported are reviewed by the EIF to ensure that they do not materially deviate from EVCA Guidelines.

| 10.25. | Eri liikmesriikides tuleb tagatisenõuete suhtes kohaldada ühtseid põhimõtteid (vt punkt 10.12). |
| --- | --- |

10.25.

Eri liikmesriikides tuleb tagatisenõuete suhtes kohaldada ühtseid põhimõtteid (vt punkt 10.12).

| 10.25. | Consistent rules are already being applied in respect of guarantee calls, as pointed out in the reply to point 10.12. |
| --- | --- |

10.25.

Consistent rules are already being applied in respect of guarantee calls, as pointed out in the reply to point 10.12.

| 10.26. | Riskikapitali fondidesse tehtud investeeringute väärtuse hindamise suhtes on vaja täpsemalt kontrollida sektori tunnustatud standardite rakendamist (vt punktid 10.18 ja 10.19). |
| --- | --- |

10.26.

Riskikapitali fondidesse tehtud investeeringute väärtuse hindamise suhtes on vaja täpsemalt kontrollida sektori tunnustatud standardite rakendamist (vt punktid 10.18 ja 10.19).

| 10.26. | The Commission points out that it already contractually requires the EIF and the venture-capital funds in which the EIF invests, to apply EVCA Guidelines, which are the recognised industry standard, and that these standards are generally applied. |
| --- | --- |

10.26.

The Commission points out that it already contractually requires the EIF and the venture-capital funds in which the EIF invests, to apply EVCA Guidelines, which are the recognised industry standard, and that these standards are generally applied.

| 10.27. | Komisjon on teinud ettepaneku kaotada Euroopa ühisettevõtte meede. Samuti peaks ta läbi vaatama ka stardikapitali meetme. (Vt punktid 10.20–10.23). |
| --- | --- |

10.27.

Komisjon on teinud ettepaneku kaotada Euroopa ühisettevõtte meede. Samuti peaks ta läbi vaatama ka stardikapitali meetme. (Vt punktid 10.20–10.23).

| 10.27. | An external evaluation of MAP is currently being carried out, which includes an evaluation of the Seed Capital Action. |
| --- | --- |

10.27.

An external evaluation of MAP is currently being carried out, which includes an evaluation of the Seed Capital Action.

VÄLISTEGEVUSE TAGATISFOND

| 10.28. | Eriti suur krediidirisk ühenduse eelarvele tuleneb Euroopa Investeerimispanga poolt kolmandatele riikidele antud laenude tagamisest. Välistegevuse tagatisfondi eesmärgiks on maksta laen EIPle tagasi, kui laenusaaja oma kohustusi ei täida, ning vältida otseseid nõudeid ühenduse eelarve vastu. |
| --- | --- |

10.28.

Eriti suur krediidirisk ühenduse eelarvele tuleneb Euroopa Investeerimispanga poolt kolmandatele riikidele antud laenude tagamisest. Välistegevuse tagatisfondi eesmärgiks on maksta laen EIPle tagasi, kui laenusaaja oma kohustusi ei täida, ning vältida otseseid nõudeid ühenduse eelarve vastu.

| 10.29. | Kontrollikoja poolt tagatisfondi raamatupidamise suhtes rakendatud auditeerimismenetlused ei toonud esile ühtegi küsimust fondi omanduses olevate varade olemasolu ja nende väärtuse hindamise kohta (vt
  tabel 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.29.

Kontrollikoja poolt tagatisfondi raamatupidamise suhtes rakendatud auditeerimismenetlused ei toonud esile ühtegi küsimust fondi omanduses olevate varade olemasolu ja nende väärtuse hindamise kohta (vt
  tabel 10.1
  ).

LIKVIDEERIMISEL OLEV EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS

Sissejuhatus

| 10.30. | 23. juulil 2002. aastal lõppes Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivus. Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu lisaprotokolliga anti ESTÜ varad ja kohustused üle Euroopa Ühendusele. Nende varade netoväärtus ehk Euroopa Söe- ja Teraseühenduse likvideerimisväärtus tuleb eraldada teadusuuringutele söe- ja terasetööstusega seotud majandussektorites. Euroopa Komisjonile on usaldatud ESTÜ asutamislepingu lõppemise ajal pooleli olnud finantstehingute lõpetamine. (24) |
| --- | --- |

10.30.

23. juulil 2002. aastal lõppes Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivus. Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu lisaprotokolliga anti ESTÜ varad ja kohustused üle Euroopa Ühendusele. Nende varade netoväärtus ehk Euroopa Söe- ja Teraseühenduse likvideerimisväärtus tuleb eraldada teadusuuringutele söe- ja terasetööstusega seotud majandussektorites. Euroopa Komisjonile on usaldatud ESTÜ asutamislepingu lõppemise ajal pooleli olnud finantstehingute lõpetamine. (24)

Likvideerimisel oleva ESTÜ raamatupidamisaruanded

| 10.31. | Likvideerimisel oleva ESTÜ raamatupidamisaruannetel on säilitatud sama struktuur nagu enne ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist ja need on välisaudiitori poolt kontrollitud. Eelmistel aastatel on kontrollikoda välisaudiitori töö läbi vaadanud. Seetõttu eeldas kontrollikoda, et likvideerimisel oleva ESTÜ raamatupidamisaruanded kajastavad õigesti tema netoväärtust ja finantsseisu 31. detsembri 2003. aasta seisuga. |
| --- | --- |

10.31.

Likvideerimisel oleva ESTÜ raamatupidamisaruannetel on säilitatud sama struktuur nagu enne ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist ja need on välisaudiitori poolt kontrollitud. Eelmistel aastatel on kontrollikoda välisaudiitori töö läbi vaadanud. Seetõttu eeldas kontrollikoda, et likvideerimisel oleva ESTÜ raamatupidamisaruanded kajastavad õigesti tema netoväärtust ja finantsseisu 31. detsembri 2003. aasta seisuga.

Infotehnoloogia puudused

| 10.32. | Mõned infotehnoloogiaga seotud puudused, mida kontrollikoda mainis oma 2002. eelarveaasta aastaaruandes, olid saanud üksnes osalise lahenduse. (25) Komisjon peaks võtma vajalikud meetmed lahendamaks seni lahenduseta probleemid. |
| --- | --- |

10.32.

Mõned infotehnoloogiaga seotud puudused, mida kontrollikoda mainis oma 2002. eelarveaasta aastaaruandes, olid saanud üksnes osalise lahenduse. (25) Komisjon peaks võtma vajalikud meetmed lahendamaks seni lahenduseta probleemid.

| 10.32. | The IT weaknesses mentioned by the Court in the 2002 report have all been addressed and the issue of ‘physical and logical security’ has been resolved. With regard to the ‘Plan de continuité des activités’, a Business Continuity Plan and a disaster recovery plan for the accounting software have been implemented. The only remaining issue is the establishment of a disaster recovery site planned to be finalised before the end of 2004. |
| --- | --- |

10.32.

The IT weaknesses mentioned by the Court in the 2002 report have all been addressed and the issue of ‘physical and logical security’ has been resolved. With regard to the ‘Plan de continuité des activités’, a Business Continuity Plan and a disaster recovery plan for the accounting software have been implemented. The only remaining issue is the establishment of a disaster recovery site planned to be finalised before the end of 2004.

Taaskohanemistoetus

| 10.33. | 31. detsembril 2003 moodustas taaskohanemistoetus 75,76 miljonit eurot ja oli likvideerimisel oleva ESTÜ suuruselt teine täitmata maksekohustuste kategooria (vt
  tabel 10.2
  ). |
| --- | --- |

10.33.

31. detsembril 2003 moodustas taaskohanemistoetus 75,76 miljonit eurot ja oli likvideerimisel oleva ESTÜ suuruselt teine täitmata maksekohustuste kategooria (vt
  tabel 10.2
  ).

| 10.33. | Ongoing activities since the expiry of the Treaty consist of the liquidation of outstanding commitments of ECSC readaptation aid. This will continue until 2007. |
| --- | --- |

10.33.

Ongoing activities since the expiry of the Treaty consist of the liquidation of outstanding commitments of ECSC readaptation aid. This will continue until 2007.

| 10.34. | 2003. aastal viis kontrollikoda Saksamaal läbi auditi, et täiendada eelnevatel aastatel tehtud samalaadseid auditeid. (26) Kuigi audit ei toonud esile ühtegi üldist puudust taaskohanemistoetuse haldamisel, leiti siiski erinevusi sellist abi saavate töötajate abikõlblikkuskriteeriumides võrreldes teiste riikidega, kuhu tehti kontrollvisiite eelmistel aastatel. |
| --- | --- |

10.34.

2003. aastal viis kontrollikoda Saksamaal läbi auditi, et täiendada eelnevatel aastatel tehtud samalaadseid auditeid. (26) Kuigi audit ei toonud esile ühtegi üldist puudust taaskohanemistoetuse haldamisel, leiti siiski erinevusi sellist abi saavate töötajate abikõlblikkuskriteeriumides võrreldes teiste riikidega, kuhu tehti kontrollvisiite eelmistel aastatel.

| 10.34. | The difference in the eligibility criteria is due to the fact that the German national criteria are stricter than those established by the European Commission. Member States had the opportunity to implement such national schemes and if they did, they were free to impose different eligibility criteria than those agreed with the Commission in the bilateral conventions. |
| --- | --- |

10.34.

The difference in the eligibility criteria is due to the fact that the German national criteria are stricter than those established by the European Commission. Member States had the opportunity to implement such national schemes and if they did, they were free to impose different eligibility criteria than those agreed with the Commission in the bilateral conventions.

1. lisa — Kehtivad kolmepoolsed lepingud

| Pooled | Valdkond | Sõlmimise või viimase uuendamise kuupäev | Kehtivuse lõpp |
| --- | --- | --- | --- |
| Kontrollikoda, Euroopa Komisjon, Euroopa Investeerimispank | Kontrollikoja audit laenutehingute kohta, mida pank teeb Euroopa ühenduste volituse alusel, ja tehingute kohta, mis kirjendatakse Euroopa ühenduste üldeelarves ja tagatakse selle poolt.
  Kohaldatakse ka Euroopa Arengufondist rahastatavatele tehingutele, mida pank haldab. | 27. oktoober 2003 | 27. oktoober 2007
  Pikendatav vaikival nõusolekul nelja aasta kaupa. |
| Kontrollikoda, Euroopa Komisjon, Euroopa Investeerimispank | Kontrollikoja audit tagatisfondi finantsjuhtimise kohta | 11. jaanuar 1996 | Lõppemise ja uuendamise klausliteta |
| Kontrollikoda, Euroopa Komisjon, Euroopa Investeerimisfond | Kontrollikoja audit ühenduse osaluse kohta Euroopa Investeerimisfondis | 25. september 2003 | 25. september 2005
  Pikendatav vaikival nõusolekul kahe aasta kaupa. |

Pooled

Valdkond

Sõlmimise või viimase uuendamise kuupäev

Kehtivuse lõpp

Kontrollikoda, Euroopa Komisjon, Euroopa Investeerimispank

Kontrollikoja audit laenutehingute kohta, mida pank teeb Euroopa ühenduste volituse alusel, ja tehingute kohta, mis kirjendatakse Euroopa ühenduste üldeelarves ja tagatakse selle poolt.

Kohaldatakse ka Euroopa Arengufondist rahastatavatele tehingutele, mida pank haldab.

27. oktoober 2003

27. oktoober 2007

Pikendatav vaikival nõusolekul nelja aasta kaupa.

Kontrollikoda, Euroopa Komisjon, Euroopa Investeerimispank

Kontrollikoja audit tagatisfondi finantsjuhtimise kohta

11. jaanuar 1996

Lõppemise ja uuendamise klausliteta

Kontrollikoda, Euroopa Komisjon, Euroopa Investeerimisfond

Kontrollikoja audit ühenduse osaluse kohta Euroopa Investeerimisfondis

25. september 2003

25. september 2005

Pikendatav vaikival nõusolekul kahe aasta kaupa.

---

(1)  Nt Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD).

(2)  Euroopa Investeerimisfond (EIF) asutati 1994. aastal eesmärgiga “panustada ühenduse eesmärkide saavutamisse”. Alates 2000. aastast omab Euroopa Investeerimispank (EIP) üle 60 % EIF aktsiatest, Euroopa Komisjoni omanduses EL nimel on 30 % ning ülejäänud kuulub avalikele ja erafinantsinstitutsioonidele. Alates 2001. aastast pakub EIF riskikapitali ning tagatisi finantsvahendajatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavate laenude eest.

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2728/94 näeb ette, et tagatisfondi vahendid peavad potentsiaalsete maksete tagamiseks saavutama eesmärgipärase taseme (sihtsumma), milleks on 9 % tagatud summast. Fondi rahastatakse maksetega eelarvest eelarveaasta alguses ajutisuse põhimõttel. Eelarveaasta lõpus võivad fondi varad sihtsummat ületada. Sel juhul rakendatakse tagasimakseid.

(4)  Sealhulgas tekkinud, kuid maksmata viivised 31. detsembril.

(5)  Pärast EIB-le maksmata tasude mahaarvamist seisuga 31. detsember.

Allikas:komisjon.

(6)  Otsus 98/347/EÜ, 19. mai 1998 (EÜT L 155, 29.5.1998, lk 43).

(7)  Otsus 2000/819/EÜ, 20. detsember 2000 (EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84).

(8)  Vahendajateks, kes sõlmivad tagatislepinguid EIFga, on kas laenuandvad asutused või kas riikliku või vastastikuse garantii ühingud.

(9)  Usalduskontodel olevad summad on kantud ühenduse bilansis VII kirjele “lühiajalised aktivad”, alajagu “mitmesugused võlgnevused”

(10)  Nõukogu 19. mai 1998. aasta otsuse 98/347/EÜ artikkel 7.

(11)  KOM(2003) 758 (lõplik), 8. detsember 2003.

(12)  Viimane avaldatud aruanne on KOM(2003) 480 (lõplik), 5. august 2003.

(13)  Alates 2002. aastast on kõnealused osalused hõlmatud ühenduse bilanssi IV kirje B 1 all (finantspõhivara, muud finantspõhivarad, märgitud osalused ja osalused).

(14)  VKE tagatissüsteem majanduskasvu ja tööhõive algatuse ning mitmeaastase programmi raames.

(15)  Uued VKE tagatissüsteemis osalevad vahendajad. See ei puuduta uusi lepinguid juba varem osalenud vahendajatega.

(16)  Tasud suunatakse usalduskontodele, need ei ole Euroopa Investeerimisfondi tulud.

(17)  Laenutagatiste korral laenude maht ja vastutagatiste korral tagatiste maht.

(18)  Meetodit muudeti hiljuti. Vahendustasu on nüüd väiksem, sest see arvestatakse protsentuaalse osa põhjal, mille tagatis laenust moodustab, aga mitte kogu laenu põhjal.

(19)  Nõukogu 7. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 994/98 ning komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrused (EÜ) nr 69/2001 ja 70/2001. Komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi vahel sõlmitud usaldus- ja haldusleping nõuab vahendajatelt vastavasisulist deklaratsiooni.

(20)  Viiest riskikapitali fondist, mida kohapeal kontrolliti, olid ainult ühel olemas üksikasjalikud juhendid ja kõik tehtud investeeringute väärtuse hinnangud olid põhjendatud.

(21)  Euroopa Riskikapitali Assotsiatsioon.

(22)  Nõukogu 19. mai 1998. aasta otsus 98/347/EÜ ja 20. detsembri 2000. aasta otsus 2000/819/EÜ. Toetusi antakse ühisettevõtte asutamise ettevalmistamiseks ja asutamise korral investeeringuteks, kusjuures toetus kokku ei või ületada 100 000 eurot ühe ühisettevõtte kohta.

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanek (KOM(2003) 758, 8. detsember 2003).

(24)  Nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsus 2003/76/EÜ (ELT L 29, 5.2.2003).

(25)  Eelkõige need, mis käsitlevad “loogilist ja füüsilist turvalisust”, “tegevuse jätkuvuse kava” ning majanduse ja rahanduse peadirektoraadis kasutatavat raamatupidamistarkvara.

(26)  Kontrollikoja eelmiste aastate auditid hõlmasid traditsioonilist terasesektorile antavat abi Ühendkuningriigis ja Itaalias. Saksamaal läbiviidud audit käsitles nii traditsioonilist abi kui ka söekaevandamispiirkondade majanduse ümberkorraldamiseks antavat abi (sotsiaalmeetmeid).

---

| 30.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 293/315 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 293/315

---

ARUANNE KUUENDAST, SEITSMENDAST, KAHEKSANDAST JA ÜHEKSANDAST EUROOPA ARENGUFONDIST (EAF) RAHASTATAVATE TEGEVUSTE KOHTA

---

ARUANNE KUUENDAST, SEITSMENDAST, KAHEKSANDAST JA ÜHEKSANDAST EUROOPA ARENGUFONDIST (EAF) RAHASTATAVATE TEGEVUSTE KOHTA

SISUKORD

Sissejuhatus

I peatükk — kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAF-i rakendamine

Uut tüüpi finantsjuhtimisaruandeid võiks veelgi täiustada

Täiendavad märkused aruande sisu kohta

Järeldused

II peatükk — Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Arengufondide kohta

Kontrollikoja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) kohta 2003. eelarveaastal

Kinnitava avalduse aluseks olev teave

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

Tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Muutused järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimises

III peatükk — Eelnevate tähelepanekute järelaudit

EAFi viimine üldeelarve koosseisu

Eelnevate tähelepanekute kokkuvõte

Olukorra areng

Osalemine EAFi auditeerimisel AKV riikide kõrgeimate kontrolliasutuste poolt

Eelnevate tähelepanekute kokkuvõte

Olukorra areng

Stabexi vahendite seire

Eelnevate tähelepanekute kokkuvõte

Olukorra areng

IV peatükk — Pärast eelmist eelarve täitmise kinnitamismenetlust kontrollikoja poolt avaldatud eriaruannete peamised tähelepanekud

Eriaruanne nr 15/2003 EAFist rahastatud mikroprojektiprogrammide auditi kohta

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 1. | Euroopa Arengufondid (EAFid) on loodud rahvusvaheliste konventsioonide või lepingute (1), mis on sõlmitud Euroopa Liidu liikmesriikide ja teatavate Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide vahel, ning nõukogu otsuste tulemusena 20 ülemeremaa ja -territooriumi (ÜMT) assotsieerimise kohta. Alates 2003. aasta maist kuulub Ida-Timor Cotonou lepingule allakirjutanute hulka, suurendades AKV riikide arvu 78ni. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

1.

Euroopa Arengufondid (EAFid) on loodud rahvusvaheliste konventsioonide või lepingute (1), mis on sõlmitud Euroopa Liidu liikmesriikide ja teatavate Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide vahel, ning nõukogu otsuste tulemusena 20 ülemeremaa ja -territooriumi (ÜMT) assotsieerimise kohta. Alates 2003. aasta maist kuulub Ida-Timor Cotonou lepingule allakirjutanute hulka, suurendades AKV riikide arvu 78ni.

| 2. | Komisjon vastutab EAFide haldamise eest koostöös AKV riikidega, ilma et see piiraks teatavate rahastamisvahendite rakendamist, mis on seni olnud usaldatud Euroopa Investeerimispangale (EIP). Uus, 27. märtsi 2003. aasta finantsmäärus juhatas sisse suure muutuse seoses üheksanda EAFi haldamisega. EIP võttis täieliku vastutuse investeerimisrahastu rakendamise eest ning kuigi komisjon peab kõnealuse haldusvaldkonna üle konsolideeritud arvestust EAFi raamatupidamises, ei arvestata neid tehinguid enam kontrollikoja esitatavas kinnitavas avalduses ega eelarve täitmise kinnitamisel Euroopa Parlamendis (2), (3). Kontrollikojal säilib siiski üldine vastutus EAFi auditi eest. EIP hallatavate tehingute korral täidab ta oma ülesandeid nii, nagu on sätestatud kolmepoolses lepingus EIP, komisjoni ja kontrollikoja vahel (vt eespool viidatud määruse artikkel 112). |
| --- | --- |

2.

Komisjon vastutab EAFide haldamise eest koostöös AKV riikidega, ilma et see piiraks teatavate rahastamisvahendite rakendamist, mis on seni olnud usaldatud Euroopa Investeerimispangale (EIP). Uus, 27. märtsi 2003. aasta finantsmäärus juhatas sisse suure muutuse seoses üheksanda EAFi haldamisega. EIP võttis täieliku vastutuse investeerimisrahastu rakendamise eest ning kuigi komisjon peab kõnealuse haldusvaldkonna üle konsolideeritud arvestust EAFi raamatupidamises, ei arvestata neid tehinguid enam kontrollikoja esitatavas kinnitavas avalduses ega eelarve täitmise kinnitamisel Euroopa Parlamendis (2), (3). Kontrollikojal säilib siiski üldine vastutus EAFi auditi eest. EIP hallatavate tehingute korral täidab ta oma ülesandeid nii, nagu on sätestatud kolmepoolses lepingus EIP, komisjoni ja kontrollikoja vahel (vt eespool viidatud määruse artikkel 112).

| 3. | EAFi rakendusperiood jääb endiselt väga pikaks (vt
  tabel 1
  ). |
| --- | --- |

3.

EAFi rakendusperiood jääb endiselt väga pikaks (vt
  tabel 1
  ).

| 3. | The overall duration of EDFs is long because, in the past, unused amounts could be recommitted under the same EDF. Following the entry into force of the Cotonou Agreement, all decommitted balances will be reused under the 9th EDF, which will speed up the closure of the preceding EDFs. Nonetheless, the implementation period for projects and programmes within the EDFs is comparable to other Community development aid programmes and those of Member States or the major donors. |
| --- | --- |

3.

The overall duration of EDFs is long because, in the past, unused amounts could be recommitted under the same EDF. Following the entry into force of the Cotonou Agreement, all decommitted balances will be reused under the 9th EDF, which will speed up the closure of the preceding EDFs. Nonetheless, the implementation period for projects and programmes within the EDFs is comparable to other Community development aid programmes and those of Member States or the major donors.

Tabel 1 — AKV-ELi ja EAFi vaheliste lepete ja konventsioonide kestus

| AKV-ELi konventsioon või kokkulepe | EAF |
| --- | --- |
| Ametlik kestus | Tegelik elluviimise kestus seisuga 31. detsember 2003 |
| Kolmas Lomé konventsioon (EÜT L 86, 31.3.1986) | Kuues EAF | Määramata (4) |
| Viis aastat alates 1. märtsist 1985 (artikkel 291) | Viis aastat alates 1. märtsist 1985 (artikkel 194) | 17 aastat alates 24. märtsist 1986 (5) |
| Neljas Lomé konventsioon (EÜT L 229, 17.8.1991), mis vaadati läbi Mauritiusel 4. novembril 1995 (EÜT L 156, 29.5.1998) | Seitsmes EAF | Määramata (4) |
| Viis aastat alates 1. märtsist 1990 (finantsprotokolli artikkel 1) | 12 aastat alates 1. septembrist 1991a (5) |
| Kümme aastat alates 1. märtsist 1990 (artikkel 366 lõige 1) | Kaheksas EAF | Määramata (4) |
| Viis aastat alates 1. märtsist 1995 (teise finantsprotokolli artikkel 1) | Viis aastat alates 1. juunist 1998a. (5) |
| AKV-ELi Cotonous allkirjastatud partnerlusleping (EÜT L 317, 15.12.2000) | Üheksas EAF | Elluviimist alustatud 1. aprillil 2003 (5) |
| 20 aastat alates 1. märtsist 2000 (artikkel 95) | Viis aastat alates 1. märtsist 2000 (finantsprotokolli artikkel 1) | |

AKV-ELi konventsioon või kokkulepe

EAF

Ametlik kestus

Tegelik elluviimise kestus seisuga 31. detsember 2003

Kolmas Lomé konventsioon (EÜT L 86, 31.3.1986)

Kuues EAF

Määramata (4)

Viis aastat alates 1. märtsist 1985 (artikkel 291)

Viis aastat alates 1. märtsist 1985 (artikkel 194)

17 aastat alates 24. märtsist 1986 (5)

Neljas Lomé konventsioon (EÜT L 229, 17.8.1991), mis vaadati läbi Mauritiusel 4. novembril 1995 (EÜT L 156, 29.5.1998)

Seitsmes EAF

Määramata (4)

Viis aastat alates 1. märtsist 1990 (finantsprotokolli artikkel 1)

12 aastat alates 1. septembrist 1991a (5)

Kümme aastat alates 1. märtsist 1990 (artikkel 366 lõige 1)

Kaheksas EAF

Määramata (4)

Viis aastat alates 1. märtsist 1995 (teise finantsprotokolli artikkel 1)

Viis aastat alates 1. juunist 1998a. (5)

AKV-ELi Cotonous allkirjastatud partnerlusleping (EÜT L 317, 15.12.2000)

Üheksas EAF

Elluviimist alustatud 1. aprillil 2003 (5)

20 aastat alates 1. märtsist 2000 (artikkel 95)

Viis aastat alates 1. märtsist 2000 (finantsprotokolli artikkel 1)

| 4. | Üheksas EAF jõustus 1. aprillil 2003, samal kuupäeval kui Cotonou leping, mis kirjutati alla juunis 2000. |
| --- | --- |

4.

Üheksas EAF jõustus 1. aprillil 2003, samal kuupäeval kui Cotonou leping, mis kirjutati alla juunis 2000.

| 4. | The 9th EDF could not enter into force until it had been ratified by all the Member States and by two-thirds of the ACP States. |
| --- | --- |

4.

The 9th EDF could not enter into force until it had been ratified by all the Member States and by two-thirds of the ACP States.

| 5. | Kõigi nelja 2003. aastal rakendatud EAFi rahalised eraldised, välja arvatud vahendid, mis on nüüd EIP ainuhaldusel, suunati peamiselt: |
| --- | --- |

5.

Kõigi nelja 2003. aastal rakendatud EAFi rahalised eraldised, välja arvatud vahendid, mis on nüüd EIP ainuhaldusel, suunati peamiselt:

| a) | programmikohaseks abiks (6), mis on mõeldud arenguprojektide elluviimiseks (umbes pool eraldiste kogusummast); |
| --- | --- |

a)

programmikohaseks abiks (6), mis on mõeldud arenguprojektide elluviimiseks (umbes pool eraldiste kogusummast);

| b) | programmikohaseks abiks (7), mis on mõeldud otseseks eelarvetoetuseks abisaajatele riikidele (peaaegu veerand eraldiste kogusummast); |
| --- | --- |

b)

programmikohaseks abiks (7), mis on mõeldud otseseks eelarvetoetuseks abisaajatele riikidele (peaaegu veerand eraldiste kogusummast);

| c) | programmiväliseks abiks, mis on mõeldud konkreetsetele koostöövaldkondadele nagu eksporttoodete toetus (Stabex ja Sysmin või FLEX) või rahaliseks osaluseks nagu riskikapital (7) ja võlakergenduseks (veidi üle veerandi eraldiste kogusummast). |
| --- | --- |

c)

programmiväliseks abiks, mis on mõeldud konkreetsetele koostöövaldkondadele nagu eksporttoodete toetus (Stabex ja Sysmin või FLEX) või rahaliseks osaluseks nagu riskikapital (7) ja võlakergenduseks (veidi üle veerandi eraldiste kogusummast).

| 6. | Kui programmitöö on lõpule viidud, siis lastakse EAFi vahendid põhimõtteliselt käiku kahes järgus, nagu on ette nähtud menetluses, kuhu kaasatakse komisjon ja AKV abisaajad riigid. Saades AKV riigilt taotluse, võtab komisjon kui juhtiv eelarvevahendite käsutaja vastu rahastamisotsused (mida näidatakse raamatupidamisarvestuses kui rahalisi kohustusi (8)), olles eelnevalt saanud nõusoleku liikmesriikide esindajatest koosnevalt EAFi komiteelt (9). Seejärel määravad komisjon ja AKV riik rahastamislepingute raames kindlaks eeskirjad, mille kohaselt kõnealuse riigi siseriiklik eelarvevahendite käsutaja (10) hakkab neid otsuseid ellu viima. Viimane sõlmib lepingud (näidatakse raamatupidamisarvestuses kui individuaalseid juriidilisi kulukohustusi (11)) ja annab loa maksete tegemiseks, mida kontrollib ja sooritab komisjon vastavalt EAFide rakendusmenetlustele ja selleks loodud rahastamiskanalitele. |
| --- | --- |

6.

Kui programmitöö on lõpule viidud, siis lastakse EAFi vahendid põhimõtteliselt käiku kahes järgus, nagu on ette nähtud menetluses, kuhu kaasatakse komisjon ja AKV abisaajad riigid. Saades AKV riigilt taotluse, võtab komisjon kui juhtiv eelarvevahendite käsutaja vastu rahastamisotsused (mida näidatakse raamatupidamisarvestuses kui rahalisi kohustusi (8)), olles eelnevalt saanud nõusoleku liikmesriikide esindajatest koosnevalt EAFi komiteelt (9). Seejärel määravad komisjon ja AKV riik rahastamislepingute raames kindlaks eeskirjad, mille kohaselt kõnealuse riigi siseriiklik eelarvevahendite käsutaja (10) hakkab neid otsuseid ellu viima. Viimane sõlmib lepingud (näidatakse raamatupidamisarvestuses kui individuaalseid juriidilisi kulukohustusi (11)) ja annab loa maksete tegemiseks, mida kontrollib ja sooritab komisjon vastavalt EAFide rakendusmenetlustele ja selleks loodud rahastamiskanalitele.

| 7. | Otsene eelarvetoetus, mis hõlmab EAFi rahastusest kasvava osa — umbes 800 miljonit eurot kulukohustusi 2003. aastal (24 % kogusummast) — ei kuulu sellesse ühise halduse süsteemi. Selles osas jääb komisjon ainsaks eelarvevahendite käsutajaks ja samuti nagu liidu üldeelarvest rahastatava välisabi korral, võivad “rahastamislepingud (...) eelarvetoetuse valdkonnas, mis on juriidilised kulukohustused, põhjustada makseid ilma muude juriidiliste kulukohustuste võtmiseta” (12). Olles kontrollinud, et Cotonou lepingu ja rahastamislepingu tingimused on täidetud, teeb komisjon ainult oma allkirja alusel vahendite esialgse ülekande abisaajate riikide eelarvetesse. Kui see ülekanne on tehtud, muutuvad need vahendid osaks AKV riikide vahenditest ja hõlmatakse nende eelarvetesse. Juriidilisest ja raamatupidamise seisukohast kasutatakse ja auditeeritakse neid vastavalt abisaajate riikide õigusnormidele ja menetlustele. Komisjon ja teised peamised rahvusvahelised rahastajad hindavad nii riigi rahanduse juhtimise paranemist neis riikides kui ka tulemusi vaesuse vähendamisel. Enne uute osamaksete väljamaksmist kontrollib komisjon, kas parendused, mis olid seatud rahastamislepingu tingimusteks, on ellu viidud. |
| --- | --- |

7.

Otsene eelarvetoetus, mis hõlmab EAFi rahastusest kasvava osa — umbes 800 miljonit eurot kulukohustusi 2003. aastal (24 % kogusummast) — ei kuulu sellesse ühise halduse süsteemi. Selles osas jääb komisjon ainsaks eelarvevahendite käsutajaks ja samuti nagu liidu üldeelarvest rahastatava välisabi korral, võivad “rahastamislepingud (...) eelarvetoetuse valdkonnas, mis on juriidilised kulukohustused, põhjustada makseid ilma muude juriidiliste kulukohustuste võtmiseta” (12). Olles kontrollinud, et Cotonou lepingu ja rahastamislepingu tingimused on täidetud, teeb komisjon ainult oma allkirja alusel vahendite esialgse ülekande abisaajate riikide eelarvetesse. Kui see ülekanne on tehtud, muutuvad need vahendid osaks AKV riikide vahenditest ja hõlmatakse nende eelarvetesse. Juriidilisest ja raamatupidamise seisukohast kasutatakse ja auditeeritakse neid vastavalt abisaajate riikide õigusnormidele ja menetlustele. Komisjon ja teised peamised rahvusvahelised rahastajad hindavad nii riigi rahanduse juhtimise paranemist neis riikides kui ka tulemusi vaesuse vähendamisel. Enne uute osamaksete väljamaksmist kontrollib komisjon, kas parendused, mis olid seatud rahastamislepingu tingimusteks, on ellu viidud.

| 8. | 2003. aasta viimaseks iseloomulikuks jooneks oli komisjoni teenistuste, kes vastutavad EAFide rakendamise eest, intensiivne ümberkorraldamine. Oma välisabireformi raames (13) ning sellise abi haldamise kiiremaks ja kvaliteetsemaks muutmiseks andis komisjon märkimisväärse osa oma funktsioonidest ja vahenditest üle oma delegatsioonidele AKV riikides (2003. aasta lõpu seisuga oli üleandmine täielikult lõpule viidud 16 delegatsiooni puhul ja 11 puhul oli see toimumas, kuna aga ülejäänud 17 korral oli üleandmine kavas lõpetada enne 2004. aasta juulit). |
| --- | --- |

8.

2003. aasta viimaseks iseloomulikuks jooneks oli komisjoni teenistuste, kes vastutavad EAFide rakendamise eest, intensiivne ümberkorraldamine. Oma välisabireformi raames (13) ning sellise abi haldamise kiiremaks ja kvaliteetsemaks muutmiseks andis komisjon märkimisväärse osa oma funktsioonidest ja vahenditest üle oma delegatsioonidele AKV riikides (2003. aasta lõpu seisuga oli üleandmine täielikult lõpule viidud 16 delegatsiooni puhul ja 11 puhul oli see toimumas, kuna aga ülejäänud 17 korral oli üleandmine kavas lõpetada enne 2004. aasta juulit).

I PEATÜKK — KUUENDA, SEITSMENDA, KAHEKSANDA JA ÜHEKSANDA EAF-I RAKENDAMINE (14)

Uut tüüpi finantsjuhtimisaruandeid võiks veelgi täiustada

| 9. | 2003. eelarveaasta finantsjuhtimisaruanne 6., 7., 8., ja 9. EAFi kohta, mille komisjon edastas kontrollikojale 22. juunil 2004, s.o pärast 31. mai tähtaega, mis on sätestatud 9. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklites 102 ja 135, järgib uut vormi. See sisaldab mitmekülgsemat teavet, mis on ühteaegu nii kõikehõlmavam kui ka üksikasjalikum. Eriti väärib märkimist eesmärkide ja saavutuste võrdlus ning eelarvet kinnitavate organite ja kontrollikoja soovituste täitmise järelkontroll. Aruanne kajastab EAFi haldamise peamisi jooni 2003. eelarveaastal. Sellest nähtub, et võrreldes eelmiste aastatega suurenes rahaliste ja juriidiliste kulukohustuste ning maksete maht kõigis komisjoni ja EIP hallatavates valdkondades (vt
  tabelid 2 ja 3
  ). |
| --- | --- |

9.

2003. eelarveaasta finantsjuhtimisaruanne 6., 7., 8., ja 9. EAFi kohta, mille komisjon edastas kontrollikojale 22. juunil 2004, s.o pärast 31. mai tähtaega, mis on sätestatud 9. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklites 102 ja 135, järgib uut vormi. See sisaldab mitmekülgsemat teavet, mis on ühteaegu nii kõikehõlmavam kui ka üksikasjalikum. Eriti väärib märkimist eesmärkide ja saavutuste võrdlus ning eelarvet kinnitavate organite ja kontrollikoja soovituste täitmise järelkontroll. Aruanne kajastab EAFi haldamise peamisi jooni 2003. eelarveaastal. Sellest nähtub, et võrreldes eelmiste aastatega suurenes rahaliste ja juriidiliste kulukohustuste ning maksete maht kõigis komisjoni ja EIP hallatavates valdkondades (vt
  tabelid 2 ja 3
  ).

Tabel 2 — EAFi vahendite kumulatiivne kasutamine 31. detsembri 2003 seisuga

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | Olukord 2002. a lõpus | Eelarve täitmine 2003. eelarveaastal | Olukord 2003. a lõpus |
| Kokku | Täitmismäär % (17) | 6. EAF | 7. EAF | 8. EAF (18) | 9. EAF (19) | Kokku
   (19) | 6. EAF | 7. EAF | 8. EAF (18) | 9. EAF (19) | Kokku
   (19) | Täitmismäär % (17) |
| A — VAHENDID (15) | 32 840,4 | | – 357,5 | – 585,6 | –1 736,7 | 15 493,1 | 12 813,3 | 7 471,6 | 10 926,1 | 11 762,9 | 15 493,1 | 45 653,7 | |
| B — KASUTAMINE | | | | | | | | | | | | | |
| 1. Finantskohustused | 29 921,2 | 91,1 | –13,1 | –2,6 | 255,1 | 3 522,4 | 3 761,8 | 7 471,6 | 10 926,1 | 11 762,9 | 3 522,4 | 33 683,0 | 73,8 |
| 2. Individuaalsed juriidilised kohustused | 24 824,2 | 75,6 | 30,7 | 311,7 | 1 406,6 | 1 133,7 | 2 882,7 | 7 349,6 | 10 297,1 | 8 926,5 | 1 133,7 | 27 706,9 | 60,7 |
| 3. Väljamaksed (16) | 21 536,4 | 65,6 | 47,0 | 486,2 | 1 559,6 | 281,7 | 2 374,5 | 7 282,1 | 9 718,6 | 6 628,5 | 281,7 | 23 910,9 | 52,4 |
| C — Välja maksmata (B1-B3) | 8 384,8 | 25,5 | | | | | | 189,5 | 1 207,5 | 5 134,4 | 3 240,7 | 9 772,1 | 21,4 |
| D — Kasutatav jääk (A-B1) | 2 919,2 | 8,9 | | | | | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 11 970,7 | 11 970,7 | 26,2 |

(miljonit eurot)

Olukord 2002. a lõpus

Eelarve täitmine 2003. eelarveaastal

Olukord 2003. a lõpus

Kokku

Täitmismäär % (17)

6. EAF

7. EAF

8. EAF (18)

9. EAF (19)

Kokku
   (19)

6. EAF

7. EAF

8. EAF (18)

9. EAF (19)

Kokku
   (19)

Täitmismäär % (17)

A — VAHENDID (15)

32 840,4

– 357,5

– 585,6

–1 736,7

15 493,1

12 813,3

7 471,6

10 926,1

11 762,9

15 493,1

45 653,7

B — KASUTAMINE

1. Finantskohustused

29 921,2

91,1

–13,1

–2,6

255,1

3 522,4

3 761,8

7 471,6

10 926,1

11 762,9

3 522,4

33 683,0

73,8

2. Individuaalsed juriidilised kohustused

24 824,2

75,6

30,7

311,7

1 406,6

1 133,7

2 882,7

7 349,6

10 297,1

8 926,5

1 133,7

27 706,9

60,7

3. Väljamaksed (16)

21 536,4

65,6

47,0

486,2

1 559,6

281,7

2 374,5

7 282,1

9 718,6

6 628,5

281,7

23 910,9

52,4

C — Välja maksmata (B1-B3)

8 384,8

25,5

189,5

1 207,5

5 134,4

3 240,7

9 772,1

21,4

D — Kasutatav jääk (A-B1)

2 919,2

8,9

0,0

0,0

0,0

11 970,7

11 970,7

26,2

Tabel 3 — Eelarve täitmine eelarveaastatel 2000–2003

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| 1. Finantskohustused | 3 757,4 | 1 554,2 | 1 768,4 | 3 761,8 |
| 2. Individuaalsed juriidilised kohustused | 2 296,2 | 2 263,4 | 2 142,9 | 2 882,7 |
| 3. Väljamaksed | 1 547,7 | 2 067,9 | 1 852,7 | 2 374,5 |
| Allikas:Kontrollikoda. |

(miljonit eurot)

2000

2001

2002

2003

1. Finantskohustused

3 757,4

1 554,2

1 768,4

3 761,8

2. Individuaalsed juriidilised kohustused

2 296,2

2 263,4

2 142,9

2 882,7

3. Väljamaksed

1 547,7

2 067,9

1 852,7

2 374,5

Allikas:Kontrollikoda.

| 10. | Sellegipoolest oleks aruanne paljude oluliste valdkondade kohta võinud olla veelgi selgem ja täpsem ning selle teabeline väärtus oleks olnud suurem, kui teatavad faktid oleksid olnud taustaga arusaadavamalt seostatud: |
| --- | --- |

10.

Sellegipoolest oleks aruanne paljude oluliste valdkondade kohta võinud olla veelgi selgem ja täpsem ning selle teabeline väärtus oleks olnud suurem, kui teatavad faktid oleksid olnud taustaga arusaadavamalt seostatud:

| 10. | As in the past, the Commission will take account of the comments of the Court when drawing up its forthcoming reports on financial management; |
| --- | --- |

10.

As in the past, the Commission will take account of the comments of the Court when drawing up its forthcoming reports on financial management;

| a) | seoses rahaliste kohustuste kõrge tasemega oleks olnud kasulik tuua esile, et arvestades Cotonou lepingu allkirjastamist 2000. aasta juunis, oli võimalik 9. EAFi programmitööd alustada juba hulk aega enne selle jõustumist aprillis 2003. Oli peaaegu vältimatu, et selle pika ettevalmistusperioodi tulemuseks oli suur rahaliste ja juriidiliste kulukohustuste maht; |
| --- | --- |

a)

seoses rahaliste kohustuste kõrge tasemega oleks olnud kasulik tuua esile, et arvestades Cotonou lepingu allkirjastamist 2000. aasta juunis, oli võimalik 9. EAFi programmitööd alustada juba hulk aega enne selle jõustumist aprillis 2003. Oli peaaegu vältimatu, et selle pika ettevalmistusperioodi tulemuseks oli suur rahaliste ja juriidiliste kulukohustuste maht;

| (a) | The Commission has taken transitional measures to remedy the delay in ratifying the Cotonou Agreements. It is true, however, that EDFs are implemented cyclically, as the amounts committed are always higher at the start of an EDF. Fully integrating cooperation with the ACP countries into the general EU budget would solve the problem. |
| --- | --- |

(a)

The Commission has taken transitional measures to remedy the delay in ratifying the Cotonou Agreements. It is true, however, that EDFs are implemented cyclically, as the amounts committed are always higher at the start of an EDF. Fully integrating cooperation with the ACP countries into the general EU budget would solve the problem.

| b) | ms puutub suurde juriidiliste kulukohustuste mahtu, siis osaliselt saavutati see meetmetega, mis nägid ette kiireid väljamakseid (algatus suurtes võlgades vaeste riikide toetamiseks, otsene eelarvetoetus jne) — see on üks küsimus, mis pole aruande 3. leheküljel olevas selgitavas tabelis küllalt arusaadavalt väljendatud. |
| --- | --- |

b)

ms puutub suurde juriidiliste kulukohustuste mahtu, siis osaliselt saavutati see meetmetega, mis nägid ette kiireid väljamakseid (algatus suurtes võlgades vaeste riikide toetamiseks, otsene eelarvetoetus jne) — see on üks küsimus, mis pole aruande 3. leheküljel olevas selgitavas tabelis küllalt arusaadavalt väljendatud.

| (b) | The increased recourse to sectoral support and budgetary aid, where the conditions are met, has been part of the agreed EC development policy since 2000 (see paragraph 25 of the Statement by the Council and the Commission on EC Development Policy, December 2000, COM(2000) 0212). Moreover, other sectors showed greater increases over the forecasts (for instance, commitments for social and human development were above target). |
| --- | --- |

(b)

The increased recourse to sectoral support and budgetary aid, where the conditions are met, has been part of the agreed EC development policy since 2000 (see paragraph 25 of the Statement by the Council and the Commission on EC Development Policy, December 2000, COM(2000) 0212). Moreover, other sectors showed greater increases over the forecasts (for instance, commitments for social and human development were above target).

| 11. | Praegusel kujul esitatud finantsteave muudab võimatuks 9. EAFi raames projektidesse suunatud summade, eelarvetoetuste ja programmivälise abi (20) võrdlemise varasemate EAFide vastavate summadega. |
| --- | --- |

11.

Praegusel kujul esitatud finantsteave muudab võimatuks 9. EAFi raames projektidesse suunatud summade, eelarvetoetuste ja programmivälise abi (20) võrdlemise varasemate EAFide vastavate summadega.

| 11. | The 9th EDF no longer includes the instrument concept that was present in earlier EDFs or certain presentations. Nevertheless, as regards the 9th EDF, the revenue and expenditure accounts give the information concerned separately. The report on financial management gives details of the budget support. |
| --- | --- |

11.

The 9th EDF no longer includes the instrument concept that was present in earlier EDFs or certain presentations. Nevertheless, as regards the 9th EDF, the revenue and expenditure accounts give the information concerned separately. The report on financial management gives details of the budget support.

| 12. | Ajal, mil alustatakse ettevalmistusi kümnenda EAFi jaoks, ei ole veel tehtud rahastamisotsuseid 75 % ulatuses üheksanda EAFi eraldistest ning korraga toimib neli erinevat EAFi, kusjuures igaühel on oma reeglid. Neid fakte koos üleminekuprobleemidega, millele kontrollikoda juba tähelepanu juhtis (vt punkt 57), tuleks silmas pidada arutelus võimaluse üle lülitada EAFid eelarve koosseisu. |
| --- | --- |

12.

Ajal, mil alustatakse ettevalmistusi kümnenda EAFi jaoks, ei ole veel tehtud rahastamisotsuseid 75 % ulatuses üheksanda EAFi eraldistest ning korraga toimib neli erinevat EAFi, kusjuures igaühel on oma reeglid. Neid fakte koos üleminekuprobleemidega, millele kontrollikoda juba tähelepanu juhtis (vt punkt 57), tuleks silmas pidada arutelus võimaluse üle lülitada EAFid eelarve koosseisu.

| 12. | The Commission fully agrees with the Court on this point and has set out the advantages of including EDFs in the budget in its communication (COM(2003) 590 of 8 October 2003) (see also the Commission's reply to paragraph 57). |
| --- | --- |

12.

The Commission fully agrees with the Court on this point and has set out the advantages of including EDFs in the budget in its communication (COM(2003) 590 of 8 October 2003) (see also the Commission's reply to paragraph 57).

The Commission plans to commit all the 9th EDF funds before the end of 2007. If EDFs are not included in the budget, a new EDF will be needed for commitments in 2008. Meanwhile, preparations for the 10th EDF have started so that the necessary negotiations with the ACP States and the Council can take place in good time.

| 13. | Asjaolu, et algne eesmärk võtta 2003. aastal kulukohustusi 2 500 miljoni euro ulatuses ületati 49 % võrra, võib põhjendada liiga ettevaatliku prognoosiga, mille juures ei võetud paljusid tegureid piisavalt arvesse (vt punkt 10). Lisaks on finantsjuhtimisaruandes endiselt liiga vähe teavet kvantitatiivsete eesmärkide seadmise kohta. |
| --- | --- |

13.

Asjaolu, et algne eesmärk võtta 2003. aastal kulukohustusi 2 500 miljoni euro ulatuses ületati 49 % võrra, võib põhjendada liiga ettevaatliku prognoosiga, mille juures ei võetud paljusid tegureid piisavalt arvesse (vt punkt 10). Lisaks on finantsjuhtimisaruandes endiselt liiga vähe teavet kvantitatiivsete eesmärkide seadmise kohta.

| 13. | The uncertainty surrounding the ratification of the Cotonou Agreements and the entry into force of the 9th EDF justified a certain amount of caution in forecasting commitments. The objective was already some 20 % higher than actual commitments in 2002. |
| --- | --- |

13.

The uncertainty surrounding the ratification of the Cotonou Agreements and the entry into force of the 9th EDF justified a certain amount of caution in forecasting commitments. The objective was already some 20 % higher than actual commitments in 2002.

The information available for setting objectives, which is extensive and originates in particular from meetings with Heads of Delegations as well as a reporting system, will be reflected in the forthcoming report on financial management.

| 14. | Kolm riiki (Prantsusmaa, Portugal ja Rootsi) ei maksnud oma osalusi 2003. aasta neljanda kvartali lõpuks täielikult sisse (puudujääk 96 miljonit eurot). Arvestades seda vahendite defitsiiti ja otsust maksta 170 miljonit eurot Ülemaailmsesse Tervisefondi (Global Health Fund), oli komisjon sunnitud makseid 270 miljoni euro ulatuses 2004. aasta jaanuari lõpuni edasi lükkama. Oluline oleks olnud esitada rohkem infot nende puudujääkide põhjuste ja nende reguleerimiseks 2004. aasta alguseks kavandatud meetmete kohta. |
| --- | --- |

14.

Kolm riiki (Prantsusmaa, Portugal ja Rootsi) ei maksnud oma osalusi 2003. aasta neljanda kvartali lõpuks täielikult sisse (puudujääk 96 miljonit eurot). Arvestades seda vahendite defitsiiti ja otsust maksta 170 miljonit eurot Ülemaailmsesse Tervisefondi (Global Health Fund), oli komisjon sunnitud makseid 270 miljoni euro ulatuses 2004. aasta jaanuari lõpuni edasi lükkama. Oluline oleks olnud esitada rohkem infot nende puudujääkide põhjuste ja nende reguleerimiseks 2004. aasta alguseks kavandatud meetmete kohta.

| 14. | The estimates of expenditure for the following year have to be made in September. The Cotonou Agreements introduced innovations as regards calls for funds from Member States. The estimate of expenditure for the following year, which is made in September, is approved by the Council ACP Group. Although the machinery for increasing contributions exists, it is often difficult to implement as it alters Member States' estimates of expenditure. The payment by Member States of their contributions to the EDFs, within the time limits, is a legal requirement. |
| --- | --- |

14.

The estimates of expenditure for the following year have to be made in September. The Cotonou Agreements introduced innovations as regards calls for funds from Member States. The estimate of expenditure for the following year, which is made in September, is approved by the Council ACP Group. Although the machinery for increasing contributions exists, it is often difficult to implement as it alters Member States' estimates of expenditure. The payment by Member States of their contributions to the EDFs, within the time limits, is a legal requirement.

At the end of 2003, the Commission committed and paid in full a contribution to the Global Health Fund (EUR 170 million) which was not included in the estimates. The led temporarily to a shortfall in EDF cashflow which was repaired at the end of January 2004 with the payment of the first instalment of the contributions from Member States.

Täiendavad märkused aruande sisu kohta

| 15. | Esitledes oma eesmärke ja eelistusi 2003. eelarveaastaks, selgitas komisjon, mida ta oli teinud (kvaliteedisüsteemide kehtestamine ja rakendussuunised), et parandada projektide ja programmide kvaliteeti. Eriti väärib märkimist eelarvetoetuste suurendamisele suunatud meetme üksikasjalik tutvustamine (selles osas võeti 2003. aastal kulukohustusi 807,6 miljoni euro ulatuses) — millele, tõsi küll, lisandub teatav tinglikkus (mõned riigid seda liiki rahastamist ei saanud, teised aga said seda viivitusega probleemide tõttu, mille komisjon päevavalgele tõi). Komisjon esitles detailselt 2002.–2003. aastal välja töötatud vahendeid riigi rahanduse juhtimise hindamiseks ja seireks seda liiki toetust saavates riikides (täielik kontroll, mille raames koostatakse algolukorra analüüs, iga-aastased ülevaated, et hinnata edusamme, delegatsioonide iga-aastased aruanded seirediagrammide kujul, teostuse mõõdikud, mille abil jälgitakse tervishoiu ja hariduse rahastamise ning riigi rahanduse juhtimise tulemusi). |
| --- | --- |

15.

Esitledes oma eesmärke ja eelistusi 2003. eelarveaastaks, selgitas komisjon, mida ta oli teinud (kvaliteedisüsteemide kehtestamine ja rakendussuunised), et parandada projektide ja programmide kvaliteeti. Eriti väärib märkimist eelarvetoetuste suurendamisele suunatud meetme üksikasjalik tutvustamine (selles osas võeti 2003. aastal kulukohustusi 807,6 miljoni euro ulatuses) — millele, tõsi küll, lisandub teatav tinglikkus (mõned riigid seda liiki rahastamist ei saanud, teised aga said seda viivitusega probleemide tõttu, mille komisjon päevavalgele tõi). Komisjon esitles detailselt 2002.–2003. aastal välja töötatud vahendeid riigi rahanduse juhtimise hindamiseks ja seireks seda liiki toetust saavates riikides (täielik kontroll, mille raames koostatakse algolukorra analüüs, iga-aastased ülevaated, et hinnata edusamme, delegatsioonide iga-aastased aruanded seirediagrammide kujul, teostuse mõõdikud, mille abil jälgitakse tervishoiu ja hariduse rahastamise ning riigi rahanduse juhtimise tulemusi).

| 15. | The Commission confirms that the award of budget support is indeed subject to certain conditions and depends in particular on the commitment of the beneficiary State to improving the management of its public finances. The Commission's principal objective in monitoring public finances is to make best use of the tools developed in 2002 to 2003 (follow-up reports and monitoring charts). |
| --- | --- |

15.

The Commission confirms that the award of budget support is indeed subject to certain conditions and depends in particular on the commitment of the beneficiary State to improving the management of its public finances. The Commission's principal objective in monitoring public finances is to make best use of the tools developed in 2002 to 2003 (follow-up reports and monitoring charts).

The Commission actively participates with the World Bank and several Member States in measures to identify, in agreement with the partner countries, indicators in the management of public finances.

| 16. | Kontrollikoda on tähele pannud põhjendamatute täitmata kulukohustuste mahu vähendamiseks tehtud olulisi jõupingutusi, eelkõige vaadates neid kohustusi läbi piirkondlikul alusel korraldatud seminaride käigus. Komisjon esitas AKV riikides paiknevatele delegatsioonidele juhtimisressursside üleandmisele suunatud reformi põhijooned. Selles suhtes oli 2003. aasta pöördeline, kus kõrvuti eksisteerisid kaks juhtimissüsteemi, ilma et üleandmise oodatud tulemused oleksid eelarve täitmisel kohe avaldunud. |
| --- | --- |

16.

Kontrollikoda on tähele pannud põhjendamatute täitmata kulukohustuste mahu vähendamiseks tehtud olulisi jõupingutusi, eelkõige vaadates neid kohustusi läbi piirkondlikul alusel korraldatud seminaride käigus. Komisjon esitas AKV riikides paiknevatele delegatsioonidele juhtimisressursside üleandmisele suunatud reformi põhijooned. Selles suhtes oli 2003. aasta pöördeline, kus kõrvuti eksisteerisid kaks juhtimissüsteemi, ilma et üleandmise oodatud tulemused oleksid eelarve täitmisel kohe avaldunud.

| 16. | The first results of decentralisation, e.g. faster implementation, are already evident in the Delegations where decentralisation has been applied. Owing to the dual management system (decentralised and not decentralised) in 2003, it is true that it is difficult to see whether decentralisation has had a definite impact on the overall implementation of EDFs at this stage. |
| --- | --- |

16.

The first results of decentralisation, e.g. faster implementation, are already evident in the Delegations where decentralisation has been applied. Owing to the dual management system (decentralised and not decentralised) in 2003, it is true that it is difficult to see whether decentralisation has had a definite impact on the overall implementation of EDFs at this stage.

Reports on decentralisation were sent regularly to the budgetary authority.

| 17. | Ajal, mil liidu üldeelarvet struktureeritakse tegevuste kaupa, et võimaldada ülevaadet liidu iga tegevuseesmärgi halduskuludest, märgib kontrollikoda, et komisjon ei ole pühendanud sellele teemale ühtegi osa oma finantsjuhtimisaruandest. On soovitatav, et tulevikus annaks see aruanne ülevaate liidu üldeelarvest kaetavatest EAFi halduskuludest, võimalusel peamiste tegevuskirjete kaupa, lähtudes asjaolust, et see teave peaks olema kättesaadav, niivõrd kui seda on võimalik eristada üldeelarve jaotise 21 väga ulatuslikust informatsioonist. |
| --- | --- |

17.

Ajal, mil liidu üldeelarvet struktureeritakse tegevuste kaupa, et võimaldada ülevaadet liidu iga tegevuseesmärgi halduskuludest, märgib kontrollikoda, et komisjon ei ole pühendanud sellele teemale ühtegi osa oma finantsjuhtimisaruandest. On soovitatav, et tulevikus annaks see aruanne ülevaate liidu üldeelarvest kaetavatest EAFi halduskuludest, võimalusel peamiste tegevuskirjete kaupa, lähtudes asjaolust, et see teave peaks olema kättesaadav, niivõrd kui seda on võimalik eristada üldeelarve jaotise 21 väga ulatuslikust informatsioonist.

| 17. | The Commission will study the Court's suggestion. The incorporation of EDFs in the budget will enable such steps to be taken in future. |
| --- | --- |

17.

The Commission will study the Court's suggestion. The incorporation of EDFs in the budget will enable such steps to be taken in future.

Järeldused

| 18. | Kontrollikoda märgib, et: |
| --- | --- |

18.

Kontrollikoda märgib, et:

| 18. | |
| --- | --- |

18.

| a) | uut tüüpi finantsjuhtimisaruanne märgib jõupingutust aasta juhtimistegevust käsitleva teabe kvaliteedi parandamiseks. Loetavuse ning täpsuse poolest tuleks seda siiski veel täiustada; |
| --- | --- |

a)

uut tüüpi finantsjuhtimisaruanne märgib jõupingutust aasta juhtimistegevust käsitleva teabe kvaliteedi parandamiseks. Loetavuse ning täpsuse poolest tuleks seda siiski veel täiustada;

| (a) | The Commission will take account of the remarks of the Court in its forthcoming reports on financial management. |
| --- | --- |

(a)

The Commission will take account of the remarks of the Court in its forthcoming reports on financial management.

| b) | EAF kulukohustuste maht 2003. aastal tuleb asetada konteksti. See hõlmab üheksanda EAF jõustumisele eelnenud programmitööle pühendatud pika perioodi ning samuti eraldatud eelarvetoetuse ja saadaolevate vahendite mahu arvessevõtmist; |
| --- | --- |

b)

EAF kulukohustuste maht 2003. aastal tuleb asetada konteksti. See hõlmab üheksanda EAF jõustumisele eelnenud programmitööle pühendatud pika perioodi ning samuti eraldatud eelarvetoetuse ja saadaolevate vahendite mahu arvessevõtmist;

| (b) | The Commission stresses the importance for ACP countries of the increase of some 75 % in commitments. The Commission's management reflects the priorities that were identified in cooperation with the beneficiary countries and peoples and the Member States and defined in the Cotonou Agreement. The Commission has made every effort to speed up implementation of the 9th EDF. |
| --- | --- |

(b)

The Commission stresses the importance for ACP countries of the increase of some 75 % in commitments. The Commission's management reflects the priorities that were identified in cooperation with the beneficiary countries and peoples and the Member States and defined in the Cotonou Agreement. The Commission has made every effort to speed up implementation of the 9th EDF.

| c) | maksete sooritamist mõjutas rahaliste ressursside puudujääk (270 miljonit eurot); |
| --- | --- |

c)

maksete sooritamist mõjutas rahaliste ressursside puudujääk (270 miljonit eurot);

| (c) | A one-month period at the end of the year was identified for certain payments following a temporary cashflow problem. |
| --- | --- |

(c)

A one-month period at the end of the year was identified for certain payments following a temporary cashflow problem.

| d) | oma aruande täiustamiseks peaks komisjon eraldi välja tooma ning kommenteerima EAF halduskulusid. |
| --- | --- |

d)

oma aruande täiustamiseks peaks komisjon eraldi välja tooma ning kommenteerima EAF halduskulusid.

| (d) | The Commission will study the Court's suggestion with a view to identifying this information within Title 21 of the general budget. |
| --- | --- |

(d)

The Commission will study the Court's suggestion with a view to identifying this information within Title 21 of the general budget.

| 19. | Kontrollikoda rõhutab, et omistab ühenduse rahanduse juhtimise kvaliteedile suurt tähtsust. Kõik eelarvetoetuse edendamise algatused eeldavad, et EAF ühise halduse menetlustest loobumisega AKV riikide siseriiklike menetluste kasuks kaasneb hoolikas seire tagamaks kehtestatud tingimuste täitmist. Kuna liit on selles valdkonnas valmis võtma kõrget, kuid hoolikalt kaalutud riski, on üksikasjalik teave abimeetmete järelkontrolli kohta väga vajalik. |
| --- | --- |

19.

Kontrollikoda rõhutab, et omistab ühenduse rahanduse juhtimise kvaliteedile suurt tähtsust. Kõik eelarvetoetuse edendamise algatused eeldavad, et EAF ühise halduse menetlustest loobumisega AKV riikide siseriiklike menetluste kasuks kaasneb hoolikas seire tagamaks kehtestatud tingimuste täitmist. Kuna liit on selles valdkonnas valmis võtma kõrget, kuid hoolikalt kaalutud riski, on üksikasjalik teave abimeetmete järelkontrolli kohta väga vajalik.

| 19. | The Commission agrees with the Court on the paramount importance of public finance management, especially in the context of budget support. It will continue to supply the Court and the EU budgetary authority with detailed information on the follow-up of its aid measures. |
| --- | --- |

19.

The Commission agrees with the Court on the paramount importance of public finance management, especially in the context of budget support. It will continue to supply the Court and the EU budgetary authority with detailed information on the follow-up of its aid measures.

II PEATÜKK — KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA ARENGUFONDIDE KOHTA

Kontrollikoja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) kohta 2003. eelarveaastal

| I. | Euroopa Kontrollikoda (edaspidi “kontrollikoda”) on läbi vaadanud kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi raamatupidamisaruanded ning nende aluseks olevad tehingud 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta osas. Raamatupidamisaruanded koosnevad finantsaruannetest, rahalise rakendamise aruannetest ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) esitatud finantsaruannetest ja muust teabest (21). Vastavalt finantsmäärustele peab kontrollikoda esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse raamatupidamisaruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta selle osa EAFi vahendite suhtes, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon (22). Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas oma auditipõhimõtete- ja standarditega, milles on üldtunnustatud rahvusvahelised auditistandardid kohandatud EAFi kontekstiga. Audit andis kontrollikojale piisava aluse allpool toodud arvamuste avaldamiseks. |
| --- | --- |

I.

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi “kontrollikoda”) on läbi vaadanud kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi raamatupidamisaruanded ning nende aluseks olevad tehingud 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta osas. Raamatupidamisaruanded koosnevad finantsaruannetest, rahalise rakendamise aruannetest ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) esitatud finantsaruannetest ja muust teabest (21). Vastavalt finantsmäärustele peab kontrollikoda esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse raamatupidamisaruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta selle osa EAFi vahendite suhtes, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon (22). Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas oma auditipõhimõtete- ja standarditega, milles on üldtunnustatud rahvusvahelised auditistandardid kohandatud EAFi kontekstiga. Audit andis kontrollikojale piisava aluse allpool toodud arvamuste avaldamiseks.

Arvesse võtmata järgmisi probleeme:

| a) | EAFi saadaolevad summad, mis ei olnud 31. detsembri 2003. aasta seisuga bilansi aktivapoolele kantud (sissenõudeid väljastatud 27,5 miljoni euro väärtuses) — tõhusa sisekontrolliprotseduuri puudumisel ei saa kontrollikoda kinnitada nende summade täielikkust (23) (vt punkt 21); |
| --- | --- |

a)

EAFi saadaolevad summad, mis ei olnud 31. detsembri 2003. aasta seisuga bilansi aktivapoolele kantud (sissenõudeid väljastatud 27,5 miljoni euro väärtuses) — tõhusa sisekontrolliprotseduuri puudumisel ei saa kontrollikoda kinnitada nende summade täielikkust (23) (vt punkt 21);

| b) | ettemaksed (400 miljonit eurot) — et komisjon ei ole näidanud sissenõutavate summade koguväärtust, ei saa kontrollikoda kindlaks teha, milline osa tuleb saadaolevatele summadele lisada (vt punkt 21 alapunkt b); |
| --- | --- |

b)

ettemaksed (400 miljonit eurot) — et komisjon ei ole näidanud sissenõutavate summade koguväärtust, ei saa kontrollikoda kindlaks teha, milline osa tuleb saadaolevatele summadele lisada (vt punkt 21 alapunkt b);

| c) | Stabexi vahendid — komisjon võib ainult osaliselt kindlaks teha Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rahakasutuse (sellekohane teave oli veel 2003. aasta lõpus puudulik) (vt punkt 23); |
| --- | --- |

c)

Stabexi vahendid — komisjon võib ainult osaliselt kindlaks teha Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rahakasutuse (sellekohane teave oli veel 2003. aasta lõpus puudulik) (vt punkt 23);

| d) | bilansis ei kajastu EIPle üle kantud ja kasutamata jäänud summad (209 miljonit eurot) (vt punkt 22); |
| --- | --- |

d)

bilansis ei kajastu EIPle üle kantud ja kasutamata jäänud summad (209 miljonit eurot) (vt punkt 22);

on kontrollikoda seisukohal, et rahalise rakendamise aruanded 2003. eelarveaasta kohta ning finantsaruanded 31. detsembri 2003. aasta seisuga annavad usaldusväärse pildi kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi tulude ja kulude kohta vastaval eelarveaastal ning nende finantsolukorra kohta aasta lõpul.

III.   Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Järelevalvesüsteemide ja kontrollide analüüs

Nagu ka 2002. eelarveaasta puhul, kui kontrollikoda juhtis tähelepanu puudustele seoses EAFi audititega ning põhikontrollide puudulikkusele lepingute täitmise ning arvetel näidatud tööde, tarnete ja teenuste tegelikkuse osas, ei saanud kontrollikoda ka 2003. aastal komisjoni järelevalvesüsteeme ja kontrolle täielikult usaldada, ja seda järgnevatel põhjustel:

| a) | 2003. aastal jätkas komisjon 2001. aastal vastuvõetud sisekontrollistandardite rakendamist oma kesksetes talitustes (24). Standardite mõju on aga piiratud, kuna delegatsioonide tasemel saab neid rakendada alles pärast volituste üleandmise protsessi lõppu ehk kõige varem 2004. aasta lõpus. Samuti puudub rakendatavate meetmete osas piisav kooskõlastus (vt punktid 25–31); |
| --- | --- |

a)

2003. aastal jätkas komisjon 2001. aastal vastuvõetud sisekontrollistandardite rakendamist oma kesksetes talitustes (24). Standardite mõju on aga piiratud, kuna delegatsioonide tasemel saab neid rakendada alles pärast volituste üleandmise protsessi lõppu ehk kõige varem 2004. aasta lõpus. Samuti puudub rakendatavate meetmete osas piisav kooskõlastus (vt punktid 25–31);

| b) | tegevuskavad, mis esitati 2002. aasta tegevusaruandes või võeti vastu 2003. aastal, on olnud tõhusad välisauditi struktuuri, auditijärelduste tulemusel võetud meetmete, välisabiga seotud riskide analüüsi ning sissenõuete töötlemise osas. Nende tegevuskavade täitmine ning täiel määral rakendamine peaks komisjonile tulevikus tagama hästitoimiva raamistiku, eriti delegatsioonide tasemel (vt punktid 32–36); |
| --- | --- |

b)

tegevuskavad, mis esitati 2002. aasta tegevusaruandes või võeti vastu 2003. aastal, on olnud tõhusad välisauditi struktuuri, auditijärelduste tulemusel võetud meetmete, välisabiga seotud riskide analüüsi ning sissenõuete töötlemise osas. Nende tegevuskavade täitmine ning täiel määral rakendamine peaks komisjonile tulevikus tagama hästitoimiva raamistiku, eriti delegatsioonide tasemel (vt punktid 32–36);

| c) | Delegatsioonides ja AKV riikides on järelevalvesüsteemid ja kontrollid lepingute ja maksete osas üldiselt hästi välja töötatud. Küll aga võiks parandada nende rakendamist (vt punktid 37–43). |
| --- | --- |

c)

Delegatsioonides ja AKV riikides on järelevalvesüsteemid ja kontrollid lepingute ja maksete osas üldiselt hästi välja töötatud. Küll aga võiks parandada nende rakendamist (vt punktid 37–43).

Tehingute audit

Tehingute audit põhines komisjoni valduses olevatel dokumentidel Brüsselis ja võimaluse korral delegatsioonides AKV riikides. Osa auditeid viidi läbi ka kuues AKV riigis kohapeal, kontrollimaks tööde, tarnete ja teenuste tõelisust. Tuleb märkida, et kontrollikoja audit eelarvetoetuse kulude osas lõppes selles etapis, kus toetus maksti abisaajamaade eelarvetesse (vt punktid 7,19 ja 46). Auditi käigus ei tuvastatud mingeid suuremaid probleeme.

Järeldused tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas

Järeldused põhinevad järelvalvesüsteemide ja kontrollide analüüsil, teatud tehingute auditil ning EuropeAid koostööameti peadirektori aasta tegevusaruande ja avalduse analüüsil. Selle põhjal on kontrollikoda arvamusel, et ilmnenud probleemid ei ole olulise tähtsusega ning et kontodele kirjendatud tulud, EAFi assigneeringud, kohustused ja maksed antud eelarveaasta osas on kokkuvõttes seaduslikud ja korrektsed.

6. ja 7. oktoober 2004

Juan Manuel FABRA VALLÉS

president

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| Kinnitava avalduse aluseks olev teave |
| Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus |
| 20. | Esialgsed aruanded edastati hilinemisega, 22. juunil 2004 (25). Sellel kuupäeval olid need mittetäielikud (26). Lõplikud aruanded tuleb esitada hiljemalt 15. oktoobriks 2004 (27). Need aruanded, millele lisatakse finantsjuhtimisaruanne (28), tulevad esmakordselt avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas. Tähelepanekud kinnitava avalduse II punktis põhinevad järgmistel leidudel. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Kinnitava avalduse aluseks olev teave

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

20.

Esialgsed aruanded edastati hilinemisega, 22. juunil 2004 (25). Sellel kuupäeval olid need mittetäielikud (26). Lõplikud aruanded tuleb esitada hiljemalt 15. oktoobriks 2004 (27). Need aruanded, millele lisatakse finantsjuhtimisaruanne (28), tulevad esmakordselt avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas. Tähelepanekud kinnitava avalduse II punktis põhinevad järgmistel leidudel.

25

26

27

28

Euroopa Liidu Teatajas

| 21. | Väljastatud ja 2003. aasta lõpuks veel mitte sisse nõutud sissenõudekorralduste summa 27,5 miljonit eurot ei kajasta debitoorse võlgnevuse koguväärtust. |
| --- | --- |

21.

Väljastatud ja 2003. aasta lõpuks veel mitte sisse nõutud sissenõudekorralduste summa 27,5 miljonit eurot ei kajasta debitoorse võlgnevuse koguväärtust.

| 21. | |
| --- | --- |

21.

| a) | Komisjoni kesksed talitused ega delegatsioonid ei registreeri kõiki projektidest tulenevaid nõudeid (tagasinõutavad ettemaksed, abikõlbmatud kulutused jms). Viimased sisestavad sageli lihtsalt tuludena (negatiivsete maksetena) summasid, mis kolmandatest isikutest võlgnikud on tegelikult tagasi maksnud. Lisaks, kuna ei ole menetlusi raamatupidamisarvestuse alla mittekuuluvate nõuete seireks, siis komisjon ei saa kvantitatiivselt esitada projektide suhtes 2003. aasta lõpuks kujunevate tegelike võlgnevuste summat (29). |
| --- | --- |

a)

Komisjoni kesksed talitused ega delegatsioonid ei registreeri kõiki projektidest tulenevaid nõudeid (tagasinõutavad ettemaksed, abikõlbmatud kulutused jms). Viimased sisestavad sageli lihtsalt tuludena (negatiivsete maksetena) summasid, mis kolmandatest isikutest võlgnikud on tegelikult tagasi maksnud. Lisaks, kuna ei ole menetlusi raamatupidamisarvestuse alla mittekuuluvate nõuete seireks, siis komisjon ei saa kvantitatiivselt esitada projektide suhtes 2003. aasta lõpuks kujunevate tegelike võlgnevuste summat (29).

29

| (a) | Advances to be recovered are monitored, and this matter is the subject of a chapter in the management report. Careful analysis and monitoring of advances in 2003 enabled EUR 56.2 million to be recovered. |
| --- | --- |

(a)

Advances to be recovered are monitored, and this matter is the subject of a chapter in the management report. Careful analysis and monitoring of advances in 2003 enabled EUR 56.2 million to be recovered.

From 1 January 2005, accruals-based accounting will make it possible to establish provisions for potential recovery orders.

| b) | Komisjoni registreeritud üle 18 kuu tasumata ettemaksete hulgas 400 miljoni euro väärtuses ei ole komisjon näidatud põhjendamatute summade koguväärtust, mis tuleb tagasi nõuda või tasaarveldada. Kontrollikoda ei saa kindlaks teha, milline osa ettemaksetest kuulub seega sissenõudmisele ning arvelevõtmisele võlana. |
| --- | --- |

b)

Komisjoni registreeritud üle 18 kuu tasumata ettemaksete hulgas 400 miljoni euro väärtuses ei ole komisjon näidatud põhjendamatute summade koguväärtust, mis tuleb tagasi nõuda või tasaarveldada. Kontrollikoda ei saa kindlaks teha, milline osa ettemaksetest kuulub seega sissenõudmisele ning arvelevõtmisele võlana.

| (b) | The Commission would underline the efforts made in 2003. A considerable amount of work was directed towards identifying recoveries of advances and there is very close monitoring of the action to be taken as regards the recoveries. |
| --- | --- |

(b)

The Commission would underline the efforts made in 2003. A considerable amount of work was directed towards identifying recoveries of advances and there is very close monitoring of the action to be taken as regards the recoveries.

| 22. | 2003. aastal EIPle ning eelmistel aastatel teistele rahvusvahelistele institutsioonidele üle kantud vahendeid (209 miljonit eurot), mida kõnealused organid ei ole veel täielikult ära kasutanud, bilansis varade hulgas ei näidata. |
| --- | --- |

22.

2003. aastal EIPle ning eelmistel aastatel teistele rahvusvahelistele institutsioonidele üle kantud vahendeid (209 miljonit eurot), mida kõnealused organid ei ole veel täielikult ära kasutanud, bilansis varade hulgas ei näidata.

| 22. | The Commission considers that these movements reflect payments to external agents acting on behalf of the Commission. As such, the Commission considers them to be genuine payments and not mere internal treasury movements between accounts controlled by the EDF Accounting Officer. The Commission would also point out that details of the amounts outstanding on these transactions at 31 December 2003 are shown in Table 4.2.3 in the Financial Implementation Report. |
| --- | --- |

22.

The Commission considers that these movements reflect payments to external agents acting on behalf of the Commission. As such, the Commission considers them to be genuine payments and not mere internal treasury movements between accounts controlled by the EDF Accounting Officer. The Commission would also point out that details of the amounts outstanding on these transactions at 31 December 2003 are shown in Table 4.2.3 in the Financial Implementation Report.

From 2005 onwards, following the introduction of accruals-based accounting, such transactions (pre-financing paid to intermediaries) will be shown as an asset in the balance sheet, in accordance with the provisions of Article 135(3) of the 9th EDF Financial Regulation.

| 23. | Järgides kontrollikoja varasemaid tähelepanekuid, viis komisjon 2003. aastal läbi abisaajate riikide kohalikele kontodele üle kantud Stabexi vahendite inventuuri. Kohapealsed väljamaksed nendelt kontodelt nõuavad siiski veel delegatsiooni heakskiitu (vt punktid 63–68). 2003. aasta lõpu seisuga oli teave, mis komisjon oli asjaomastelt AKV riikidelt saanud, ikka veel ebatäielik. Isegi juhul, kui tulemused on mittetäielikud, peaks komisjon kontrollikoja arvates lülitama selle inventuuri tulemused oma finantsjuhtimisaruandesse ning esitama üksikasjad rahastamisaruannete lisas. |
| --- | --- |

23.

Järgides kontrollikoja varasemaid tähelepanekuid, viis komisjon 2003. aastal läbi abisaajate riikide kohalikele kontodele üle kantud Stabexi vahendite inventuuri. Kohapealsed väljamaksed nendelt kontodelt nõuavad siiski veel delegatsiooni heakskiitu (vt punktid 63–68). 2003. aasta lõpu seisuga oli teave, mis komisjon oli asjaomastelt AKV riikidelt saanud, ikka veel ebatäielik. Isegi juhul, kui tulemused on mittetäielikud, peaks komisjon kontrollikoja arvates lülitama selle inventuuri tulemused oma finantsjuhtimisaruandesse ning esitama üksikasjad rahastamisaruannete lisas.

| 23. | The Commission has collected data for 80 % of the countries concerned, covering 97 % of the total amount of Stabex funds in the 7th and 8th EDFs. |
| --- | --- |

23.

The Commission has collected data for 80 % of the countries concerned, covering 97 % of the total amount of Stabex funds in the 7th and 8th EDFs.

The Commission intends to include the relevant information related to the Stabex local account in an inventory. The local accounts, although the Commission must co-sign in order to use them, are not the Commission's property. This detailed inventory is therefore to be included in the ‘Report on Financial Management’. Following the recommendation of the Court, a note on this issue is included in the balance sheet for the financial year 2003.

Tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 24. | Kinnitava avalduse III punktis esitatud tähelepanekud põhinevad EAF järelevalvesüsteemide ja kontrollide analüüsil, aruannete aluseks olevate tehingute valimi läbivaatusel, iga-aastase tegevusaruande analüüsil ja koostöötalituse EuropeAid peadirektori avaldusel. Peamised järeldused on esitatud allpool. |
| --- | --- |

24.

Kinnitava avalduse III punktis esitatud tähelepanekud põhinevad EAF järelevalvesüsteemide ja kontrollide analüüsil, aruannete aluseks olevate tehingute valimi läbivaatusel, iga-aastase tegevusaruande analüüsil ja koostöötalituse EuropeAid peadirektori avaldusel. Peamised järeldused on esitatud allpool.

Järelevalvesüsteemide ja kontrollide analüüs

Järelevalvesüsteemide ja kontrollide täiustamine komisjoni tasandil

Sisekontrollistandardite rakendamine

| 25. | 2003. aasta jooksul on koostöötalitus EuropeAid, kes vastutab EAFi rakendamise eest, jätkanud komisjoni poolt 2001. aastal vastu võetud sisekontrollistandardite kasutuselevõtmist. Sisekontrollistandardeid rakendatakse delegatsioonides ja peakorteris üheaegselt, paralleelselt haldusfunktsioonide üleandmise protsessiga, mis ei jõua lõpule enne 2004. aasta lõppu. Kesksete talituste tasandil saab kontrollikoda teha järgmised järeldused, mis peamiselt põhinevad komisjoni eri osakondade poolt läbi viidud sisekontrollistandardite analüüsi tulemustel. |
| --- | --- |

25.

2003. aasta jooksul on koostöötalitus EuropeAid, kes vastutab EAFi rakendamise eest, jätkanud komisjoni poolt 2001. aastal vastu võetud sisekontrollistandardite kasutuselevõtmist. Sisekontrollistandardeid rakendatakse delegatsioonides ja peakorteris üheaegselt, paralleelselt haldusfunktsioonide üleandmise protsessiga, mis ei jõua lõpule enne 2004. aasta lõppu. Kesksete talituste tasandil saab kontrollikoda teha järgmised järeldused, mis peamiselt põhinevad komisjoni eri osakondade poolt läbi viidud sisekontrollistandardite analüüsi tulemustel.

sisekontrollistandardite

| 26. | Iga peadirektoraat pidi juurutama asjakohased järelevalvemeetmed ning eelkõige, vastavalt vajadusele, tehingute valimi ex post läbivaatuse. Koostöötalituse EuropeAid tasandil loodi 2003. aastal finantsjuhtimise ex post kontrolli üksus. Selle peamisteks ülesanneteks on finantsjuhtimise ja sisekontrollisüsteemides korduvate vigade avastamine ja ettepanekute tegemine leitud puuduste parandamiseks. Sellele vastavalt läbisid ligikaudu 1 800 riskiga seotud tehingut põhjaliku ex post läbivaatuse. Läbivaatus käsitles sissenõudekorraldusi, tagasinõutavaid tasumata summasid, tasaarveldamata ettemakseid, tagatisi ja käendusi. Olulised järeldused, milleni ex post läbivaatuse käigus jõuti, hõlmasid tähelepanekuid rahuldamata ettemaksete ja sissenõuete kontrollide kohta. Seoses EAF projektidega registreeriti ettemakseid, mis olid üle 18 kuu tasumata, rohkem kui 400 miljoni euro väärtuses. Lisaks sellele peavad vastutavad osakonnad käsitlema 27,5 miljoni euro väärtuses summasid, mis tuleb veel sisse nõuda. |
| --- | --- |

26.

Iga peadirektoraat pidi juurutama asjakohased järelevalvemeetmed ning eelkõige, vastavalt vajadusele, tehingute valimi ex post läbivaatuse. Koostöötalituse EuropeAid tasandil loodi 2003. aastal finantsjuhtimise ex post kontrolli üksus. Selle peamisteks ülesanneteks on finantsjuhtimise ja sisekontrollisüsteemides korduvate vigade avastamine ja ettepanekute tegemine leitud puuduste parandamiseks. Sellele vastavalt läbisid ligikaudu 1 800 riskiga seotud tehingut põhjaliku ex post läbivaatuse. Läbivaatus käsitles sissenõudekorraldusi, tagasinõutavaid tasumata summasid, tasaarveldamata ettemakseid, tagatisi ja käendusi. Olulised järeldused, milleni ex post läbivaatuse käigus jõuti, hõlmasid tähelepanekuid rahuldamata ettemaksete ja sissenõuete kontrollide kohta. Seoses EAF projektidega registreeriti ettemakseid, mis olid üle 18 kuu tasumata, rohkem kui 400 miljoni euro väärtuses. Lisaks sellele peavad vastutavad osakonnad käsitlema 27,5 miljoni euro väärtuses summasid, mis tuleb veel sisse nõuda.

asjakohased järelevalvemeetmed

ex post

ex post

ex post

ex post

| 26. | Advance payments are a normal and regular means of ensuring the effective implementation of many aid projects and are monitored. |
| --- | --- |

26.

Advance payments are a normal and regular means of ensuring the effective implementation of many aid projects and are monitored.

| 27. | Järelevalvemeetmeid täiendab ennetusliku vahemeetmena loodud ex ante kontrolli üksus. Üksuse loomist sisekontrollistandardid otseselt ette ei näe. See alustas tööd juunis 2003 EAFi eelarvevahendeid käsutavas direktoraadis ja on kontrollinud 540 tehingut kokku 5 261st (nii kulukohustused kui maksed). Ex ante menetluses ei ole leitud olulisi vigu. |
| --- | --- |

27.

Järelevalvemeetmeid täiendab ennetusliku vahemeetmena loodud ex ante kontrolli üksus. Üksuse loomist sisekontrollistandardid otseselt ette ei näe. See alustas tööd juunis 2003 EAFi eelarvevahendeid käsutavas direktoraadis ja on kontrollinud 540 tehingut kokku 5 261st (nii kulukohustused kui maksed). Ex ante menetluses ei ole leitud olulisi vigu.

ex ante

Ex ante

| 28. | Lisaks neile kahele üksusele on teisi tehingute järelevalvega seotud tegevusi nagu kulukohustuste ja maksete kontrollnimekirjade koostamine, osakondadevahelised kohtumised ja auditikäigud delegatsioonidesse. Üldiselt on järelevalve ulatuslikum kui varem, kuid see ei ole ikka veel ühtlustatud. Muutmaks seda tõhusamaks, on vaja koordineerimist, et määrata kindlaks, millist liiki kontroll katab tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse teatavat konkreetset aspekti. |
| --- | --- |

28.

Lisaks neile kahele üksusele on teisi tehingute järelevalvega seotud tegevusi nagu kulukohustuste ja maksete kontrollnimekirjade koostamine, osakondadevahelised kohtumised ja auditikäigud delegatsioonidesse. Üldiselt on järelevalve ulatuslikum kui varem, kuid see ei ole ikka veel ühtlustatud. Muutmaks seda tõhusamaks, on vaja koordineerimist, et määrata kindlaks, millist liiki kontroll katab tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse teatavat konkreetset aspekti.

| 28. | EuropeAid continues to work towards strengthening and rationalising the measures already put in place. To that end, harmonisation (financial guide, centralised ex-post checks, checklists, etc.) was carried out in 2004. |
| --- | --- |

28.

EuropeAid continues to work towards strengthening and rationalising the measures already put in place. To that end, harmonisation (financial guide, centralised ex-post checks, checklists, etc.) was carried out in 2004.

| 29. | Kooskõlas sisekontrollistandarditega on EuropeAid välja arendanud ka siseauditi suutlikkust hindava üksuse. Selle tulemusena hinnati EAFi osas 2003. aastal delegatsioonide (üks auditikülastus Malisse) ja peakorteri töökoormust funktsioonide ja vahendite üleandmise kontekstis ning sisekontrollistandardite rakendamisel saavutatud edu eelarvevahendeid käsutavas direktoraadis. Lisaks tehti mõningaid tarvilikke töid EuropeAidi järelevalvesüsteemide ja kontrollide peamiste riskide ja puuduste väljaselgitamise võimaldamiseks. Kontrollikoda rõhutas oma 2002. aasta aruandes mõnda nendest riskidest ja puudustest, eriti neid, mis on seotud EAFi poolt tasutud teenuste, tööde ja tarnete tegeliku toimumise kontrollidega. |
| --- | --- |

29.

Kooskõlas sisekontrollistandarditega on EuropeAid välja arendanud ka siseauditi suutlikkust hindava üksuse. Selle tulemusena hinnati EAFi osas 2003. aastal delegatsioonide (üks auditikülastus Malisse) ja peakorteri töökoormust funktsioonide ja vahendite üleandmise kontekstis ning sisekontrollistandardite rakendamisel saavutatud edu eelarvevahendeid käsutavas direktoraadis. Lisaks tehti mõningaid tarvilikke töid EuropeAidi järelevalvesüsteemide ja kontrollide peamiste riskide ja puuduste väljaselgitamise võimaldamiseks. Kontrollikoda rõhutas oma 2002. aasta aruandes mõnda nendest riskidest ja puudustest, eriti neid, mis on seotud EAFi poolt tasutud teenuste, tööde ja tarnete tegeliku toimumise kontrollidega.

siseauditi suutlikkust hindava üksuse

| 29. | The Commission is aware that the management of EDF credits involves some risks. Setting up improved control and monitoring systems as well as regular audits helps to minimise those risks. |
| --- | --- |

29.

The Commission is aware that the management of EDF credits involves some risks. Setting up improved control and monitoring systems as well as regular audits helps to minimise those risks.

In the context of the annual declaration by the Director-General, none of the weaknesses identified was regarded as material.

As the Commission stated in its reply to point 30 of the Court's annual report for 2002, it considers that the set of control systems set up for the EDFs ensures the legality and regularity of the underlying operations. This system allows any weaknesses at local authority level to be remedied.

| 30. | Juhtimist käsitleva ad hoc teabe osas võeti 2003. aastal kasutusele 2002. aasta lõpus (30) kavandatud välisabi haldusaruanded. Need on regulaarseks teabeallikaks, võimaldades volitatud delegatsioonidel edastada peakorterile kõige olulisemat informatsiooni suurimate projektide rakendamise, maksete ja välisauditite kohta. Ühtlustatud vorming on välja saadetud ning delegatsioonides kasutusel. Siiski ei ole komisjon 2004. aasta märtsi seisuga ikka veel kätte saanud välisabi haldusaruannete täielikku komplekti, kuigi nende esitamise tähtaeg oli 31. jaanuaril 2004. Lisaks kesksete talituste varustamisele episoodilise teabega haldamise kohta on välisabi haldusaruanded üheks põhialuseks peadirektori aastaaruande ja avalduse ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

30.

Juhtimist käsitleva ad hoc teabe osas võeti 2003. aastal kasutusele 2002. aasta lõpus (30) kavandatud välisabi haldusaruanded. Need on regulaarseks teabeallikaks, võimaldades volitatud delegatsioonidel edastada peakorterile kõige olulisemat informatsiooni suurimate projektide rakendamise, maksete ja välisauditite kohta. Ühtlustatud vorming on välja saadetud ning delegatsioonides kasutusel. Siiski ei ole komisjon 2004. aasta märtsi seisuga ikka veel kätte saanud välisabi haldusaruannete täielikku komplekti, kuigi nende esitamise tähtaeg oli 31. jaanuaril 2004. Lisaks kesksete talituste varustamisele episoodilise teabega haldamise kohta on välisabi haldusaruanded üheks põhialuseks peadirektori aastaaruande ja avalduse ettevalmistamisel.

Juhtimist käsitleva ad hoc teabe

30

| 30. | External Assistance Management Reports are one of the information tools used in the management of external aid that devolved delegations send to the EuropeAid Directors responsible (authorising officers by subdelegation) and to the Directorates-General for External Relations and for Development. They constitute one of the information sources used by the Directors to draw up their activity reports for the Director-General. The EAMRs are not, however, used to prepare the annual report and declaration of the Director-General. The instructions given to the delegations state very clearly that producing an EAMR does not relieve a head of delegation from the responsibility for informing the Director concerned in good time of any problems or specific matters for which the Director is responsible as the authorising officer for the appropriations managed by the Delegation. |
| --- | --- |

30.

External Assistance Management Reports are one of the information tools used in the management of external aid that devolved delegations send to the EuropeAid Directors responsible (authorising officers by subdelegation) and to the Directorates-General for External Relations and for Development. They constitute one of the information sources used by the Directors to draw up their activity reports for the Director-General. The EAMRs are not, however, used to prepare the annual report and declaration of the Director-General. The instructions given to the delegations state very clearly that producing an EAMR does not relieve a head of delegation from the responsibility for informing the Director concerned in good time of any problems or specific matters for which the Director is responsible as the authorising officer for the appropriations managed by the Delegation.

devolved

| 31. | Mis puutub eeskirjade eiramistest teatamisse, mis on üks sisekontrollistandarditest, siis saadeti OLAFile 2003. aastal teave EAFga seotud kolme väidetava pettuse kohta (Sierra Leone, Paapua Uus-Guinea ja Dominikaani Vabariik). Delegatsioone, mis on abisaajatele lähemal, ohustavad eiramised suuremal määral kui keskseid talitusi (kuid nad on nendest ka paremini informeeritud). Komisjon peab seetõttu jätkama personali teadlikkuse tõstmist nendes küsimustes. |
| --- | --- |

31.

Mis puutub eeskirjade eiramistest teatamisse, mis on üks sisekontrollistandarditest, siis saadeti OLAFile 2003. aastal teave EAFga seotud kolme väidetava pettuse kohta (Sierra Leone, Paapua Uus-Guinea ja Dominikaani Vabariik). Delegatsioone, mis on abisaajatele lähemal, ohustavad eiramised suuremal määral kui keskseid talitusi (kuid nad on nendest ka paremini informeeritud). Komisjon peab seetõttu jätkama personali teadlikkuse tõstmist nendes küsimustes.

eeskirjade eiramistest teatamisse

Tegevuskavade elluviimine

| 31. | In accordance with the internal control standards, delegations are informed of the procedure to be followed when detecting irregularities or suspected fraud, including the contacts to be made with OLAF. All new members of staff, and those about to be seconded to a delegation, attend compulsory courses to make them aware of the fight against irregularities. This course is also open to all other officials. |
| --- | --- |

31.

In accordance with the internal control standards, delegations are informed of the procedure to be followed when detecting irregularities or suspected fraud, including the contacts to be made with OLAF. All new members of staff, and those about to be seconded to a delegation, attend compulsory courses to make them aware of the fight against irregularities. This course is also open to all other officials.

| 32. | Lisaks sisekontrollistandardite rakendamisele uuris kontrollikoda ka järelevalvesüsteemide ja kontrollide tugevdamise tegevuskavade elluviimist. Tegevusplaanid kehtestati tulenevalt EuropeAidi peadirektori 2002. aasta tegevusaruandest või otsustati need sisse viia 2003. aasta vajaduste põhjal. |
| --- | --- |

32.

Lisaks sisekontrollistandardite rakendamisele uuris kontrollikoda ka järelevalvesüsteemide ja kontrollide tugevdamise tegevuskavade elluviimist. Tegevusplaanid kehtestati tulenevalt EuropeAidi peadirektori 2002. aasta tegevusaruandest või otsustati need sisse viia 2003. aasta vajaduste põhjal.

tegevuskavade

| 33. | Välisauditite osas pakuvad peakorteri osakonnad delegatsioonidele ja juhtivatele direktoraatidele sihtotstarbelist tuge. Nad on koostanud standardjuhendid ja -volitused, et ühtlustada väliste ettevõtete poolt läbiviidavad auditid valdava osa rahastatavate projektide suhtes. Peakorteri 2003. aasta auditikava nägi seetõttu ette ligikaudu 30 EAFe käsitlevat auditit (nende läbiviimine usaldati välisaudiitoritele), mis on varasemate aastatega võrreldes suhteliselt suur arv. 2003. aasta lõpus võeti kasutusele uus IT töövahend (CRIS Audit), kuid see oli alles osaliselt kasutatav; see võimaldab komisjonil jälgida välisauditite planeerimist ja teostust. Kuid arvestades, et uus töövahend ei ole liidestatud finantsinfosüsteemiga, ei ole auditite katvust võimalik hinnata. Lõpptulemusena laiendatakse CRIS Audit-it kõigi delegatsioonide auditeerimistegevustele. |
| --- | --- |

33.

Välisauditite osas pakuvad peakorteri osakonnad delegatsioonidele ja juhtivatele direktoraatidele sihtotstarbelist tuge. Nad on koostanud standardjuhendid ja -volitused, et ühtlustada väliste ettevõtete poolt läbiviidavad auditid valdava osa rahastatavate projektide suhtes. Peakorteri 2003. aasta auditikava nägi seetõttu ette ligikaudu 30 EAFe käsitlevat auditit (nende läbiviimine usaldati välisaudiitoritele), mis on varasemate aastatega võrreldes suhteliselt suur arv. 2003. aasta lõpus võeti kasutusele uus IT töövahend (CRIS Audit), kuid see oli alles osaliselt kasutatav; see võimaldab komisjonil jälgida välisauditite planeerimist ja teostust. Kuid arvestades, et uus töövahend ei ole liidestatud finantsinfosüsteemiga, ei ole auditite katvust võimalik hinnata. Lõpptulemusena laiendatakse CRIS Audit-it kõigi delegatsioonide auditeerimistegevustele.

Välisauditite

CRIS Audit

CRIS Audit

| 33. | Apart from the headquarters audit plan, altogether the plans of the delegations for 2003 covered 192 audits at 1 July 2004. |
| --- | --- |

33.

Apart from the headquarters audit plan, altogether the plans of the delegations for 2003 covered 192 audits at 1 July 2004.

Furthermore, the CRIS audit system was set up in 2004 for the EDFs. There is, however, already a system for reporting audits which includes the information on the audit (terms of reference, order form, mission, draft report, etc.) and the main findings of the auditors.

| 34. | Vaatamata kõigile neile ressurssidele on siiski raske hinnata, millisel määral pakuvad välisauditid täiendavat kindlust EAFi tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes. Tõsiasi on see, et auditileidude suhtes teostatav järelkontroll ei ole ikka veel väga tulemuslik seoses sellega, et erinevad kaasatud osapooled rakendavad auditileide väga erineval otstarbel. Järjena juhendite ja -volituse standardimisel saavutatud edule on nüüd vaja jõupingutust auditileidude adekvaatsema järelkontrolli tagamiseks. |
| --- | --- |

34.

Vaatamata kõigile neile ressurssidele on siiski raske hinnata, millisel määral pakuvad välisauditid täiendavat kindlust EAFi tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes. Tõsiasi on see, et auditileidude suhtes teostatav järelkontroll ei ole ikka veel väga tulemuslik seoses sellega, et erinevad kaasatud osapooled rakendavad auditileide väga erineval otstarbel. Järjena juhendite ja -volituse standardimisel saavutatud edule on nüüd vaja jõupingutust auditileidude adekvaatsema järelkontrolli tagamiseks.

auditileidude suhtes teostatav järelkontroll

| 34. | The level of programming and follow-up of audits corresponds to that of the management of the project that is to be audited, which gives a better yield in terms of exploitation of results. |
| --- | --- |

34.

The level of programming and follow-up of audits corresponds to that of the management of the project that is to be audited, which gives a better yield in terms of exploitation of results.

The Commission agrees that progress is needed in following up the conclusions of audits which is why it introduced a follow-up reporting system in 2004.

| 35. | Meede 2, mis esines peadirektorite 2001. aasta tegevusaruannete ja avalduste kokkuvõttes, nägi ette välisabiga seotud riskide analüüsi. 2003. aastal koostas komisjon neid riske kirjeldava töödokumendi eelnõu (31). Seal soovitatud analüüs ja meetmed võtavad arvesse välisabi rakendamise mitmesuguseid teid, nt tsentraliseeritud, delegeeritud või ühine rakendamine. Seda kehtivat lähenemisviisi riskianalüüsile ja -juhtimisele tuleb nüüd rakendada kõigile abimeetmetele ja projektiliikidele, et aidata tugevdada järelevalvesüsteeme ja kontrolle. |
| --- | --- |

35.

Meede 2, mis esines peadirektorite 2001. aasta tegevusaruannete ja avalduste kokkuvõttes, nägi ette välisabiga seotud riskide analüüsi. 2003. aastal koostas komisjon neid riske kirjeldava töödokumendi eelnõu (31). Seal soovitatud analüüs ja meetmed võtavad arvesse välisabi rakendamise mitmesuguseid teid, nt tsentraliseeritud, delegeeritud või ühine rakendamine. Seda kehtivat lähenemisviisi riskianalüüsile ja -juhtimisele tuleb nüüd rakendada kõigile abimeetmetele ja projektiliikidele, et aidata tugevdada järelevalvesüsteeme ja kontrolle.

välisabiga seotud riskide analüüsi

31

| 35. | The Commission will take account of the Court's comments. |
| --- | --- |

35.

The Commission will take account of the Court's comments.

| 36. | Finantsjuhtimise ex post kontrolli üksus rakendas 2003. aastal spetsiaalset tegevuskava, et vähendada 27,5 miljoni euro suurust rahuldamata sissenõuete mahtu, mis on projektidest kuhjunud ning mille kolmandad isikud EAFile võlgnevad. See meede võimaldas sissenõudmiste algatamise vastutust antud valdkonnas jagada eelarvevahendite käsutaja ja EAFi peaarvepidaja vahel. See toob esile koordineerimise puudulikkuse eelarvevahendite käsutaja ja EAFi peaarvepidaja vahel, aga ka komisjoni raskused võlgu ja sissenõudeid reguleerivate õigusnormide kohaldamisel. Lisaks ei oldud kinnitatud korda uute sissenõudekorralduste arveldamiseks, mis antakse välja seoses 2003. ja järgmiste eelarveaastate projektidega. |
| --- | --- |

36.

Finantsjuhtimise ex post kontrolli üksus rakendas 2003. aastal spetsiaalset tegevuskava, et vähendada 27,5 miljoni euro suurust rahuldamata sissenõuete mahtu, mis on projektidest kuhjunud ning mille kolmandad isikud EAFile võlgnevad. See meede võimaldas sissenõudmiste algatamise vastutust antud valdkonnas jagada eelarvevahendite käsutaja ja EAFi peaarvepidaja vahel. See toob esile koordineerimise puudulikkuse eelarvevahendite käsutaja ja EAFi peaarvepidaja vahel, aga ka komisjoni raskused võlgu ja sissenõudeid reguleerivate õigusnormide kohaldamisel. Lisaks ei oldud kinnitatud korda uute sissenõudekorralduste arveldamiseks, mis antakse välja seoses 2003. ja järgmiste eelarveaastate projektidega.

ex post

spetsiaalset tegevuskava

rahuldamata sissenõuete

| 36. | In 2003, following the adoption of the specific plan, the services of the authorising officer and the EDF accountant set up a system for following up recovery orders which enabled considerable progress to be made despite the particular difficulties affecting recovery under the EDF, due in particular to the legal requirements and to the functioning of the OLAS computer system. With better coordination and cooperation between the two services, progress was also made with creating new operating procedures for OLAS to facilitate the follow-up and settlement of recovery orders. |
| --- | --- |

36.

In 2003, following the adoption of the specific plan, the services of the authorising officer and the EDF accountant set up a system for following up recovery orders which enabled considerable progress to be made despite the particular difficulties affecting recovery under the EDF, due in particular to the legal requirements and to the functioning of the OLAS computer system. With better coordination and cooperation between the two services, progress was also made with creating new operating procedures for OLAS to facilitate the follow-up and settlement of recovery orders.

The setting-up in 2004 of an ex-post transaction control system within EuropeAid will allow the problems of recovery orders to be dealt with in a broader, integrated context of controls that supplement the regular recovery activities carried out by authorising officers by subdelegation.

The devolution process, which brings management closer to the work in the field, should also make the management of recovery orders more efficient.

Järelevalvesüsteemid ja kontrollid AKV riikides üldiselt hästi korraldatud

| 37. | EAFi järelevalvesüsteemid ja kontrollid põhinevad AKV riikide ja Euroopa Komisjoni partnerlusel. Lepingute ja maksete puhul on peamisteks partneriteks siseriiklik eelarvevahendite käsutaja (rahandus- või välisminister) ja delegatsiooni juht, kes toetuvad teiste isikute, sealhulgas AKV riikide tehniliste ametkondade, programmi juhtimisüksuste, projektide kaudu rahastatud kontrollkülastuste ning tehniliste assistentide ja välisekspertide, nagu erasektori insener-konsultantide ja audiitorite, läbiviidud kontrollidele. |
| --- | --- |

37.

EAFi järelevalvesüsteemid ja kontrollid põhinevad AKV riikide ja Euroopa Komisjoni partnerlusel. Lepingute ja maksete puhul on peamisteks partneriteks siseriiklik eelarvevahendite käsutaja (rahandus- või välisminister) ja delegatsiooni juht, kes toetuvad teiste isikute, sealhulgas AKV riikide tehniliste ametkondade, programmi juhtimisüksuste, projektide kaudu rahastatud kontrollkülastuste ning tehniliste assistentide ja välisekspertide, nagu erasektori insener-konsultantide ja audiitorite, läbiviidud kontrollidele.

| 38. | Kontrollikoda viis kohapealsed auditid läbi kuues AKV riigis (Keenia, Mali, Mauritaania, Senegal, Paapua Uus-Guinea ja Saalomoni saared), et kontrollida EAFi järelevalvesüsteeme ja kontrolle. Stabexi osas kontrollis kontrollikoda samuti kohapeal lõppmaksete valimit, mis tehti selleks rahastuse saanud kohalikult kontolt Stabexi programmide abisaajatele. |
| --- | --- |

38.

Kontrollikoda viis kohapealsed auditid läbi kuues AKV riigis (Keenia, Mali, Mauritaania, Senegal, Paapua Uus-Guinea ja Saalomoni saared), et kontrollida EAFi järelevalvesüsteeme ja kontrolle. Stabexi osas kontrollis kontrollikoda samuti kohapeal lõppmaksete valimit, mis tehti selleks rahastuse saanud kohalikult kontolt Stabexi programmide abisaajatele.

| 39. | Lepingute ja maksete järelevalvesüsteemid ja kontrollid külastatud AKV riikides olid üldiselt hästi korraldatud. Täheldati vaid väga üksikuid näiteid, kus ei järgitud kohaldatavaid õigusakte. |
| --- | --- |

39.

Lepingute ja maksete järelevalvesüsteemid ja kontrollid külastatud AKV riikides olid üldiselt hästi korraldatud. Täheldati vaid väga üksikuid näiteid, kus ei järgitud kohaldatavaid õigusakte.

| 40. | Maksete järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimise osas ei suutnud siseriiklikud eelarvevahendite käsutajad, kes Cotonou lepingu kohaselt EAFi kulutuste heakskiitmise ja arveldamise eest vastutavad, alati tõendada, et arvete võtmekontrollid on nende endi või teiste isikute poolt korrektselt läbi viidud. Järelikult mõnda võtmekontrollidest läbi ei viidud, nt neid, mis on mõeldud tagamaks, et tööd, tarned või teenused vastavad asjakohastele lepingutele ja et järgitakse lepingute rahastamistingimusi (seoses hinnakohandustega, tagatiste piisavusega, korrektsete vahetuskursside rakendamisega, tasumisega lepingu teatava osa eest eurodes, mitte kohalikus vääringus jne). Delegatsioonide juhid, kes vastutavad maksekorralduste heakskiitmise eest, on seetõttu sunnitud siseriiklike eelarvevahendite käsutajate tegematajätmisi heastama. Mõnel juhul nad siiski ei kontrollinud kõnealuste võtmekontrollide usaldatavust, muuhulgas ka seoses Stabexi vahendite kasutamisega abisaajate poolt. |
| --- | --- |

40.

Maksete järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimise osas ei suutnud siseriiklikud eelarvevahendite käsutajad, kes Cotonou lepingu kohaselt EAFi kulutuste heakskiitmise ja arveldamise eest vastutavad, alati tõendada, et arvete võtmekontrollid on nende endi või teiste isikute poolt korrektselt läbi viidud. Järelikult mõnda võtmekontrollidest läbi ei viidud, nt neid, mis on mõeldud tagamaks, et tööd, tarned või teenused vastavad asjakohastele lepingutele ja et järgitakse lepingute rahastamistingimusi (seoses hinnakohandustega, tagatiste piisavusega, korrektsete vahetuskursside rakendamisega, tasumisega lepingu teatava osa eest eurodes, mitte kohalikus vääringus jne). Delegatsioonide juhid, kes vastutavad maksekorralduste heakskiitmise eest, on seetõttu sunnitud siseriiklike eelarvevahendite käsutajate tegematajätmisi heastama. Mõnel juhul nad siiski ei kontrollinud kõnealuste võtmekontrollide usaldatavust, muuhulgas ka seoses Stabexi vahendite kasutamisega abisaajate poolt.

| 40. | In most ACP countries, the EDF finances the implementation of support programmes for national authorising officers in order significantly to increase their monitoring control capacity. |
| --- | --- |

40.

In most ACP countries, the EDF finances the implementation of support programmes for national authorising officers in order significantly to increase their monitoring control capacity.

As part of the devolution process, the delegations have been strengthened to allow them to shoulder their full responsibilities.

| 41. | Positiivne samm on see, et nüüd kasutavad volitatud delegatsioonid oma maksete heakskiitmisel kontrollnimekirju. Mõnikord on märgitud, et kontrollid on läbi viidud ja et mingeid kõrvalekaldeid ei avastatud, kuigi see tegelikult pole nii (nt lepingupartneril puudub kehtiv pangagarantii). |
| --- | --- |

41.

Positiivne samm on see, et nüüd kasutavad volitatud delegatsioonid oma maksete heakskiitmisel kontrollnimekirju. Mõnikord on märgitud, et kontrollid on läbi viidud ja et mingeid kõrvalekaldeid ei avastatud, kuigi see tegelikult pole nii (nt lepingupartneril puudub kehtiv pangagarantii).

| 41. | The use of checklists was set up and formalised in 2002. The Commission is working on controlling the quality of use of the checklists, whilst inspection visits and training for officials have been organised. |
| --- | --- |

41.

The use of checklists was set up and formalised in 2002. The Commission is working on controlling the quality of use of the checklists, whilst inspection visits and training for officials have been organised.

| 42. | Projektide välisauditite järelduste ja soovituste järelkontrolli tase on varieeruv ja piiratud auditiaruannete kroonilise hilinemise ja administreeriva iseloomu tõttu, mille delegatsioonid neile tihti omistavad: liiga sageli on auditiaruanded lihtsalt projekti lõpetamise või avansikontole uute maksete tegemise alusdokumendiks, mitte aga ei vii vajalike paranduste tegemiseni. |
| --- | --- |

42.

Projektide välisauditite järelduste ja soovituste järelkontrolli tase on varieeruv ja piiratud auditiaruannete kroonilise hilinemise ja administreeriva iseloomu tõttu, mille delegatsioonid neile tihti omistavad: liiga sageli on auditiaruanded lihtsalt projekti lõpetamise või avansikontole uute maksete tegemise alusdokumendiks, mitte aga ei vii vajalike paranduste tegemiseni.

| 42. | The Commission would point out that: |
| --- | --- |

42.

The Commission would point out that:

| (1) | A large number of financial audits relating to programme estimates are in fact carried out at the end of an action as they are a prerequisite for the final payment. |
| --- | --- |

(1)

A large number of financial audits relating to programme estimates are in fact carried out at the end of an action as they are a prerequisite for the final payment.

| (2) | The financial audits of grant contracts are ordered by the beneficiary of the contract in accordance with the detailed rules set out in the contracts (see also reply to point 34). |
| --- | --- |

(2)

The financial audits of grant contracts are ordered by the beneficiary of the contract in accordance with the detailed rules set out in the contracts (see also reply to point 34).

| 43. | Stabexi suhtes on komisjon pannud ennast olukorda, kus tal pole võimalik kontrollida vahendite kasutamise kogumahtu, sest ta on tolereerinud vastavasisuliste aruannete mitteesitamist siseriiklike eelarvevahendite käsutajate poolt, mis on vastuolus muudetud Lomé konventsiooni artikli 212 nõudega. Analoogiliselt kinnitasid kontrollikoja auditikäigud, et kohalikke pangaarveid, kuhu Stabexi vahendeid üle kanti, kasutati ilma delegatsiooni juhi loata (Keenia ja Mauritaania) ning et delegatsiooni juht oli heaks kiitnud vahendite liikumisi isegi siis, kui ta ei olnud panga kasutatavas volitatud allkirjaõiguslike isikute (aegunud) nimekirjas (Senegal). |
| --- | --- |

43.

Stabexi suhtes on komisjon pannud ennast olukorda, kus tal pole võimalik kontrollida vahendite kasutamise kogumahtu, sest ta on tolereerinud vastavasisuliste aruannete mitteesitamist siseriiklike eelarvevahendite käsutajate poolt, mis on vastuolus muudetud Lomé konventsiooni artikli 212 nõudega. Analoogiliselt kinnitasid kontrollikoja auditikäigud, et kohalikke pangaarveid, kuhu Stabexi vahendeid üle kanti, kasutati ilma delegatsiooni juhi loata (Keenia ja Mauritaania) ning et delegatsiooni juht oli heaks kiitnud vahendite liikumisi isegi siis, kui ta ei olnud panga kasutatavas volitatud allkirjaõiguslike isikute (aegunud) nimekirjas (Senegal).

| 43. | Article 212 provides for a report by the national authorising officer on the use of funds by beneficiary countries. The flow of data received by the Commission was not uniform. For that reason, and on the basis of the Court's recommendations, a comprehensive inventory was launched in 2003 in order to carry out a complete survey of these funds. |
| --- | --- |

43.

Article 212 provides for a report by the national authorising officer on the use of funds by beneficiary countries. The flow of data received by the Commission was not uniform. For that reason, and on the basis of the Court's recommendations, a comprehensive inventory was launched in 2003 in order to carry out a complete survey of these funds.

Järeldus seoses järelevalvesüsteemide ja kontrollidega

| 44. | EAFi järelevalvesüsteemid ja kontrollid hõlmavad suurt hulka mehhanisme ja eesmärke. Nende süsteemide ja kontrollide uuendamine algas 2003. eelarveaastal. Tuleb ära oodata, kuni need on ühildatud, et oleks võimalik hinnata nendest saadavat tegelikku kasu tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel. Praegusel etapil on siiski vaja rohkem koordineerimist tagamaks, et ei toimuks topeltkontrolle ja et olulise riskiga valdkonnad oleksid kaetud, eelkõige need valdkonnad, kus esineb kontrollikoja täheldatud kõrvalekaldeid. See tähendab komisjoni erinevate kontrollijate kontrollide ja järelduste täielikku kohaldamist delegatsiooni tasandil. Stabexi rahavoogude suhtes tuleb rakendada ka piisaval tasemel sisekontrolli. |
| --- | --- |

44.

EAFi järelevalvesüsteemid ja kontrollid hõlmavad suurt hulka mehhanisme ja eesmärke. Nende süsteemide ja kontrollide uuendamine algas 2003. eelarveaastal. Tuleb ära oodata, kuni need on ühildatud, et oleks võimalik hinnata nendest saadavat tegelikku kasu tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel. Praegusel etapil on siiski vaja rohkem koordineerimist tagamaks, et ei toimuks topeltkontrolle ja et olulise riskiga valdkonnad oleksid kaetud, eelkõige need valdkonnad, kus esineb kontrollikoja täheldatud kõrvalekaldeid. See tähendab komisjoni erinevate kontrollijate kontrollide ja järelduste täielikku kohaldamist delegatsiooni tasandil. Stabexi rahavoogude suhtes tuleb rakendada ka piisaval tasemel sisekontrolli.

| 44. | Following these inventories, the Commission is drafting more specific and more detailed guidelines for the utilisation of the Stabex funds in order to ensure better monitoring of the use by beneficiary countries of the funds still available. |
| --- | --- |

44.

Following these inventories, the Commission is drafting more specific and more detailed guidelines for the utilisation of the Stabex funds in order to ensure better monitoring of the use by beneficiary countries of the funds still available.

Tehingute audit

| 45. | 49 maksest koosnevat valimit auditeeriti kättesaadavate dokumentide põhjal komisjonis Brüsselis ja vajadusel ka AKV riikides asuvates delegatsioonides. Lisaks auditeeriti valitud kuues AKV riigis kohapeal veel 37 muud makset, sealhulgas ka vastavaid üldisi ja individuaalseid kulukohustusi, et teha kindlaks, kuidas järelevalvesüsteemid ja kontrollid toimisid, eriti seoses dokumentides hõlmatud tööde, tarnete või teenuste tegeliku teostamisega. |
| --- | --- |

45.

49 maksest koosnevat valimit auditeeriti kättesaadavate dokumentide põhjal komisjonis Brüsselis ja vajadusel ka AKV riikides asuvates delegatsioonides. Lisaks auditeeriti valitud kuues AKV riigis kohapeal veel 37 muud makset, sealhulgas ka vastavaid üldisi ja individuaalseid kulukohustusi, et teha kindlaks, kuidas järelevalvesüsteemid ja kontrollid toimisid, eriti seoses dokumentides hõlmatud tööde, tarnete või teenuste tegeliku teostamisega.

49

37

| 46. | Otsese eelarvetoetuse suhtes (vt punkt 19) jätab EAFi õiguslik raamistik märkimisväärselt palju ruumi tõlgendamiseks ja erandite tegemiseks. Veelgi enam, tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollid tõendavad üksnes seda, et asjakohaseid tingimusi on õigesti hinnatud. Algsetele hindamistele, mis viiakse läbi rahaliste kohustuste vastuvõtmise ajal, ei ole antud piisavalt kindlat vormi Cotonou lepingu artikli 61 lõikes 2 loetletud kriteeriumide tähenduses. Sedalaadi vormistus on oluline eelkõige seoses riigi rahanduse juhtimise läbipaistvuse, usaldatavuse ja mõjususega, muidu pole hiljem võimalik otsustada, kas kõnealune juhtimine on paranenud, mis on edasise abi eelduseks. Täiendavate vahendite eraldamise kriteeriumid koosnevad suures osas makromajanduse näitajatest, mis aga annavad üksnes osa riigi rahanduse juhtimise kohta käivast teabest. |
| --- | --- |

46.

Otsese eelarvetoetuse suhtes (vt punkt 19) jätab EAFi õiguslik raamistik märkimisväärselt palju ruumi tõlgendamiseks ja erandite tegemiseks. Veelgi enam, tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollid tõendavad üksnes seda, et asjakohaseid tingimusi on õigesti hinnatud. Algsetele hindamistele, mis viiakse läbi rahaliste kohustuste vastuvõtmise ajal, ei ole antud piisavalt kindlat vormi Cotonou lepingu artikli 61 lõikes 2 loetletud kriteeriumide tähenduses. Sedalaadi vormistus on oluline eelkõige seoses riigi rahanduse juhtimise läbipaistvuse, usaldatavuse ja mõjususega, muidu pole hiljem võimalik otsustada, kas kõnealune juhtimine on paranenud, mis on edasise abi eelduseks. Täiendavate vahendite eraldamise kriteeriumid koosnevad suures osas makromajanduse näitajatest, mis aga annavad üksnes osa riigi rahanduse juhtimise kohta käivast teabest.

| 46. | As regards the adoption of financial commitments, the Commission proposals for financing submitted to the Member States systematically include an assessment of the macroeconomic situation and public finances which, based on the most recent data, analyses the themes and the issue concerned by the criteria in Article 61, paragraph 2. It is designed in principle to provide the information listed in paragraph 3.4 of the Guide for budget support issued in March 2002. |
| --- | --- |

46.

As regards the adoption of financial commitments, the Commission proposals for financing submitted to the Member States systematically include an assessment of the macroeconomic situation and public finances which, based on the most recent data, analyses the themes and the issue concerned by the criteria in Article 61, paragraph 2. It is designed in principle to provide the information listed in paragraph 3.4 of the Guide for budget support issued in March 2002.

It is also useful to restate the major principles governing the release of tranches of budget support:

| — | for fixed tranches, a macroeconomic balance must prevail, verified by the existence of a programme with the Bretton Woods Institutions; |
| --- | --- |

—

for fixed tranches, a macroeconomic balance must prevail, verified by the existence of a programme with the Bretton Woods Institutions;

| — | for performance or variable tranches, the indicators are different: indicators linked to results (reflecting the implementation of poverty reduction strategies), general budget performance indicators (implementation rates, payment periods, etc.); process indicators linked to sectoral reforms or the management of public finances. |
| --- | --- |

—

for performance or variable tranches, the indicators are different: indicators linked to results (reflecting the implementation of poverty reduction strategies), general budget performance indicators (implementation rates, payment periods, etc.); process indicators linked to sectoral reforms or the management of public finances.

The Commission shares the Court's view of the importance of in-depth, rigorous monitoring of public finances in the countries benefiting from budget support. The public finance analysis framework, comprising 28 indicators and developed with other donors under the Public Expenditure and Financial Accountability project, was tested in a number of ACP countries in 2004 with a view to becoming operational in 2005. Lastly, since 2003, the headquarters of EuropeAid has developed a template for monitoring the management of public finances which allows the Delegations to present quarterly reports on this subject.

Rahalised kohustused

| 47. | Vastavalt Cotonou lepingu IV lisa artikli 17 lõikele 2 tuleb komisjoni ja AKV riigi või riikide vaheline rahastamisleping koostada 60 päeva jooksul alates ühenduse otsuseid tegeva organi otsusest. Niivõrd kui kontrollikojale teada, on ainsaks tõendiks rahastamislepingu koostamisest selle allakirjutamine mõlema lepingupoole poolt. 2003. aasta rohkem kui 100 uuest kulukohustusest koosnevast valimist, st peaaegu kõigist eelarveaastasse kantud rahalistest kohustustest 82 % oli kaetud rahastamislepingutega, mis olid allkirjastatud 60 päeva jooksul alates otsusest. Ülejäänud 18 protsendist 3 (32) kirjutati alla rohkem kui 120 päeva pärast algset otsust. Selline olukord tähendab paranemist eelnevate aastatega võrreldes. Sellegipoolest peab komisjon näitama, kuidas ta kavatseb tagada tulevaste lepingute koostamise 60-päevase tähtaja piires. |
| --- | --- |

47.

Vastavalt Cotonou lepingu IV lisa artikli 17 lõikele 2 tuleb komisjoni ja AKV riigi või riikide vaheline rahastamisleping koostada 60 päeva jooksul alates ühenduse otsuseid tegeva organi otsusest. Niivõrd kui kontrollikojale teada, on ainsaks tõendiks rahastamislepingu koostamisest selle allakirjutamine mõlema lepingupoole poolt. 2003. aasta rohkem kui 100 uuest kulukohustusest koosnevast valimist, st peaaegu kõigist eelarveaastasse kantud rahalistest kohustustest 82 % oli kaetud rahastamislepingutega, mis olid allkirjastatud 60 päeva jooksul alates otsusest. Ülejäänud 18 protsendist 3 (32) kirjutati alla rohkem kui 120 päeva pärast algset otsust. Selline olukord tähendab paranemist eelnevate aastatega võrreldes. Sellegipoolest peab komisjon näitama, kuidas ta kavatseb tagada tulevaste lepingute koostamise 60-päevase tähtaja piires.

32

| 47. | Drawing up a financing agreement in 60 days does not mean that the agreement has been signed. However, the Commission acknowledges that by virtue of this rule diligence is required in implementing a financing decision. This in fact occurs in a large majority of cases, as the percentages quoted by the Court indicate. |
| --- | --- |

47.

Drawing up a financing agreement in 60 days does not mean that the agreement has been signed. However, the Commission acknowledges that by virtue of this rule diligence is required in implementing a financing decision. This in fact occurs in a large majority of cases, as the percentages quoted by the Court indicate.

Some 99 % of financing agreements are signed by the Commission within 60 days. The rare exceptions are cases (involving in particular direct budget support) where it emerges after the decision is taken that the conditions for concluding the agreement are no longer fulfilled, so that to maintain sound financial management it is necessary to wait until they have been re-established before continuing with signing.

Individuaalsed juriidilised kulukohustused

| 48. | Vähesed, üksikjuhtudel ette tulnud ja ebaolulised vead seoses individuaalsete juriidiliste kulukohustustega olid järgmised: |
| --- | --- |

48.

Vähesed, üksikjuhtudel ette tulnud ja ebaolulised vead seoses individuaalsete juriidiliste kulukohustustega olid järgmised:

| 48. | |
| --- | --- |

48.

| a) | tagatisi, millele lepingud tuginesid, iseloomustab korduv eeskirjade eiramine: mõnikord jäeti tagatis hoopis esitamata, mõned tagatised olid ebatäielikud või esitati need pärast tähtaja lõppu; |
| --- | --- |

a)

tagatisi, millele lepingud tuginesid, iseloomustab korduv eeskirjade eiramine: mõnikord jäeti tagatis hoopis esitamata, mõned tagatised olid ebatäielikud või esitati need pärast tähtaja lõppu;

| (a) | The Commission has taken steps to improve the monitoring of bank guarantees; a specific module relating to bank guarantees in OLAS has been developed and instructions sent to the delegations. |
| --- | --- |

(a)

The Commission has taken steps to improve the monitoring of bank guarantees; a specific module relating to bank guarantees in OLAS has been developed and instructions sent to the delegations.

The Commission would point out that the Court has not identified any negative financial impact due to that finding.

| b) | ikka veel esineb juhtumeid, kus lepingutesse hiljem tehtud olulised muudatused on viinud selleni, et tegelik lõppsumma ületab ettenähtud piirid; |
| --- | --- |

b)

ikka veel esineb juhtumeid, kus lepingutesse hiljem tehtud olulised muudatused on viinud selleni, et tegelik lõppsumma ületab ettenähtud piirid;

| c) | mõned delegatsioonid järgivad tava, mille kohaselt lepingud allkirjastatakse ilma neid dateerimata või ei nõuta lepingupartnerite ja siseriikliku eelarvevahendite käsutaja vaheliste lepingute dateerimist. Selline kõrvalekalle raskendab delegatsioonidel eeskirjade rakendamise tagamist, kui viimane sõltub otseselt lepingute allakirjutamise kuupäevast (nt kontrollimine, ega siseriiklik eelarvevahendite käsutaja ei kinnitanud lepingut enne, kui lepingupartner oli esitanud täitmistagatise). |
| --- | --- |

c)

mõned delegatsioonid järgivad tava, mille kohaselt lepingud allkirjastatakse ilma neid dateerimata või ei nõuta lepingupartnerite ja siseriikliku eelarvevahendite käsutaja vaheliste lepingute dateerimist. Selline kõrvalekalle raskendab delegatsioonidel eeskirjade rakendamise tagamist, kui viimane sõltub otseselt lepingute allakirjutamise kuupäevast (nt kontrollimine, ega siseriiklik eelarvevahendite käsutaja ei kinnitanud lepingut enne, kui lepingupartner oli esitanud täitmistagatise).

| (c) | The Commission notes that the signature of a delegation endorses a contract. The date of the endorsement therefore does not have the same contractual value as that of the signature of the contractors. |
| --- | --- |

(c)

The Commission notes that the signature of a delegation endorses a contract. The date of the endorsement therefore does not have the same contractual value as that of the signature of the contractors.

Maksed

| 49. | Vähesed üksikjuhtudel ette tulnud ja ebaolulised vead seoses asjaomaste individuaalsete juriidiliste kulukohustustega puudutasid alljärgnevat: |
| --- | --- |

49.

Vähesed üksikjuhtudel ette tulnud ja ebaolulised vead seoses asjaomaste individuaalsete juriidiliste kulukohustustega puudutasid alljärgnevat:

| a) | maksed ei olnud kooskõlas lepingu sätetega (hinna, makseviiside, kaupade liigi ja koguse osas); |
| --- | --- |

a)

maksed ei olnud kooskõlas lepingu sätetega (hinna, makseviiside, kaupade liigi ja koguse osas);

| b) | hüvitati kulutusi, mis polnud abikõlblikud, sest neid poldud lepingus ette nähtud; |
| --- | --- |

b)

hüvitati kulutusi, mis polnud abikõlblikud, sest neid poldud lepingus ette nähtud;

| c) | hüvitati kulutusi, mille kohta taotleja ei esitanud alusdokumente, kuigi sellekohane nõue oli lepingus selgelt olemas; |
| --- | --- |

c)

hüvitati kulutusi, mille kohta taotleja ei esitanud alusdokumente, kuigi sellekohane nõue oli lepingus selgelt olemas;

| d) | maksed tööde, kaupade ja teenuste eest, mille tegeliku teostamise kohta ei olnud eelnevat põhjendatud kinnitust. |
| --- | --- |

d)

maksed tööde, kaupade ja teenuste eest, mille tegeliku teostamise kohta ei olnud eelnevat põhjendatud kinnitust.

| 50. | Muid, sagedasemaid vigu täheldati seoses menetluste rakendamisega, kuid nende võimalikku mõju maksete tegelikule sisule on raske hinnata (nt viiviste maht, kui hilineti maksetega tarnijatele). |
| --- | --- |

50.

Muid, sagedasemaid vigu täheldati seoses menetluste rakendamisega, kuid nende võimalikku mõju maksete tegelikule sisule on raske hinnata (nt viiviste maht, kui hilineti maksetega tarnijatele).

| 50. | The Commission considers that considerable progress has been made in the last few years in reducing payment delays. It believes that the efforts should be continued and the Court's recommendations adopted. |
| --- | --- |

50.

The Commission considers that considerable progress has been made in the last few years in reducing payment delays. It believes that the efforts should be continued and the Court's recommendations adopted.

| 51. | Aruannete esitamine pärast lepingus ettenähtud tähtaega on sagedane menetluslik eeskirjade eiramine. Kui need aruanded käsitlevad projektide elluviimist, osutab viivitus tihti teatavale puudusele projektide finantshalduses. Auditeerimislepingute korral vähendab auditiaruandega hilinemine eelarvevahendite käsutaja võimalusi võtta tõhusaid parandusmeetmeid ja teha järelkontrolli. Üldiselt peaksid tulevased maksed sõltuma kõnealustest aruannetest. |
| --- | --- |

51.

Aruannete esitamine pärast lepingus ettenähtud tähtaega on sagedane menetluslik eeskirjade eiramine. Kui need aruanded käsitlevad projektide elluviimist, osutab viivitus tihti teatavale puudusele projektide finantshalduses. Auditeerimislepingute korral vähendab auditiaruandega hilinemine eelarvevahendite käsutaja võimalusi võtta tõhusaid parandusmeetmeid ja teha järelkontrolli. Üldiselt peaksid tulevased maksed sõltuma kõnealustest aruannetest.

| 51. | As regards the submission of contract reports, it is for the contractors to supply them. The Commission makes every effort to receive them in time. The question of audit reports has already been dealt with in paragraph 42. |
| --- | --- |

51.

As regards the submission of contract reports, it is for the contractors to supply them. The Commission makes every effort to receive them in time. The question of audit reports has already been dealt with in paragraph 42.

| 52. | On veel mõned kõrvalekalded, mis mõjutavad teatavate maksete või tulude käsitlemist ning mis täiendavad EAFi sisekontrolli valdkondade nimekirja, mida tuleb eelisjärjekorras tugevdada: |
| --- | --- |

52.

On veel mõned kõrvalekalded, mis mõjutavad teatavate maksete või tulude käsitlemist ning mis täiendavad EAFi sisekontrolli valdkondade nimekirja, mida tuleb eelisjärjekorras tugevdada:

| 52. | |
| --- | --- |

52.

| a) | maksed kohalikelt Stabexi pangakontodelt, mis ei kajastu komisjoni raamatupidamisarvestuses, peavad kohalik delegatsioon ja siseriiklik eelarvevahendite käsutaja sellegipoolest ühiselt heaks kiitma. Mõnele neist maksetest delegatsioon siiski alla ei kirjutanud; |
| --- | --- |

a)

maksed kohalikelt Stabexi pangakontodelt, mis ei kajastu komisjoni raamatupidamisarvestuses, peavad kohalik delegatsioon ja siseriiklik eelarvevahendite käsutaja sellegipoolest ühiselt heaks kiitma. Mõnele neist maksetest delegatsioon siiski alla ei kirjutanud;

| b) | mõne projekti sularahaarvetele makstud pangaintresse ei kajastatud raamatupidamisarvestuses, kuigi tingimuseks on seatud, et need arvatakse vastavate projektide vahendite hulka. Selle vea saab parandada asjakohase pangapoolse kontooperatsioonide vastavuskontrolliga. |
| --- | --- |

b)

mõne projekti sularahaarvetele makstud pangaintresse ei kajastatud raamatupidamisarvestuses, kuigi tingimuseks on seatud, et need arvatakse vastavate projektide vahendite hulka. Selle vea saab parandada asjakohase pangapoolse kontooperatsioonide vastavuskontrolliga.

| (b) | In the case of a programme estimate, it is for the project accountant to enter bank interest in the accounts. External audits allow the Commission to check that accounts are being kept properly in this respect. |
| --- | --- |

(b)

In the case of a programme estimate, it is for the project accountant to enter bank interest in the accounts. External audits allow the Commission to check that accounts are being kept properly in this respect.

Koostöötalituse EuropeAid peadirektori aasta tegevusaruanne ja avaldus

| 53. | Aasta tegevusaruanne ja avaldus hõlmavad nii üldeelarvest kui EAFist rahastatud tegevusi, kuigi kumbagi valdkonda reguleerib eraldi finantsmäärus. Aruande mõnes punktis viidatakse küll EAFile, kuid teistes seda ei mainita, mis muudab keeruliseks aru saada, kuivõrd teatav punkt või reservatsioon käsitleb või ei käsitle EAFi (nt 250 miljonit eurot lepingutes, mille kohta käib valitsusväliste organisatsioonide liite käsitlev reservatsioon). Et parandada järgmiste aruannete loetavust, soovib kontrollikoda, et teave ja tähelepanekud EAFi kohta oleksid aastaaruandes ja avalduses selgemini välja toodud. |
| --- | --- |

53.

Aasta tegevusaruanne ja avaldus hõlmavad nii üldeelarvest kui EAFist rahastatud tegevusi, kuigi kumbagi valdkonda reguleerib eraldi finantsmäärus. Aruande mõnes punktis viidatakse küll EAFile, kuid teistes seda ei mainita, mis muudab keeruliseks aru saada, kuivõrd teatav punkt või reservatsioon käsitleb või ei käsitle EAFi (nt 250 miljonit eurot lepingutes, mille kohta käib valitsusväliste organisatsioonide liite käsitlev reservatsioon). Et parandada järgmiste aruannete loetavust, soovib kontrollikoda, et teave ja tähelepanekud EAFi kohta oleksid aastaaruandes ja avalduses selgemini välja toodud.

| 53. | The reserve does not affect the EDF inasmuch as all the actions covered by the food aid instrument are financed from resources coming from the Community budget. |
| --- | --- |

53.

The reserve does not affect the EDF inasmuch as all the actions covered by the food aid instrument are financed from resources coming from the Community budget.

The annual activity report covers all the activities managed by the authorising officer by delegation and is not intended to provide a breakdown of those data by source of programme financing. The data and the assessment of the control system, as well as the declaration, concern the functioning of the system overall without distinguishing between the budget and the EDF. The report focuses rather on the concept of Activity (ABB) which goes beyond the strict Budget/EDF demarcation. Thus the Activity ‘Relations with the ACP States and the OCT’ covers operations financed by funds from the Budget and the EDF. It should also be noted that a breakdown of data by ABB Activity is provided in a specific section of the Report.

The Commission will take account of the wishes of the Court, within the limits of the aims and the format of Annual Activity Reports.

| 54. | Seni veel kindlaks määramata võlgade ja Stabexi vahendite korrektse kasutamise maht moodustavad kõige tõenäolisemalt summa, mis on finantsteabe kvaliteedi jaoks oluline. Seepärast oleks peadirektor pidanud esitama selle kohta reservatsiooni (vt punkt 21). |
| --- | --- |

54.

Seni veel kindlaks määramata võlgade ja Stabexi vahendite korrektse kasutamise maht moodustavad kõige tõenäolisemalt summa, mis on finantsteabe kvaliteedi jaoks oluline. Seepärast oleks peadirektor pidanud esitama selle kohta reservatsiooni (vt punkt 21).

| 54. | Once transferred to the beneficiary countries, Stabex funds belong to them and have officially left EDF accounts. The subsequent use made of the funds by the beneficiary country therefore has no formal impact on EDF accounts. |
| --- | --- |

54.

Once transferred to the beneficiary countries, Stabex funds belong to them and have officially left EDF accounts. The subsequent use made of the funds by the beneficiary country therefore has no formal impact on EDF accounts.

| 55. | Tulenevalt Stabexi inventuuritulemuste mittetäielikkusest (vt punkt 23) ei olnud peadirektoril sel ajal kogu vajalikku teavet, et teha oma avalduses järeldusi vahendite kasutamise kohta ettenähtud eesmärkidel usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ning tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

55.

Tulenevalt Stabexi inventuuritulemuste mittetäielikkusest (vt punkt 23) ei olnud peadirektoril sel ajal kogu vajalikku teavet, et teha oma avalduses järeldusi vahendite kasutamise kohta ettenähtud eesmärkidel usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ning tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 55. | Stabex was an instrument for the rapid disbursement of funds and was designed to offset reductions in the export revenues from key agricultural products in the ACP countries. It disappeared with the entry into force of the Cotonou Agreements in April 2003. Thus the last transfers to be carried out concern funds which it had been decided in preceding years to transfer to the beneficiary countries that satisfied the eligibility criteria. No Stabex transfers took place in 2003. The annual declaration by the Director-General concerns 2003. |
| --- | --- |

55.

Stabex was an instrument for the rapid disbursement of funds and was designed to offset reductions in the export revenues from key agricultural products in the ACP countries. It disappeared with the entry into force of the Cotonou Agreements in April 2003. Thus the last transfers to be carried out concern funds which it had been decided in preceding years to transfer to the beneficiary countries that satisfied the eligibility criteria. No Stabex transfers took place in 2003. The annual declaration by the Director-General concerns 2003.

The EDF accounts did not contain any information on the use made of Stabex funds by beneficiary States as, once the funds are transferred to the beneficiaries under the ‘Transfer Agreements’, they belong to those countries and have officially left the EDF accounts.

Beneficiary States are required (see reply to paragraph 43) to report to the Commission on the use of these funds; it is then possible for the Commission, after informing the EC-ACP Council of Ministers, to defer the application of decisions on further transfers if the information supplied by the beneficiary State is not deemed satisfactory. On the basis of the information received from the beneficiaries in the past, the Commission has never actually done this. However, as there is no harmonised reporting system to ensure the uniformity of information received by the delegations, the Commission launched an inventory of the funds in 2003 in order to monitor the funds outside the accountings and consolidate all the information available.

Muutused järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimises

| 56. | Kõik eespool mainitud tähelepanekud lülitatakse näitajate tabelisse, seega on võimalik hinnata muutusi järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimises (vt
  tabel 4
  ). |
| --- | --- |

56.

Kõik eespool mainitud tähelepanekud lülitatakse näitajate tabelisse, seega on võimalik hinnata muutusi järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimises (vt
  tabel 4
  ).

tabel 4

Tabel 4 — DAS 2003 EAFide osas: Audititöös ilmnenud võimalikud näitajad

| 1.   PÕHITÄHELEPANEKUD — HINNANG OLUKORRALE |
| --- |
| | 2001 | 2002 | 2003 |
| Tähelepanekud | Komisjoni vastus | Tähelepanekud | Tarvitusele võetavad meetmed | Tähelepanekud | Tarvitusele võetavad meetmed |
| 1.1 | Stabexi varade haldamine | Puudulik kontroll | Edasine kirjavahetus pangaga väärtpaberite ostu-müügitehingute asjus säilitatakse. | Tehingute hulk on oluliselt vähenenud, ent arvepidamine ei kajasta tehingutega kaasnevat tulu või kulu, samuti puudub ülevaade väärtpaberite turuväärtuse üle aasta lõpu seisuga. | Arvepidamises peaks selgelt kajastuma tehingutega kaasnev tulu või kulu ning väärtpaberite turuväärtus aasta lõpu seisuga. | Arvepidamine kajastab tehingutega kaasnevat (mõnikord olulise tähtsusega) tulu või kulu ning väärtpaberite turuväärtust aasta lõpu seisuga. | Vajalikud meetmed on tarvitusele võetud. |
| 1.2 | Struktuuriliste ümberkorralduste programmide käivitamise toetamine | Puudub õiguslik alus seaduslikkuse ja korrektsuse rangeks kontrollimiseks, kuna nõuete täpset järgimist alati ei eeldata. | EAFide õigusraamistik ei välista tingimustest kõrvalekaldeid. | Kuna puuduvad piisavad andmed riikliku finantsjuhtimise kvaliteedi osas AKV riikides, ei saa kontrollikoda anda arvamust eelarve otsetoetuste kasutamise kohta. | Tuleb parandada informeeritust riikliku finantsjuhtimise osas AKV riikides. | Komisjoni on andnud rohkem infot riikliku finantsjuhtimise seire kohta AKV riikides, eriti oma 2003. eelarveaasta finantsjuhtimisaruandes. | Tuleb jätkata infovahetuse täiustamist selles võtmetähtsusega valdkonnas. |
| 1.3 | EIP sooritatavad operatsioonid riskikapitaliga | Intressimäärad kõrgemad kui Lomé konventsiooniga ette nähtud. | Komisjon hindab oma tegevuse õigeks, ent kontrollib koos EIPga Lomé konventsiooni nõuete järgimist. | Intressimäärad kõrgemad kui Lomé konventsiooniga ette nähtud. | Lomé konventsiooni täpne järgimine. | Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava finantsmäärusega anti vastutus investeerimisrahastu haldamise eest EIPle. | DASi kontekstis ei ole kontrollikojal enam põhjust seda teemat käsitleda |
| 1.4 | Hinnakorrektuuri mehhanismid | Lepingutes ei sätestata hinnakorrektuure. | Komisjon informeerib sellest punktist kõiki delegatsioone, et vältida samalaadseid probleeme tulevikus. | Jätkuvalt finantseeritakse hinnakorrektuure ilma selge lepingulise aluseta. | Tuleb parandada hinnakorrektuuri aluseks olevate lepingupunktide sõnastust ja tõhustada kontrolli nende üle. | Hinnakorrektuuri puudutavate lepingupunktide rakendamine tekitab jätkuvalt teatavaid probleeme. | Tuleb jätkata seiret lepingute täitmise selle aspekti üle. |
| 1.5 | Esialgsete kohustuste tegelik tase | Näidatud tegelikust suuremana, kuna kohustusi ei ole vabastatud. | Komisjon jätkab püüdlusi seiremeetmete tõhustamiseks. | Ei kajastu adekvaatselt arvepidamises, kuna kohustuste tühistamine on liiga aeglane. | Tuleb võtta meetmeid kohustuste seireks ja nende kiireks kontrollimiseks. | Komisjon on läbi viinud põhjaliku kontrolli probleeme tekitavate täitmata kohustuste osas. | Tuleb jätkata süstemaatilist kontrolli probleeme tekitavate täitmata kohustuste osas. |
| 1.6 | Ettemaksete ja erinevate sissenõutavate summade väljaselgitamine | Tähelepanekud puuduvad. | Vastus puudub. | Ettemaksed ja sissenõutavad summad ei kajastu arvepidamises usaldusväärselt. | Puudus tuleb kõrvaldada. | Üle 18 kuu tasumata ettemaksete (400 miljonit eurot) väljaselgitamist ja tagasinõutavate summade (27,5 miljonit eurot) tagasisaamist hallatakse väga puudulikult. | Tuleb täiustada väljaselgitamist nõudvate ettemaksete ning tagasinõutavate summade kindlakstegemise, registreerimise ja seire korda. |
| 1.7 | Stabexi vahendite kasutusaruanded ja lõppmaksete kontroll | Stabexi ülekanded on raamatupidamisse kirjendatud maksetena, seda ka juhul, kui need pole veel lõpliku abisaajani jõudnud. | Tuleb parandada raamatupidamisteabe kvaliteeti. | Arvepidamises puudub teave Stabexi vahendite kasutamise kohta. | Puudus tuleb kõrvaldada, sest komisjon on kaasvastutav vahendite kasutamise eest. | Komisjonil ei ole võimalik kontrollida Stabexi vahendite kasutamist (Lomé IV, artikkel 212); volitused pangaülekannete tegemiseks on ebapiisavad. | Riiklike eelarvevahendite käsutajatelt tuleb saada kõik aruanded Stabexi vahendite kasutamise kohta; on vaja tugevdada sisekontrolli pangatehingute üle. |
| 2.   JÄRELEVALVESÜSTEEMID JA KONTROLLID |
| | 2001 | 2002 | 2003 |
| FINANTSAUDITITE LÄBIVAATAMINE |
| | Sagedus (a) | Sagedus (a) | Sagedus (a) |
| 2.1 | Kasutatavad mõisted ei väljenda alati selgesti abikõlbmatute kulude iseloomu | sage | sage | pisteline |
| 2.2 | Auditiaruanne ei kajasta numbriliselt selgesti auditeeritud kulutusi ega abikõlblike ja -kõlbmatute kulude summasid | sage | sage | pisteline |
| 2.3 | Välisaudiitorite tuvastatavad puudujäägid abikõlbmatute kulude tagasinõudmisel | sage | sage | sage |
| BRÜSSELI SISEKONTROLLISÜSTEEMID |
| | Järelevalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b) | Järelevalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b) | Järelevalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b) |
| 2.4 | Tehingutega seonduvate teatud sisekontrollistandardite järgimise tegelik tase | puudub | B | B/A |
| | KUUE AKV RIIGI SISEKONTROLLISÜSTEEMID | | (33) | (34) |
| 2.5 | Üldine hinnang pakkumiskutsetele | puudub | B | B/A |
| 2.6 | Üldine hinnang väljamaksetele | puudub | B | B/A |
| 2.7 | Üldine hinnang audititele | puudub | B | B |
| 2.8 | Üldine hinnang sissenõuetele | puudub | C | C |
| 2.9 | Üldine hinnang raamatupidamisele | puudub | B | B/A |
| 2.10 | Üldine hinnang kõikidele vaatlusalustele riikidele | puudub | B | B |
| (a) Sagedus (esinemus)

  harv
  pisteline
  sage

  (b) Järelevalvesüsteemide ja kontrollide hinnang

  A. Toimib hästi, vajab vähest parandamist
  B. Toimib, kuid vajab parandamist
  C. Ei toimi vastavalt soovitule |

PÕHITÄHELEPANEKUD — HINNANG OLUKORRALE

2001

2002

2003

Tähelepanekud

Komisjoni vastus

Tähelepanekud

Tarvitusele võetavad meetmed

Tähelepanekud

Tarvitusele võetavad meetmed

1.1

Stabexi varade haldamine

Puudulik kontroll

Edasine kirjavahetus pangaga väärtpaberite ostu-müügitehingute asjus säilitatakse.

Tehingute hulk on oluliselt vähenenud, ent arvepidamine ei kajasta tehingutega kaasnevat tulu või kulu, samuti puudub ülevaade väärtpaberite turuväärtuse üle aasta lõpu seisuga.

Arvepidamises peaks selgelt kajastuma tehingutega kaasnev tulu või kulu ning väärtpaberite turuväärtus aasta lõpu seisuga.

Arvepidamine kajastab tehingutega kaasnevat (mõnikord olulise tähtsusega) tulu või kulu ning väärtpaberite turuväärtust aasta lõpu seisuga.

Vajalikud meetmed on tarvitusele võetud.

1.2

Struktuuriliste ümberkorralduste programmide käivitamise toetamine

Puudub õiguslik alus seaduslikkuse ja korrektsuse rangeks kontrollimiseks, kuna nõuete täpset järgimist alati ei eeldata.

EAFide õigusraamistik ei välista tingimustest kõrvalekaldeid.

Kuna puuduvad piisavad andmed riikliku finantsjuhtimise kvaliteedi osas AKV riikides, ei saa kontrollikoda anda arvamust eelarve otsetoetuste kasutamise kohta.

Tuleb parandada informeeritust riikliku finantsjuhtimise osas AKV riikides.

Komisjoni on andnud rohkem infot riikliku finantsjuhtimise seire kohta AKV riikides, eriti oma 2003. eelarveaasta finantsjuhtimisaruandes.

Tuleb jätkata infovahetuse täiustamist selles võtmetähtsusega valdkonnas.

1.3

EIP sooritatavad operatsioonid riskikapitaliga

Intressimäärad kõrgemad kui Lomé konventsiooniga ette nähtud.

Komisjon hindab oma tegevuse õigeks, ent kontrollib koos EIPga Lomé konventsiooni nõuete järgimist.

Intressimäärad kõrgemad kui Lomé konventsiooniga ette nähtud.

Lomé konventsiooni täpne järgimine.

Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava finantsmäärusega anti vastutus investeerimisrahastu haldamise eest EIPle.

DASi kontekstis ei ole kontrollikojal enam põhjust seda teemat käsitleda

1.4

Hinnakorrektuuri mehhanismid

Lepingutes ei sätestata hinnakorrektuure.

Komisjon informeerib sellest punktist kõiki delegatsioone, et vältida samalaadseid probleeme tulevikus.

Jätkuvalt finantseeritakse hinnakorrektuure ilma selge lepingulise aluseta.

Tuleb parandada hinnakorrektuuri aluseks olevate lepingupunktide sõnastust ja tõhustada kontrolli nende üle.

Hinnakorrektuuri puudutavate lepingupunktide rakendamine tekitab jätkuvalt teatavaid probleeme.

Tuleb jätkata seiret lepingute täitmise selle aspekti üle.

1.5

Esialgsete kohustuste tegelik tase

Näidatud tegelikust suuremana, kuna kohustusi ei ole vabastatud.

Komisjon jätkab püüdlusi seiremeetmete tõhustamiseks.

Ei kajastu adekvaatselt arvepidamises, kuna kohustuste tühistamine on liiga aeglane.

Tuleb võtta meetmeid kohustuste seireks ja nende kiireks kontrollimiseks.

Komisjon on läbi viinud põhjaliku kontrolli probleeme tekitavate täitmata kohustuste osas.

Tuleb jätkata süstemaatilist kontrolli probleeme tekitavate täitmata kohustuste osas.

1.6

Ettemaksete ja erinevate sissenõutavate summade väljaselgitamine

Tähelepanekud puuduvad.

Vastus puudub.

Ettemaksed ja sissenõutavad summad ei kajastu arvepidamises usaldusväärselt.

Puudus tuleb kõrvaldada.

Üle 18 kuu tasumata ettemaksete (400 miljonit eurot) väljaselgitamist ja tagasinõutavate summade (27,5 miljonit eurot) tagasisaamist hallatakse väga puudulikult.

Tuleb täiustada väljaselgitamist nõudvate ettemaksete ning tagasinõutavate summade kindlakstegemise, registreerimise ja seire korda.

1.7

Stabexi vahendite kasutusaruanded ja lõppmaksete kontroll

Stabexi ülekanded on raamatupidamisse kirjendatud maksetena, seda ka juhul, kui need pole veel lõpliku abisaajani jõudnud.

Tuleb parandada raamatupidamisteabe kvaliteeti.

Arvepidamises puudub teave Stabexi vahendite kasutamise kohta.

Puudus tuleb kõrvaldada, sest komisjon on kaasvastutav vahendite kasutamise eest.

Komisjonil ei ole võimalik kontrollida Stabexi vahendite kasutamist (Lomé IV, artikkel 212); volitused pangaülekannete tegemiseks on ebapiisavad.

Riiklike eelarvevahendite käsutajatelt tuleb saada kõik aruanded Stabexi vahendite kasutamise kohta; on vaja tugevdada sisekontrolli pangatehingute üle.

JÄRELEVALVESÜSTEEMID JA KONTROLLID

2001

2002

2003

FINANTSAUDITITE LÄBIVAATAMINE

Sagedus (a)

Sagedus (a)

Sagedus (a)

2.1

Kasutatavad mõisted ei väljenda alati selgesti abikõlbmatute kulude iseloomu

sage

sage

pisteline

2.2

Auditiaruanne ei kajasta numbriliselt selgesti auditeeritud kulutusi ega abikõlblike ja -kõlbmatute kulude summasid

sage

sage

pisteline

2.3

Välisaudiitorite tuvastatavad puudujäägid abikõlbmatute kulude tagasinõudmisel

sage

sage

sage

BRÜSSELI SISEKONTROLLISÜSTEEMID

Järelevalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b)

Järelevalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b)

Järelevalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b)

2.4

Tehingutega seonduvate teatud sisekontrollistandardite järgimise tegelik tase

puudub

B

B/A

KUUE AKV RIIGI SISEKONTROLLISÜSTEEMID

KUUE AKV RIIGI SISEKONTROLLISÜSTEEMID

(33)

33

(34)

34

2.5

Üldine hinnang pakkumiskutsetele

puudub

B

B/A

2.6

Üldine hinnang väljamaksetele

puudub

B

B/A

2.7

Üldine hinnang audititele

puudub

B

B

2.8

Üldine hinnang sissenõuetele

puudub

C

C

2.9

Üldine hinnang raamatupidamisele

puudub

B

B/A

2.10

Üldine hinnang kõikidele vaatlusalustele riikidele

puudub

B

B

(a) Sagedus (esinemus)

(a) Sagedus (esinemus)

harv

pisteline

sage

(b) Järelevalvesüsteemide ja kontrollide hinnang

(b) Järelevalvesüsteemide ja kontrollide hinnang

A. Toimib hästi, vajab vähest parandamist

B. Toimib, kuid vajab parandamist

C. Ei toimi vastavalt soovitule

III PEATÜKK — EELNEVATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELAUDIT

EAFi viimine üldeelarve koosseisu

Eelnevate tähelepanekute kokkuvõte

| 57. | Paljudel juhtudel on kontrollikoda teinud tähelepanekuid järjestikuste EAFide rakendamise keerukuse ja raskuste kohta ning on näinud võimaliku lahendusena nende lülitamist eelarve koosseisu (35). Komisjon edastas 2003. aastal teatise eeliste ja puuduste kohta, mis kaasneksid EAFi viimisega eelarve koosseisu (35) Komisjoni seisukohalt annaks eelarvesse lülitamine, mida on pikka aega soovitanud ka Euroopa Parlament, lahenduse ikka ja jälle esilekerkivatele üleminekuprobleemidele, mis on seotud uute EAFide asutamisega; samuti võimaldaks see AKV riikidega saavutatud kokkulepete katkestusteta elluviimist. |
| --- | --- |

57.

Paljudel juhtudel on kontrollikoda teinud tähelepanekuid järjestikuste EAFide rakendamise keerukuse ja raskuste kohta ning on näinud võimaliku lahendusena nende lülitamist eelarve koosseisu (35). Komisjon edastas 2003. aastal teatise eeliste ja puuduste kohta, mis kaasneksid EAFi viimisega eelarve koosseisu (35) Komisjoni seisukohalt annaks eelarvesse lülitamine, mida on pikka aega soovitanud ka Euroopa Parlament, lahenduse ikka ja jälle esilekerkivatele üleminekuprobleemidele, mis on seotud uute EAFide asutamisega; samuti võimaldaks see AKV riikidega saavutatud kokkulepete katkestusteta elluviimist.

35

35

| 57. | The Commission does indeed consider that including EDFs in the budget would be a solution to the problems of transition between EDFs but points out that this is not the sole argument in its favour (standard procedures, budgetary transparency, dropping of the negotiation and ratification process, and all the time that takes). See the Commission reply to point 12. |
| --- | --- |

57.

The Commission does indeed consider that including EDFs in the budget would be a solution to the problems of transition between EDFs but points out that this is not the sole argument in its favour (standard procedures, budgetary transparency, dropping of the negotiation and ratification process, and all the time that takes). See the Commission reply to point 12.

Olukorra areng

| 58. | 8. oktoobril 2003 võttis komisjon vastu teatise nõukogule ja parlamendile “AKV riikidega tehtava koostöö täieliku integreerimise suunas EL eelarvesse”, kus ta esitab integreerimist pooldavad põhjendused. Kõik asjaomased pooled (ja eriti AKV riigid) kaaluvad seda küsimust hoolikalt. Euroopa Parlament on juba toetanud kiiret eelarvesse lülitamist (vt 2002. aasta eelarve täitmise kinnitamise aruande punkt 42). |
| --- | --- |

58.

8. oktoobril 2003 võttis komisjon vastu teatise nõukogule ja parlamendile “AKV riikidega tehtava koostöö täieliku integreerimise suunas EL eelarvesse”, kus ta esitab integreerimist pooldavad põhjendused. Kõik asjaomased pooled (ja eriti AKV riigid) kaaluvad seda küsimust hoolikalt. Euroopa Parlament on juba toetanud kiiret eelarvesse lülitamist (vt 2002. aasta eelarve täitmise kinnitamise aruande punkt 42).

| 58. | The Commission has suggested that EDFs be included in the budget on several occasions. In view of the enlargement of the EU and the decisions to be taken on the financial perspective 2007-2013, it would be particularly desirable to incorporate EDFs in the budget from 2007/2008. |
| --- | --- |

58.

The Commission has suggested that EDFs be included in the budget on several occasions. In view of the enlargement of the EU and the decisions to be taken on the financial perspective 2007-2013, it would be particularly desirable to incorporate EDFs in the budget from 2007/2008.

Osalemine EAFi auditeerimisel AKV riikide kõrgeimate kontrolliasutuste poolt

Eelnevate tähelepanekute kokkuvõte

| 59. | EAFi haldamise varasemate kontrollide kontekstis (36) rõhutasid kontrollikoda, parlament ja nõukogu, kui tähtis on tugevate, tõhusate ja sõltumatute kõrgeimate kontrolliasutuste loomine ja toetamine riigi rahanduse juhtimise ja eriti EAFist rahastatavate audititegevuste kvaliteedi parandamisel AKV riikides. |
| --- | --- |

59.

EAFi haldamise varasemate kontrollide kontekstis (36) rõhutasid kontrollikoda, parlament ja nõukogu, kui tähtis on tugevate, tõhusate ja sõltumatute kõrgeimate kontrolliasutuste loomine ja toetamine riigi rahanduse juhtimise ja eriti EAFist rahastatavate audititegevuste kvaliteedi parandamisel AKV riikides.

36

| 59-60. | Direct support for the Supreme Audit Institutions (SAIs) takes the form of projects not covered by the budget support financing agreements and also of one-off technical assistance operations financed from budget resources for institutional support (budget lines managed in accordance with EDF procedures) which, in each budget support financing agreement, supplement the funds allocated. The Commission has updated the information contained in Annex 6 and included the one-off operations referred to above. Direct support operations, irrespective of financing source, are ongoing in nine countries and being studied in seven others. |
| --- | --- |

59-60.

Direct support for the Supreme Audit Institutions (SAIs) takes the form of projects not covered by the budget support financing agreements and also of one-off technical assistance operations financed from budget resources for institutional support (budget lines managed in accordance with EDF procedures) which, in each budget support financing agreement, supplement the funds allocated. The Commission has updated the information contained in Annex 6 and included the one-off operations referred to above. Direct support operations, irrespective of financing source, are ongoing in nine countries and being studied in seven others.

| — | where direct support for an SAI is not provided by the Commission, it is often supplied by another donor following consultations in which the Commission is involved. |
| --- | --- |

—

where direct support for an SAI is not provided by the Commission, it is often supplied by another donor following consultations in which the Commission is involved.

| — | support for SAIs can also take an indirect form through the incorporation in the financing agreements on the budget support of conditions and/or process indicators to strengthen the status and resources of such institutions, |
| --- | --- |

—

support for SAIs can also take an indirect form through the incorporation in the financing agreements on the budget support of conditions and/or process indicators to strengthen the status and resources of such institutions,

| — | the Commission also intends, wherever possible, to involve SAIs in the public finance assessments. |
| --- | --- |

—

the Commission also intends, wherever possible, to involve SAIs in the public finance assessments.

The Commission intends to present a proposal to systematise and better structure its support for SAIs. It would be delivered under the action plans stemming from the public finance reform programmes running in each ACP country and operated jointly with all the partners involved in the budget support, especially the Member States.

Olukorra areng

| 60. | Märkides, et ta jagab seda seisukohta ja töötab sama eesmärgi nimel, andis komisjon teada, et kuigi tegemist on tema jaoks uue ja poliitiliselt tundliku teemaga, on ta omaks võtmas järkjärgulist lähenemisviisi (37). Vastuseks parlamendi teabenõudele kõrgeimate kontrolliasutuste rahastamise kohta EAFist (38) esitas komisjon oma 2003. eelarveaasta finantsjuhtimisaruande 5. lisas loendi 14 projektist, mis sisaldasid muuhulgas ka toetust riikide auditeerimisasutustele. Kontrollikoda võttis arvesse nende projektide selget väärtust, mis on põhiosas suunatud rahandusministeeriumide ja mõnel juhul nende sisekontrollistruktuuri tugevdamisele. Kõrgeimate kontrolliasutuste tugevdamine on siiski vaid ühe või kahe projekti peaeesmärgiks. |
| --- | --- |

60.

Märkides, et ta jagab seda seisukohta ja töötab sama eesmärgi nimel, andis komisjon teada, et kuigi tegemist on tema jaoks uue ja poliitiliselt tundliku teemaga, on ta omaks võtmas järkjärgulist lähenemisviisi (37). Vastuseks parlamendi teabenõudele kõrgeimate kontrolliasutuste rahastamise kohta EAFist (38) esitas komisjon oma 2003. eelarveaasta finantsjuhtimisaruande 5. lisas loendi 14 projektist, mis sisaldasid muuhulgas ka toetust riikide auditeerimisasutustele. Kontrollikoda võttis arvesse nende projektide selget väärtust, mis on põhiosas suunatud rahandusministeeriumide ja mõnel juhul nende sisekontrollistruktuuri tugevdamisele. Kõrgeimate kontrolliasutuste tugevdamine on siiski vaid ühe või kahe projekti peaeesmärgiks.

37

38

Stabexi vahendite seire

Eelnevate tähelepanekute kokkuvõte

| 61. | Euroopa Kontrollikoda on palju kordi avaldanud tähelepanekuid seoses Stabexi vahenditega (39). Kõigis neis tähelepanekutes on ta rõhutanud asjakohase järelevalve puudumist raamatupidamise üle, mis võimaldaks kindlaks teha, millal ja kuidas kõnealuseid vahendeid lõpuks kasutati. |
| --- | --- |

61.

Euroopa Kontrollikoda on palju kordi avaldanud tähelepanekuid seoses Stabexi vahenditega (39). Kõigis neis tähelepanekutes on ta rõhutanud asjakohase järelevalve puudumist raamatupidamise üle, mis võimaldaks kindlaks teha, millal ja kuidas kõnealuseid vahendeid lõpuks kasutati.

39

| 61. | As soon as Stabex funds are first transferred to the recipient countries, they become the property of those countries and are no longer included in the EDF accounts, although the Delegations continue to monitor their use closely. In 2003 the Commission produced an inventory of the funds in order to monitor them by a non-accounting procedure. |
| --- | --- |

61.

As soon as Stabex funds are first transferred to the recipient countries, they become the property of those countries and are no longer included in the EDF accounts, although the Delegations continue to monitor their use closely. In 2003 the Commission produced an inventory of the funds in order to monitor them by a non-accounting procedure.

Stabex has not existed since the 9th EDF and, as the FLEX instrument provided for in the Cotonou Agreement is fully compatible with the standardised EDF system, the problems identified by the Court will not occur again in the future (see Commission reply to point 68).

| 62. | Koostöötalitus EuropeAid avaldas hiljuti taas arvamust, et AKV riigid peaksid saama Stabexi vahendeid kasutada komisjoni nõusolekul ja alles siis, kui teatavad tingimused on täidetud, ning lubas astuda samme olukorra jälgimiseks ja selle kohta aruande esitamiseks (40). |
| --- | --- |

62.

Koostöötalitus EuropeAid avaldas hiljuti taas arvamust, et AKV riigid peaksid saama Stabexi vahendeid kasutada komisjoni nõusolekul ja alles siis, kui teatavad tingimused on täidetud, ning lubas astuda samme olukorra jälgimiseks ja selle kohta aruande esitamiseks (40).

40

| 62. | On the basis of the analysis of the inventories on the use of Stabex funds at 31 December 2003 sent by the Delegations, more detailed and precise standard procedures and formats will be introduced before the end of the 2004 accounting year and will be fully operational by 2005. |
| --- | --- |

62.

On the basis of the analysis of the inventories on the use of Stabex funds at 31 December 2003 sent by the Delegations, more detailed and precise standard procedures and formats will be introduced before the end of the 2004 accounting year and will be fully operational by 2005.

Olukorra areng

| 63. | 2003. aastal viis komisjon läbi kõigi Stabexi vahendite inventuuri, mis olid selle ajani AKV riikidele üle kantud ja jäänud 2002. aasta lõpu seisuga pangakontodel osaliselt kasutamata. Selle teabe alusel, mis oli 2003. aasta raamatupidamise aastaaruannete esitamise ajaks ikka veel mittetäielik, sai komisjon aastate jooksul esmakordselt hinnata summat, mida abisaajad riigid polnud veel ära kasutanud — umbes 700 miljonit eurot. |
| --- | --- |

63.

2003. aastal viis komisjon läbi kõigi Stabexi vahendite inventuuri, mis olid selle ajani AKV riikidele üle kantud ja jäänud 2002. aasta lõpu seisuga pangakontodel osaliselt kasutamata. Selle teabe alusel, mis oli 2003. aasta raamatupidamise aastaaruannete esitamise ajaks ikka veel mittetäielik, sai komisjon aastate jooksul esmakordselt hinnata summat, mida abisaajad riigid polnud veel ära kasutanud — umbes 700 miljonit eurot.

| 63. | On the basis of the information supplied (at 1 July 2004) by 80 % of the countries concerned which covers 97 % of total Stabex funds in the seventh and eighth EDFs, there was some EUR 700 million still to be committed by the beneficiary countries at 31 December 2003. |
| --- | --- |

63.

On the basis of the information supplied (at 1 July 2004) by 80 % of the countries concerned which covers 97 % of total Stabex funds in the seventh and eighth EDFs, there was some EUR 700 million still to be committed by the beneficiary countries at 31 December 2003.

| 64. | Kuigi summad on abisaajatele riikidele üle kantud ja ei asu ametlikult enam EAFi kontodel, kannab komisjon endiselt jagatud vastutust nende vahendite eest ja säilitab kontrolli nende ettenähtud viisil kasutamise üle nõude kaudu, et tema volitatud esindajad peavad lõppmaksed oma allkirjaga kinnitama. Kinnitavat avaldust ette valmistades kontrollis kontrollikoda mainitud konkreetset aspekti komisjonipoolses halduses. Stabexi vahendid suunatakse tavaliselt tootmisega seotud investeerimisprojektidesse valdkonnas, mida mõjutab eksporditulude vähenemine ja mille suhtes kehtib ümberpaigutamisotsus (41), kuid mõnikord kasutatakse neid ühisel kokkuleppel ka selliste tegevuste toetamiseks, millel pole nähtavat seost kõnealuse valdkonnaga (näiteks 50 miljonit eurot eelarve sihttoetust Keenias, mis eraldati muuhulgas õpetajate palkade maksmiseks, rahastati riigi kohviekspordi tulude vähenemise hüvitisest). |
| --- | --- |

64.

Kuigi summad on abisaajatele riikidele üle kantud ja ei asu ametlikult enam EAFi kontodel, kannab komisjon endiselt jagatud vastutust nende vahendite eest ja säilitab kontrolli nende ettenähtud viisil kasutamise üle nõude kaudu, et tema volitatud esindajad peavad lõppmaksed oma allkirjaga kinnitama. Kinnitavat avaldust ette valmistades kontrollis kontrollikoda mainitud konkreetset aspekti komisjonipoolses halduses. Stabexi vahendid suunatakse tavaliselt tootmisega seotud investeerimisprojektidesse valdkonnas, mida mõjutab eksporditulude vähenemine ja mille suhtes kehtib ümberpaigutamisotsus (41), kuid mõnikord kasutatakse neid ühisel kokkuleppel ka selliste tegevuste toetamiseks, millel pole nähtavat seost kõnealuse valdkonnaga (näiteks 50 miljonit eurot eelarve sihttoetust Keenias, mis eraldati muuhulgas õpetajate palkade maksmiseks, rahastati riigi kohviekspordi tulude vähenemise hüvitisest).

41

| 64. | In general, the bulk of Stabex resources were allocated to the target rural populations. In the case of Kenya and the last transfer of EUR 50 million earmarked for targeted budget aid, the measures are specifically aimed at the geographic areas affected by the fall in revenue that is the reason for the Stabex funds in question. |
| --- | --- |

64.

In general, the bulk of Stabex resources were allocated to the target rural populations. In the case of Kenya and the last transfer of EUR 50 million earmarked for targeted budget aid, the measures are specifically aimed at the geographic areas affected by the fall in revenue that is the reason for the Stabex funds in question.

| 65. | Üldiselt võttes on Stabexi vahendite haldamine ja nende kasutamise raamatupidamislik järelevalve olnud liiga leebe, mis on oluline tegur selgitamaks, miks komisjonil oli nii raske taastada kontrolli vahendite raamatupidamisandmete üle. Näiteks on mõnikord vahendite pealt teenitava intressitulu üle peetav arvestus ja selle kasutamine olnud ebakorrektne (vrd eelkõige Paapua Uus-Guinea ja Saalomoni saared, kus intressitulu arvele ei võetud ja kasutati täiesti seletamata otstarbel tehtud kulutusteks). |
| --- | --- |

65.

Üldiselt võttes on Stabexi vahendite haldamine ja nende kasutamise raamatupidamislik järelevalve olnud liiga leebe, mis on oluline tegur selgitamaks, miks komisjonil oli nii raske taastada kontrolli vahendite raamatupidamisandmete üle. Näiteks on mõnikord vahendite pealt teenitava intressitulu üle peetav arvestus ja selle kasutamine olnud ebakorrektne (vrd eelkõige Paapua Uus-Guinea ja Saalomoni saared, kus intressitulu arvele ei võetud ja kasutati täiesti seletamata otstarbel tehtud kulutusteks).

| 65. | Following the inventories completed in 2003, the Comission is drafting new, more precise and detailed guidelines for the utilisation of Stabex funds in order to improve monitoring and the use of unused funds. |
| --- | --- |

65.

Following the inventories completed in 2003, the Comission is drafting new, more precise and detailed guidelines for the utilisation of Stabex funds in order to improve monitoring and the use of unused funds.

As regards the Court's comment on Papua-New Guinea and the Solomon Islands, the Commission has initiated an audit.

| 66. | Tegelikult on komisjon algusest peale pööranud liiga vähe tähelepanu vajadusele minimaalse raamistiku järele järelevalve teostamiseks Stabexi vahendite kasutamise üle. Komisjoni delegatsioonidel ei olnud vahendite järelevalveks ei tugiraamistikku ega suuniseid. Ainus partneritele pandud kohustus, milleks oli aruandmine Stabexi vahendite kasutamisest, — nõue, mida praktikas alati ei täidetud — tõestas kiiresti oma ebapiisavust antud olukorras. |
| --- | --- |

66.

Tegelikult on komisjon algusest peale pööranud liiga vähe tähelepanu vajadusele minimaalse raamistiku järele järelevalve teostamiseks Stabexi vahendite kasutamise üle. Komisjoni delegatsioonidel ei olnud vahendite järelevalveks ei tugiraamistikku ega suuniseid. Ainus partneritele pandud kohustus, milleks oli aruandmine Stabexi vahendite kasutamisest, — nõue, mida praktikas alati ei täidetud — tõestas kiiresti oma ebapiisavust antud olukorras.

| 66. | The comment of the Court of Auditors should be viewed in the context of the original purpose of Stabex and its totally decentralised management of funds as soon as they have been transferred to the countries. The initial aim of Stabex was to set up a rapid payment mechanism and a flexible system for directly compensating small producers for income lost in the preceding farm year. Although the reference framework was not always very exact in the case of Stabex funds owing to its very specific nature, it was always clear that the rules and procedures of the seventh and eighth EDFs also applied to Stabex. A number of Delegations and national Authorising Officers managed to use the instrument successfully. |
| --- | --- |

66.

The comment of the Court of Auditors should be viewed in the context of the original purpose of Stabex and its totally decentralised management of funds as soon as they have been transferred to the countries. The initial aim of Stabex was to set up a rapid payment mechanism and a flexible system for directly compensating small producers for income lost in the preceding farm year. Although the reference framework was not always very exact in the case of Stabex funds owing to its very specific nature, it was always clear that the rules and procedures of the seventh and eighth EDFs also applied to Stabex. A number of Delegations and national Authorising Officers managed to use the instrument successfully.

| 67. | On väga oluline, et nüüd, kus komisjon on asunud taastama kontrolli nende tehingute üle, mis mõnel juhul said alguse üle kümne aasta tagasi, võtaks ta koos partneritega vastu üldstrateegia kasutamata vahendite lõplikuks tasaarveldamiseks. Kui asjakohane õiguslik raamistik on kokku lepitud, võiks komisjon kavandada vahendite kasutamist viisil, mis oleks täienduseks abisaajatele riikidele muude meetmete kaudu antavale eelarvetoetusele. |
| --- | --- |

67.

On väga oluline, et nüüd, kus komisjon on asunud taastama kontrolli nende tehingute üle, mis mõnel juhul said alguse üle kümne aasta tagasi, võtaks ta koos partneritega vastu üldstrateegia kasutamata vahendite lõplikuks tasaarveldamiseks. Kui asjakohane õiguslik raamistik on kokku lepitud, võiks komisjon kavandada vahendite kasutamist viisil, mis oleks täienduseks abisaajatele riikidele muude meetmete kaudu antavale eelarvetoetusele.

| 67. | The Commission will make every effort to ensure that all the funds are committed in respect of the beneficiary countries by the end of 2005; budget support will constitute a valuable means of achieving this wherever conditions allow. |
| --- | --- |

67.

The Commission will make every effort to ensure that all the funds are committed in respect of the beneficiary countries by the end of 2005; budget support will constitute a valuable means of achieving this wherever conditions allow.

| 68. | Igal juhul peab komisjon tagama, et samalaadseid Cotonou lepingute kohaseid meetmeid (FLEX) hallatakse korrektselt ja nende üle teostatakse järelevalvet viisil, mis võimaldab tal mõistliku aja jooksul kontrollida, kas asjaomaseid vahendeid on kasutatud sihipäraselt. |
| --- | --- |

68.

Igal juhul peab komisjon tagama, et samalaadseid Cotonou lepingute kohaseid meetmeid (FLEX) hallatakse korrektselt ja nende üle teostatakse järelevalvet viisil, mis võimaldab tal mõistliku aja jooksul kontrollida, kas asjaomaseid vahendeid on kasutatud sihipäraselt.

| 68. | The FLEX arrangements provide either for budget aid or, failing that, for additional resources for the programmable part (envelope A) of the 9th EDF. In both cases expenditure is included in the standardised accounting system of the 9th EDF and follows the relevant rules. The problems experienced with Stabex should not arise with FLEX. |
| --- | --- |

68.

The FLEX arrangements provide either for budget aid or, failing that, for additional resources for the programmable part (envelope A) of the 9th EDF. In both cases expenditure is included in the standardised accounting system of the 9th EDF and follows the relevant rules. The problems experienced with Stabex should not arise with FLEX.

IV PEATÜKK — PÄRAST EELMIST EELARVE TÄITMISE KINNITAMISMENETLUST KONTROLLIKOJA POOLT AVALDATUD ERIARUANNETE PEAMISED TÄHELEPANEKUD

Eriaruanne nr 15/2003 EAFist rahastatud mikroprojektiprogrammide auditi kohta

| 69. | Umbes 2 % EAFi abist antakse mitmeaastaste mikroprojektiprogrammide vormis, millest rahastatakse väikesemahulisi infrastruktuuriprojekte. Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni kesksete talituste ning kuues AKV riigis (Ghana, Madagaskar, Malawi, Uganda, Sambia ja Zimbabwe) komisjoni delegatsioonide poolt läbiviidava juhtimise ja kontrolli. Kontrollikoda kontrollis ka, kas programmide eesmärgid saavutati. |
| --- | --- |

69.

Umbes 2 % EAFi abist antakse mitmeaastaste mikroprojektiprogrammide vormis, millest rahastatakse väikesemahulisi infrastruktuuriprojekte. Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni kesksete talituste ning kuues AKV riigis (Ghana, Madagaskar, Malawi, Uganda, Sambia ja Zimbabwe) komisjoni delegatsioonide poolt läbiviidava juhtimise ja kontrolli. Kontrollikoda kontrollis ka, kas programmide eesmärgid saavutati.

| 70. | Põhilised tähelepanekud käsitlevad programmide koostamist, rakendamist ja konkreetsete eesmärkide saavutamist valitud riikides. Kontrollikoda andis mikroprojektiprogrammide kohta positiivse arvamuse, märkides siiski, et: |
| --- | --- |

70.

Põhilised tähelepanekud käsitlevad programmide koostamist, rakendamist ja konkreetsete eesmärkide saavutamist valitud riikides. Kontrollikoda andis mikroprojektiprogrammide kohta positiivse arvamuse, märkides siiski, et:

| 70. | The Commission welcomes the positive view taken by the Court of the multiannual microproject programmes. |
| --- | --- |

70.

The Commission welcomes the positive view taken by the Court of the multiannual microproject programmes.

| a) | komisjoni kesksetel talitustel on nende programmide kohta liiga vähe teavet ja nad pole andnud delegatsioonidele asjakohaseid suuniseid. Programme AKV riikides haldavate üksuste juriidiline staatus pole alati selge. Programmide rakendamine “programmi eelarvestuse” abil võib olla segadust tekitav või aeglane. Kuigi juhtimise ja kontrolli menetlused on tervikuna rahuldavad, esineb ka puudusi ning infosüsteemid on sageli halvasti projekteeritud või rakendatud; |
| --- | --- |

a)

komisjoni kesksetel talitustel on nende programmide kohta liiga vähe teavet ja nad pole andnud delegatsioonidele asjakohaseid suuniseid. Programme AKV riikides haldavate üksuste juriidiline staatus pole alati selge. Programmide rakendamine “programmi eelarvestuse” abil võib olla segadust tekitav või aeglane. Kuigi juhtimise ja kontrolli menetlused on tervikuna rahuldavad, esineb ka puudusi ning infosüsteemid on sageli halvasti projekteeritud või rakendatud;

| (a) | Although in the past the central services have encountered difficulties in monitoring microprojects more closely, they are endeavouring to play an increasingly important role in terms of thematic support and dissemination of good practice and are currently drawing up a general guide for microprojects. |
| --- | --- |

(a)

Although in the past the central services have encountered difficulties in monitoring microprojects more closely, they are endeavouring to play an increasingly important role in terms of thematic support and dissemination of good practice and are currently drawing up a general guide for microprojects.

Whilst the legal status of the management units is not always clear, their main relations with the national Authorising Officer are nonetheless laid down in protocols or contracts.

Projects requiring lengthy preparations can be slow as regards implementation and disbursement of funds but have the advantage of fostering better understanding of projects by local authorities, which then have a better insight into the spirit of the projects.

The 9th EDF now includes adequate provisions for improving the reliability and effectiveness of the management of the ‘programme estimates’.

The EuropeAid Cooperation Office has now finished drawing up a register of ongoing microprojects and those completed since January 2003.

| b) | kuigi alahinnatakse projektide mõju täpse mõõtmise raskusi, on laialdaselt tõendatud ja kontrollitav fakt, et mikroprojektid on asjaomastele kogukondadele kasulikud. Projektide jätkusuutlikkust mõjutavad tingimused paistavad olevat täidetud, kuid neile võib mõju avaldada kohalike võimuorganite nõrkus. |
| --- | --- |

b)

kuigi alahinnatakse projektide mõju täpse mõõtmise raskusi, on laialdaselt tõendatud ja kontrollitav fakt, et mikroprojektid on asjaomastele kogukondadele kasulikud. Projektide jätkusuutlikkust mõjutavad tingimused paistavad olevat täidetud, kuid neile võib mõju avaldada kohalike võimuorganite nõrkus.

| (b) | The Commission attaches considerable importance to strengthening institutional capacities at all levels with a view to promoting the sustainability of results. Local administrations and municipalities are encouraged as much as possible to support the process of ownership and the sustainability of results. |
| --- | --- |

(b)

The Commission attaches considerable importance to strengthening institutional capacities at all levels with a view to promoting the sustainability of results. Local administrations and municipalities are encouraged as much as possible to support the process of ownership and the sustainability of results.

| 71. | Läbiviidud auditist lähtuvalt soovitab kontrollikoda komisjonil: |
| --- | --- |

71.

Läbiviidud auditist lähtuvalt soovitab kontrollikoda komisjonil:

| 71. | In its replies, the Commission agrees with the greater part of the Court's observations and recommendations and explains how it intends to implement the Court's main recommendations. |
| --- | --- |

71.

In its replies, the Commission agrees with the greater part of the Court's observations and recommendations and explains how it intends to implement the Court's main recommendations.

The EuropeAid Cooperation Office plans to:

| a) | täiustada oma kesksete talituste korraldust, et seda koostöövormi täielikumalt ära kasutada; |
| --- | --- |

a)

täiustada oma kesksete talituste korraldust, et seda koostöövormi täielikumalt ära kasutada;

| (a) | play a greater support role; |
| --- | --- |

(a)

play a greater support role;

| b) | anda delegatsioonidele täpsed ja järjepidevad suunised, mis on mikroprojektidele kohased, teostada tugevamat kontrolli juhtimissüsteemi üle ja anda sellele parem õiguslik raamistik, nii et programmi täitmist on võimalik lihtsalt jälgida; |
| --- | --- |

b)

anda delegatsioonidele täpsed ja järjepidevad suunised, mis on mikroprojektidele kohased, teostada tugevamat kontrolli juhtimissüsteemi üle ja anda sellele parem õiguslik raamistik, nii et programmi täitmist on võimalik lihtsalt jälgida;

| (b) | translate best practice into a detailed guide and ensure that programme management is more reliable and effective; |
| --- | --- |

(b)

translate best practice into a detailed guide and ensure that programme management is more reliable and effective;

| c) | tagada, et programmide rakendamine võimaldab jälgida projektitsüklit ja kinni pidada tähtaegadest vastavalt asjaomaste kogukondade eelisootustele; |
| --- | --- |

c)

tagada, et programmide rakendamine võimaldab jälgida projektitsüklit ja kinni pidada tähtaegadest vastavalt asjaomaste kogukondade eelisootustele;

| (c) | as far as possible, involve local authorities and municipalities in projects in order to improve efficiency and ensure that results are sustainable. The provisions of the Cotonou Agreement enable the decentralised stakeholders to play a more important role in this area; |
| --- | --- |

(c)

as far as possible, involve local authorities and municipalities in projects in order to improve efficiency and ensure that results are sustainable. The provisions of the Cotonou Agreement enable the decentralised stakeholders to play a more important role in this area;

| d) | kehtestada realistlikud meetodid tulemuste mõõtmiseks, kontrollida suurema põhjalikkusega mikroprojektide jätkusuutlikkuse tagamise viise AKV riikides keskpikas perspektiivis, eelkõige seoses kohalike võimuorganite osaga selles, ning edendada rohkem kui ühte riiki käsitlevaid hindamisi. |
| --- | --- |

d)

kehtestada realistlikud meetodid tulemuste mõõtmiseks, kontrollida suurema põhjalikkusega mikroprojektide jätkusuutlikkuse tagamise viise AKV riikides keskpikas perspektiivis, eelkõige seoses kohalike võimuorganite osaga selles, ning edendada rohkem kui ühte riiki käsitlevaid hindamisi.

| (d) | launch a cross-section evaluation of microprojects in 2004. |
| --- | --- |

(d)

launch a cross-section evaluation of microprojects in 2004.

---

(1)  I Yaoundé konventsioon on aastast 1964. Kõige hilisem leping (Cotonou) pärineb 23. juunist 2000.

1

(2)  Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse artiklid 96, 103 ja 112: oma arvamuses 12/2002 selle määruse vastuvõtmise ettepaneku kohta juhtis kontrollikoda tähelepanu nende artiklite Euroopa Parlamendi kontrollivolitusi vähendavatele tagajärgedele.

2

(3)  Seega vastutab komisjon üheksanda EAFi raames 13 200 miljoni euro haldamise eest, samas kui EIP vastutab 2 200 miljoni euro eest.

3

(4)  EAFide aluseks olevad AKV-ELi konventsioonid sisaldavad artiklit kaitsemeetme kohta, mis sätestab järgmist: “Fondi võimalikku võlajääki, mida ei ole taotletud või eraldatud viimase rakendamisaasta lõpuks (...), kasutatakse selle kogu mahus samadel tingimustel, nagu see on kokku lepitud (...) konventsioonis” (III Lomé konventsiooni artikkel 216, IV Lomé konventsiooni artikli 284 lõige 2, IV Lomé konventsiooni revideeritud teise finantsprotokolli artikkel 4).

4

(5)  Konventsiooni või lepingu jõustumise kuupäev.

5

(6)  Programmikohane abi on määratletud AKV riikidega sõlmitud siseriiklike ja piirkondlike näidisprogrammidega.

6

(7)  Kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda EAFi osas jätkab tegevuste elluviimist komisjoni vastutusel EIP.

7

(8)  Varem tuntud kui esmased kulukohustused.

8

(9)  Summadele alla kahe miljoni euro ei ole komitee nõusolek vajalik.

9

(10)  Üldiselt on siseriikliku eelarvevahendite käsutaja volitused antud AKV riikide rahandusministeeriumidele.

10

(11)  Varem tuntud kui teisesed kohustused.

11

(12)  Üldeelarvele kohaldatava finantsmääruse rakenduseeskirja artikli 91 lõike 1 teine lõik.

12

(13)  16. mai 2000. aasta teatis (SEK (2000) 814/5).

13

(14)  Selles peatükis tehakse kokkuvõte kontrollikoja teostatud 2003. eelarveaasta finantsjuhtimisaruande piiratud ulatusega läbivaatusest.

14

(15)  Esialgsed eraldised 6., 7., 8. ja 9. EAFile, intressid, erinevad vahendid ja eelnevate EAFide ülekanded.

15

(16)  Sisaldab Stabexi ülekandeid (seitsmes EAF: 104 miljonit eurot, kaheksas EAF: 87 miljonit eurot, kokku 191 miljonit eurot).

16

(17)  Vahendid kajastatuna protsentides.

17

(18)  Sellest 732,9 miljonit on finantskohustusi, 347,4 miljonit individuaalseid juriidilisi kohustusi ja 97,7 miljonit väljamakseid seoses Cotonou lepingu ennetähtaegse käivitamisega.

18

(19)  Eelnevate aastatega võrdlemise lihtsustamiseks sisaldavad need andmed ka EIP iseseisvalt juhitavaid tehinguid (eraldisi: 2 245 miljonit eurot, finantskohustusi: 366 miljonit eurot, individuaalseid juriidilisi kohustusi: 140 miljonit eurot, väljamakseid: 4 miljonit eurot).

19

Allikas:Kontrollikoda, EAFi 31. detsembri 2003. aasta finantsaruannete põhjal

Allikas:

(20)  Tulemusena ei saa kontrollikoda enam koostada
  tabelit 2
  sama üksikasjalikult kui eelmistel aastatel ega lisada kommentaare.

20

tabelit 2

(21)  Vastavalt üheksanda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 96 lõike 1, artiklite 100 ja 101 ning artikli 125 lõike 2 sätetele; tegelikkuses puudutab see esiteks peaarvepidaja koostatud bilansse ja nendega kaasnevaid aruandeid ning teiseks tulukalkulatsioone, mis sisaldavad peamise eelarvevahendite käsutaja ja raamatupidaja koostatud tabeleid. Need finantsaruanded esitatakse nii kõigi nelja EAFi kohta eraldi kui terviklikul, konsolideeritud kujul. Käesolev avaldus ei hõlma EIP esitatud finantsaruandeid ja muud teavet. (vt joonealune märkus 15).

21

(22)  Vastavalt eespool nimetatud finantsmääruse artikli 103 lõikele 3 ning võttes arvesse sama finantsmääruse artiklit 1 tähendab see, et avaldus ei laiene üheksanda EAFi vahendite sellele osale, mida juhib ja mille eest vastutab EIP (kõnealuste summade kohta vt I peatükk,
  tabel 2
  , märkus 5).

22

tabel 2

(23)  Eelarve peadirektoraadi peadirektor esitas oma avalduses kaks reservatsiooni EAFi raamatupidamisarvestuse osas: esimene puudutas raskusi vara esitamise kaasajastamisel süsteemi vananenud ülesehituse tõttu, teine aga kontode haldamist. (Vt ka I peatüki punkt 1.8, üldeelarve jagu).

23

(24)  SEK(2001) 875, mille komisjon on vastu võtnud 27. juunil 2001.

24

(25)  Eespool nimetatud finantsmääruse artiklite 102 ja 135 kohase 30. aprilli 2004 asemel. Esialgne versioon saadeti siiski 28. mail 2004.

25

(26)  Komisjon ei edastanud kontrollikojale eelarveaasta jooksul tehtud muudatusi eraldistes ega EIP hallatud EAFi vahendite kulukohustuste ja maksete kogusummasid riikide lõikes, nagu on osutatud 9. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklis 96 ja artikli 125 lõikes 2. EIP ei esitanud neid täiendavaid andmeid enne kui 24. augustil 2004.

26

(27)  Vastavalt eespool nimetatud finantsmääruse artikli 103 lõikele 2 ja artiklile 135. Kuid raamatupidamisaruande põhimõtteliselt lõplik versioon saadeti kontrollikojale mitteametlikult 14. septembril 2004.

27

(28)  Vastavalt eespool nimetatud finantsmääruse artikli 96 lõikele 2.

28

(29)  Eelarve peadirektor esitas oma avalduses kaks reservatsiooni EAFi raamatupidamissüsteemi kohta: esimene käsitles süsteemi aegunud ülesehitusest tulenevaid piiranguid varade kaasaegsele esitusviisile; teine käsitles kontode haldust. (Vt ka 1. ptk punkt 1.8, üldeelarve osa).

29

(30)  Teatis AIDCO/HCS D(2002) 37709.

30

(31)  Dokument SEK(2004) 318.

31

(32)  Need lepingud moodustavad veidi vähem kui 1 % heakskiidetud kogusummast.

32

(33)  Uganda, Malawi, Ghana, Zimbabwe, Madagaskar ja Sambia.

33

(34)  Keenia, Paapua Uus-Guinea, Saalomoni saared, Senegal, Mali ja Mauritaania.

34

Allikas:Kontrollikoda.

Allikas:

(35)  Kõige viimati 2002. eelarveaastat käsitlevas kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda EAFi tegevuste aastaaruandes (punkt 10 ja sellele antud vastus).

35

(36)  Eelkõige kontrollikoja kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda EAFi tegevusi käsitlevate, 1999. (punktid 46–47), 2001. (punktid 46–47) ja 2002. eelarveaasta (punktid 39–43) aastaaruannete läbivaatamise käigus.

36

(37)  Punkt 41 komisjoni vastuses eespool nimetatud 2002. eelarveaasta aruandele.

37

(38)  2002. aasta eelarve täitmise kinnitamise aruande punkt 23.

38

(39)  Eelkõige eriaruandes nr 2/95 (EÜT C 167, 3.7.1995) ja viimati kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda EAFi tegevusi käsitlevates 2001. (punkt 19) ja 2002. eelarveaasta (punktid 49–51) aastaaruannetes.

39

(40)  Koostöötalituse EuropeAid peadirektori 2003. aasta aruanne.

40

(41)  4. Lomé konventsiooni artikli 186 lõige 2.

41

---

(1)  Vahendite kogusumma tulude ja kulude aruandes (43 408,6 miljonit eurot) erineb 24,1 miljoni euro võrra konsolideeritud bilansis toodud kogusummast (43 432,7 miljonit eurot), sest tulude ja kulude aruandes ei sisaldu Stabexiga seotud kapitaliseeritud intressid (27 miljonit eurot), muud väiksema tähtsusega tehingud (0,3 miljonit eurot) ja investeeringute väärtuse langemisega seotud eraldised (–3,2 miljonit eurot).

LISAD

I LISA

Finantsteave Euroopa Liidu eelarve kohta

SISUKORD

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

Finantsteabe allikad

Rahaühik

Lühendid ja sümbolid

TAUSTATEAVE EELARVE KOHTA

| 1. | Eelarve päritolu |
| --- | --- |

1.

Eelarve päritolu

| 2. | Õiguslik alus |
| --- | --- |

2.

Õiguslik alus

| 3. | Asutamislepingutes ja finantsmääruses sätestatud peamised eelarvepõhimõtted |
| --- | --- |

3.

Asutamislepingutes ja finantsmääruses sätestatud peamised eelarvepõhimõtted

| 4. | Eelarve sisu ja ülesehitus |
| --- | --- |

4.

Eelarve sisu ja ülesehitus

| 5. | Eelarve rahastamine (eelarvetulud) |
| --- | --- |

5.

Eelarve rahastamine (eelarvetulud)

| 6. | Eelarveassigneeringute liigid |
| --- | --- |

6.

Eelarveassigneeringute liigid

7.   Eelarve täitmine

| 7.1. | Vastutus täitmise eest |
| --- | --- |

7.1.

Vastutus täitmise eest

| 7.2. | Tulude haldamine |
| --- | --- |

7.2.

Tulude haldamine

| 7.3. | Kulude haldamine |
| --- | --- |

7.3.

Kulude haldamine

| 7.4. | Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine |
| --- | --- |

7.4.

Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine

| 8. | Raamatupidamisaruannete esitamine |
| --- | --- |

8.

Raamatupidamisaruannete esitamine

| 9. | Välisaudit |
| --- | --- |

9.

Välisaudit

| 10. | Eelarve täitmise kinnitamine ja järelmeetmed |
| --- | --- |

10.

Eelarve täitmise kinnitamine ja järelmeetmed

DIAGRAMMID

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

FINANTSTEABE ALLIKAD

Käesolevas lisas esitatud finantsandmed põhinevad Euroopa ühenduste aastaaruannetel (1) ning muudel komisjoni esitatud finantsdokumentidel. Geograafiline jaotus vastab komisjoni raamatupidamisandmete süsteemi (SINCOM2) riikide koodidele. Nagu komisjon märgib, põhinevad kõik liikmesriikide esitatud summad — nii tulude kui kulude osas — arvutusel, mis annab iga liikmesriigi poolt liidult saadavate hüvitiste kohta ebatäieliku pildi. Andmete tõlgendamisel tuleb seega olla ettevaatlik.

RAHAÜHIK

Kõik finantsandmed on toodud miljonites eurodes. Kogusummad on täpsest väärtusest ümardatud ega näita tingimata ümardatud arvude summat.

LÜHENDID JA SÜMBOLID

| aj. | Eelarve alajagu |
| --- | --- |
| AM | Assigneeringud makseteks |
| AT | Austria |
| BE | Belgia |
| DE | Saksamaa |
| DIA | Diagramm, millele on viidatud teiste diagrammide sees (nt DIA III) |
| DK | Taani |
| DKK | Taani kroon (krone) |
| EFTA | Euroopa Vabakaubandusassotsiatsioon |
| EL | Kreeka |
| ELT | Euroopa Liidu Teataja |
| EÜT | Euroopa Ühenduste Teataja |
| EMÜ | Euroopa Majandusühendus |
| ES | Hispaania |
| ESTÜ | Euroopa Söe- ja Teraseühendus |
| EL | Euroopa Liit |
| EUR 15 | 15-liikmeline Euroopa Liit |
| Euratom | Euroopa Aatomienergiaühendus |
| EÜ | Euroopa Ühendus(ed) |
| FI | Soome |
| FM | 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus |
| FR | Prantsusmaa |
| GBP | Naelsterling |
| IE | Iirimaa |
| IT | Itaalia |
| J | Eelarve jaotis |
| j. | Eelarvejagu |
| KA | Kulukohustuste assigneeringud |
| KM | Käibemaks |
| KTA | Kulukohustuse täitmisega seotud assigneeringud |
| LA | Liigendatud assigneeringud |
| LU | Luksemburg |
| MA | Maksete assigneeringud |
| MLA | Liigendamata (“mitteliigendatud”) assigneeringud |
| NL | Madalmaad |
| P | Portugal |
| pt | Eelarvepeatükk |
| RKT | Rahvamajanduse kogutulu |
| S | Rootsi |
| SEK | Rootsi kroon (krona) |
| UK | Ühendkuningriik |
| — | Andmed puuduvad |
| % | Protsent |
| 0,0 | Andmed nulli ja 0,05 vahel |

aj.

Eelarve alajagu

AM

Assigneeringud makseteks

AT

Austria

BE

Belgia

DE

Saksamaa

DIA

Diagramm, millele on viidatud teiste diagrammide sees (nt DIA III)

DK

Taani

DKK

Taani kroon (krone)

EFTA

Euroopa Vabakaubandusassotsiatsioon

EL

Kreeka

ELT

Euroopa Liidu Teataja

EÜT

Euroopa Ühenduste Teataja

EMÜ

Euroopa Majandusühendus

ES

Hispaania

ESTÜ

Euroopa Söe- ja Teraseühendus

EL

Euroopa Liit

EUR 15

15-liikmeline Euroopa Liit

Euratom

Euroopa Aatomienergiaühendus

EÜ

Euroopa Ühendus(ed)

FI

Soome

FM

25. juuni 2002. aasta finantsmäärus

FR

Prantsusmaa

GBP

Naelsterling

IE

Iirimaa

IT

Itaalia

J

Eelarve jaotis

j.

Eelarvejagu

KA

Kulukohustuste assigneeringud

KM

Käibemaks

KTA

Kulukohustuse täitmisega seotud assigneeringud

LA

Liigendatud assigneeringud

LU

Luksemburg

MA

Maksete assigneeringud

MLA

Liigendamata (“mitteliigendatud”) assigneeringud

NL

Madalmaad

P

Portugal

pt

Eelarvepeatükk

RKT

Rahvamajanduse kogutulu

S

Rootsi

SEK

Rootsi kroon (krona)

UK

Ühendkuningriik

—

Andmed puuduvad

%

Protsent

0,0

Andmed nulli ja 0,05 vahel

TAUSTATEAVE EELARVE KOHTA

1.   EELARVE PÄRITOLU

Eelarve koosneb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) kuludest. Samuti hõlmab see justiits- ja siseküsimuste alase koostöö ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika halduskulusid ning muid kulusid, mida nõukogu hinnangul tuleks nende poliitikate elluviimiseks rahastada eelarvest.

2.   ÕIGUSLIK ALUS

Eelarvet reguleerivad Rooma lepingu finantssätted (2)
   (3) (artiklid 268–280 EÜ osas ja artiklid 171–183 Euratomi osas) ning finantsmäärused (4).

3.   ASUTAMISLEPINGUTES JA FINANTSMÄÄRUSES SÄTESTATUD PEAMISED EELARVEPÕHIMÕTTED

Ühenduse kõik tulud ja kulud kantakse ühte eelarvesse (ühtsus ja eelarve õigsus). Eelarve kiidetakse heaks ainult üheks eelarveaastaks (aastasus). Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus (tasakaal). Raamatupidamisaruandlus koostatakse, täidetakse ja esitatakse eurodes (arvestusühik). Tulusid kasutatakse ilma eristamata kogukulude katmiseks ja nii tulud kui kulud kirjendatakse täies mahus eelarvesse ja hiljem finantsaruannetesse, neid vastastikku korrigeerimata (kõikehõlmavus). Assigneeringud kirjendatakse sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks (sihtotstarbelisus). Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, st kooskõlas säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetega (usaldusväärne finantsjuhtimine). Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub vastavalt läbipaistvuse põhimõttele (läbipaistvus). Nende üldpõhimõtete osas on mõned erandid.

4.   EELARVE SISU JA ÜLESEHITUS

Eelarve koosneb “kavandatud tulude ja kulude koondarvestusest” ning iga institutsiooni kohta eraldi esitatud eelarveosast, milles on toodud “tulude ja kulude eelarvestus”. Kaheksa osa on: (I) parlament; (II) nõukogu; (III) komisjon, (IV) kohus; (V) kontrollikoda; (VI) majandus- ja sotsiaalkomitee; (VII) regioonide komitee; (VIII) Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseametnik.

Igas jaos on tulu ja kulu punktid liigitatud eelarvejagude alusel (jaotised, peatükid, artiklid ja vajaduse korral punktid) vastavalt liigile või kasutusviisile.

5.   EELARVE RAHASTAMINE (EELARVETULUD)

Eelarvet rahastatakse suuremas osas ühenduste omavahenditest: põllumajandus-, suhkru- ja isoglükoosimaksudest, tollimaksudest, käibemaksust laekuvatest ja RKT-l põhinevatest omavahenditest (5).

Lisaks omavahenditele on teisi, vähemtähtsaid tuluallikaid (vt Diagramm I).

6.   EELARVEASSIGNEERINGUTE LIIGID

Kavandatud kulude katmiseks eristatakse eelarves järgmisi assigneeringuliike:

| a) | liigendatud assigneeringuid (LA) kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks (KA) ja maksete assigneeringuteks (MA):






  — | kulukohustuste assigneeringud võimaldavad eelarveaasta jooksul võtta juriidilisi kohustusi tegevusteks, mille elluviimine kestab mitmeid eelarveaastaid; |
| --- | --- | --- |

a)

liigendatud assigneeringuid (LA) kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks (KA) ja maksete assigneeringuteks (MA):

—

kulukohustuste assigneeringud võimaldavad eelarveaasta jooksul võtta juriidilisi kohustusi tegevusteks, mille elluviimine kestab mitmeid eelarveaastaid;

| — | maksete assigneeringud võimaldavad katta kulusid, mis tulenevad jooksvale ja sellele eelnevatele eelarveaastatele kirjendatud kohustustest; |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringud võimaldavad katta kulusid, mis tulenevad jooksvale ja sellele eelnevatele eelarveaastatele kirjendatud kohustustest;

| b) | liigendamata assigneeringud (MLA) võimaldavad tagada aastaste tegevuste kulukohustuste võtmise ja maksmise igal eelarveaastal. |
| --- | --- |

b)

liigendamata assigneeringud (MLA) võimaldavad tagada aastaste tegevuste kulukohustuste võtmise ja maksmise igal eelarveaastal.

Seega on oluline iga eelarveaasta kohta koostada kaks järgmist kogusummat:

| a) | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (KTA) kokku (6) = liigendamata assigneeringud (MLA) + kulukohustuste assigneeringud (KA); (6) |
| --- | --- |

a)

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (KTA) kokku (6) = liigendamata assigneeringud (MLA) + kulukohustuste assigneeringud (KA); (6)

| b) | assigneeringud makseteks (AM) kokku (6) = liigendamata assigneeringud (MLA) + maksete assigneeringud (MA). (6) |
| --- | --- |

b)

assigneeringud makseteks (AM) kokku (6) = liigendamata assigneeringud (MLA) + maksete assigneeringud (MA). (6)

Eelarve tulud on ette nähtud maksete koguassigneeringute katmiseks. Tulud ei pea katma kulukohustuste assigneeringuid.

Järgnevalt esitatakse lihtsustatud kujul (summad on illustratiivsed) nende assigneeringuliikide jagunemine igal eelarveaastal.

7.   EELARVE TÄITMINE

7.1.   Vastutus täitmise eest

Komisjon täidab eelarvet omal vastutusel kooskõlas finantsmäärusega ja määratud assigneeringute piires; ta annab ka teistele institutsioonidele nendega seotud eelarveosade täitmiseks vajalikud volitused. (7) Finantsmääruses sätestatakse rakendusmenetlused ja täpsemalt eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidajate, avansikontode haldajate ja asutuste siseaudiitorite kohustused. Kahe peamise erivaldkonna (EAGGF tagatis ja struktuurifondid) osas hallatakse ühenduse vahendeid koostöös liikmesriikidega.

7.2.   Tulude haldamine

Kavandatud tulud kirjendatakse eelarvesse ja neid võidakse paranduseelarvetega muuta.

Eelarvetulude haldamine hõlmab nõuete kindlaksmääramist ja ühenduste saadaolevate tulude sissenõudmist (omavahendid ja muud tulud). Seda reguleerivad teatud erisätted. (8) Eelarveaasta tegelikke tulusid määratletakse jooksva eelarveaasta vältel kindlaksmääratud nõuete alusel kogutud summade ja eelnevate eelarveaastate nõuete alusel kogutud summade kogusummana.

7.3.   Kulude haldamine

Kavandatud tulud kirjendatakse eelarvesse.

Eelarvekulude haldamise, st assigneeringute kujunemise ja kasutamise võib kokku võtta alljärgnevalt:

| a) | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud:






  i) | assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad kulukohustuste täitmisega seotud koguassigneeringud moodustuvad järgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja KA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud kulukohustuste assigneeringud + mitteautomaatsed ülekanded eelmisest eelarveaastast, mis on jäänud sidumata + vabastatud kulukohustuste assigneeringud eelmistest eelarveaastatest, mis on uuesti kasutatavad; |
| --- | --- | --- |

a)

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud:

i)

assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad kulukohustuste täitmisega seotud koguassigneeringud moodustuvad järgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja KA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud kulukohustuste assigneeringud + mitteautomaatsed ülekanded eelmisest eelarveaastast, mis on jäänud sidumata + vabastatud kulukohustuste assigneeringud eelmistest eelarveaastatest, mis on uuesti kasutatavad;

| ii) | assigneeringute kasutamine: kulukohustuste täitmisega seotud lõplikud assigneeringud on kasutatavad eelarveaastal võetud kulukohustuste kujul (kulukohustuste täitmisega seotud kasutatud assigneeringud = võetud kulukohustuste summa); |
| --- | --- |

ii)

assigneeringute kasutamine: kulukohustuste täitmisega seotud lõplikud assigneeringud on kasutatavad eelarveaastal võetud kulukohustuste kujul (kulukohustuste täitmisega seotud kasutatud assigneeringud = võetud kulukohustuste summa);

| iii) | assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast teise: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutusel olevad assigneeringud kantakse üle automaatselt; |
| --- | --- |

iii)

assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast teise: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutusel olevad assigneeringud kantakse üle automaatselt;

| iv) | assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse |
| --- | --- |

iv)

assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse

| b) | assigneeringud makseteks:






  i) | assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad koguassigneeringud makseteks moodustuvad alljärgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja MA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud automaatsete või mitteautomaatsete ülekannete kujul; |
| --- | --- | --- |

b)

assigneeringud makseteks:

i)

assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad koguassigneeringud makseteks moodustuvad alljärgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja MA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud automaatsete või mitteautomaatsete ülekannete kujul;

| ii) | eelarveaasta assigneeringute kasutamine: eelarveaasta assigneeringud makseteks on eelarveaastal kasutatavad maksetena. Nad ei hõlma eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid (kasutatud assigneeringud makseteks = eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa); |
| --- | --- |

ii)

eelarveaasta assigneeringute kasutamine: eelarveaasta assigneeringud makseteks on eelarveaastal kasutatavad maksetena. Nad ei hõlma eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid (kasutatud assigneeringud makseteks = eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa);

| iii) | assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt; |
| --- | --- |

iii)

assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;

| iv) | assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse; |
| --- | --- |

iv)

assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse;

| v) | eelarveaasta vältel sooritatud kogumaksed: maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss maksed, mis on tehtud eelmisest eelarveaastast üle kantud makseteks määratud assigneeringutest; |
| --- | --- |

v)

eelarveaasta vältel sooritatud kogumaksed: maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss maksed, mis on tehtud eelmisest eelarveaastast üle kantud makseteks määratud assigneeringutest;

| vi) | eelarveaastal kantud tegelikud kulud: kulud eelarve täitmise konsolideeritud aruannetes (vt punkt 7.4) = maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss eelarveaasta assigneeringud makseteks, mis on üle kantud järgmisse eelarveaastasse. |
| --- | --- |

vi)

eelarveaastal kantud tegelikud kulud: kulud eelarve täitmise konsolideeritud aruannetes (vt punkt 7.4) = maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss eelarveaasta assigneeringud makseteks, mis on üle kantud järgmisse eelarveaastasse.

7.4.   Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine

Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded koostatakse pärast iga eelarveaasta lõppu. Nendes määratakse eelarveaasta saldo, mis kirjendatakse järgmise aasta eelarvesse paranduseelarve abil.

8.   RAAMATUPIDAMISARUANNETE ESITAMINE

Eelarveaasta aruanded edastatakse hiljemalt järgmise aasta 1. maiks parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Aruanded koosnevad finantsaruannetest, eelarve täitmise aruannetest ja aruandest finants- ja eelarve juhtimise kohta.

9.   VÄLISAUDIT

Alates 1977. aastast on eelarve välisauditit teostanud Euroopa Ühenduste Kontrollikoda. (9) Kontrollikoda kontrollib eelarve kõigi tulude ja kulude raamatupidamisaruandeid ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse raamatupidamisaruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda teeb otsuse ka selle kohta, kas tulud on laekunud ja kulutused tehtud seaduslikult ja eeskirjade kohaselt ning kas finantsjuhtimine on olnud usaldusväärne. Auditid võib läbi viia enne vastava eelarveaasta lõppu; auditid põhinevad raamatupidamisdokumentidel ning vajadusel viiakse nad läbi ühenduste institutsioonides, liikmesriikides ja kolmandates riikides kohapeal. Kontrollikoda koostab iga eelarveaasta kohta aastaaruande ning võib igal ajal teha märkusi konkreetsetes küsimustes ning esitada ühenduse mõne teise institutsiooni taotlusel arvamusi.

10.   EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE JA JÄRELMEETMED

Alates 1977. aastast kohaldatakse järgmisi sätteid: (10) parlament annab nõukogu soovitusel hiljemalt kõnealusest aastast arvates ülejärgmise aasta 30. aprilliks heakskiidu komisjoni tegevusele eelarve täitmisel. Selleks vaatavad nõukogu ja parlament kordamööda läbi komisjoni esitatud raamatupidamisaruanded ning kontrollikoja aastaaruande ja eriaruanded. Institutsioonid peavad võtma vajalikke meetmeid vastavalt eelarve täitmise kinnitamisotsuste kommentaaridele ning võetud meetmetest aru andma.

DIAGRAMMID

2003. AASTA EELARVE JA SELLE TÄITMINE AASTA VÄLTEL

| DIA I | Eelarve 2003 — Kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks |
| --- | --- |
| DIA II | Eelarve 2003 — Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud |
| DIA III | 2003. aasta kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud ja nende kasutamine finantsperspektiivi rubriikide kaupa |
| DIA IV | 2003. aasta makseteks kasutatavad assigneeringud ja nende kasutamine finantsperspektiivi rubriikide kaupa |
| DIA V | Omavahendid 2003. aasta — Tegelikud tulud liikmesriikide kaupa |
| DIA VI | 2003. aasta sooritatud maksed igas liikmesriigis |

DIA I

Eelarve 2003 — Kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks

DIA II

Eelarve 2003 — Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

DIA III

2003. aasta kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud ja nende kasutamine finantsperspektiivi rubriikide kaupa

DIA IV

2003. aasta makseteks kasutatavad assigneeringud ja nende kasutamine finantsperspektiivi rubriikide kaupa

DIA V

Omavahendid 2003. aasta — Tegelikud tulud liikmesriikide kaupa

DIA VI

2003. aasta sooritatud maksed igas liikmesriigis

ANDMED EELARVE TÄITMISE KOHTA VARASEMATEL AASTATEL (1999–2003)

| DIA VII | Makseteks määratud assigneeringute kujunemine ja kasutamine perioodil 1998–2002, finantsperspektiivi rubriikide kaupa |
| --- | --- |

DIA VII

Makseteks määratud assigneeringute kujunemine ja kasutamine perioodil 1998–2002, finantsperspektiivi rubriikide kaupa

| Diagramm I


  Eelarve 2003 — Kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks

  [tulukriteeriumide kohta vt “Taustateave eelarve kohta”, punkt 7.2; kulukriteeriumide kohta vt “Taustateave eelarve kohta”, punkt 7.3, täpsemat teavet vt Diagramm IV, tulp (a)] |
| --- |
| |

Diagramm I

Eelarve 2003 — Kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks

[tulukriteeriumide kohta vt “Taustateave eelarve kohta”, punkt 7.2; kulukriteeriumide kohta vt “Taustateave eelarve kohta”, punkt 7.3, täpsemat teavet vt Diagramm IV, tulp (a)]

Image

| Diagramm II


  Eelarve 2003 — Kulukohustuse täitmisega seotud assigneeringud

  [pärast lisa- ja paranduseelearvet: täpsemat teavet vt Diagramm III, tulp (b)] |
| --- |
| |
| Märkus:
  Kulukohustuse täitmisega seotud assigneeringud kokku ei vasta 2003. aasta eelarve tuludele, kuna kulukohustuste assigneeringud hõlmavad ka järgnevate aastate eelarvetuludest rahastatavaid summasid. |

Diagramm II

Eelarve 2003 — Kulukohustuse täitmisega seotud assigneeringud

[pärast lisa- ja paranduseelearvet: täpsemat teavet vt Diagramm III, tulp (b)]

Image

Märkus:

Kulukohustuse täitmisega seotud assigneeringud kokku ei vasta 2003. aasta eelarve tuludele, kuna kulukohustuste assigneeringud hõlmavad ka järgnevate aastate eelarvetuludest rahastatavaid summasid.

Diagramm III

2003. aasta kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud ja nende kasutamine finantsperspektiivi rubriikide kaupa

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Finantsperspektiivi rubriigid ja osad [jaod (j.), alajaod (aj.), jaotised (J) ja peatükid (pt.) vastavalt 2003. aasta eelarve liigendusele] | Finantsperspektiiv | Lõplikud assigneeringud | Assigneeringute kasutamine |
| Summa (16) | Määr (%) | 2002 võetud 2003 | Kasutusmäär (%) | Ülekanded 2004 (17) | Tühistused | Määr (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(d) | (d) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| 1. | Ühine põllumajanduspoliitika | 47 378 | 44 864,5 | 94,7 | 44 462,0 | 99,1 | 41,4 | 361,2 | 0,8 |
| | Turud | | 40 117,2 | | 39 782,4 | 99,2 | 0,2 | 334,7 | 0,8 |
| 1.1 | Põllukultuurid (pt. B1–10) | | 16 815,0 | | 16 809,4 | 100,0 | — | 5,6 | 0,0 |
| 1.2 | Suhkur (pt. B1–11) | | 1 278,0 | | 1 277,4 | 100,0 | — | 0,6 | 0,0 |
| 1.3 | Õlid, rasvad, valgukultuurid (pt. B1–12 ja 13) | | 2 737,0 | | 2 734,9 | 99,9 | — | 2,1 | 0,1 |
| 1.4 | Puu- ja köögiviljad (pt. B1–15) | | 1 559,0 | | 1 532,2 | 98,3 | — | 26,8 | 1,7 |
| 1.5 | Vein (pt. B1–16) | | 1 244,0 | | 1 213,0 | 97,5 | — | 31,0 | 2,5 |
| 1.6 | Tubakas (pt. B1–17) | | 973,0 | | 960,2 | 98,7 | — | 12,8 | 1,3 |
| 1.7 | Piimatooted (pt. B1–20) | | 2 801,0 | | 2 796,2 | 99,8 | — | 4,8 | 0,2 |
| 1.8 | Liha, munad, kodulinnud (pt. B1–21–24) | | 10 425,5 | | 10 344,3 | 99,2 | — | 81,2 | 0,8 |
| 1.9 | Erinevad turud (pt. B1–14 ja 18) | | 1 242,0 | | 1 221,2 | 98,3 | — | 20,8 | 1,7 |
| 1.10 | Muud tegevused (pt. B1–25–39) | | 1 042,7 | | 893,5 | 85,7 | 0,2 | 149,1 | 14,3 |
| 1.11 | Maaelu arendamine ja kaasnevad meetmed (J. B1–4 ja 5) | | 4 747,3 | | 4 679,6 | 98,6 | 41,2 | 26,5 | 0,6 |
| 2. | Struktuurimeetmed | 33 968 | 34 012,5 | 100,1 | 33 987,0 | 99,9 | 3,7 | 21,9 | 0,1 |
| | Struktuurifondid | | 31 130,4 | (16) | 31 109,7 | 99,9 | 0,3 | 20,5 | 0,1 |
| 2.1 | Eesmärk 1 (pt. B2–10) | | 21 577,1 | | 21 576,9 | 100,0 | 0,0 | 0,2 | 0,0 |
| 2.2 | Eesmärk 2 (pt. B2–11) | | 3 651,8 | | 3 651,8 | 100,0 | — | — | — |
| 2.3 | Eesmärk 3 (pt. B2–12) | | 3 718,9 | | 3 718,9 | 100,0 | — | — | — |
| 2.4 | Muud struktuurimeetmed (pt. B2–13) | | 171,9 | | 171,9 | 100,0 | — | — | — |
| 2.5 | Ühenduse algatused (pt. B2–14) | | 1 866,4 | | 1 853,7 | 99,3 | — | 12,7 | 0,7 |
| 2.6 | Uuenduslikud meetmed ja tehniline abi (pt. B2–16) | | 144,3 | | 136,4 | 94,5 | 0,3 | 7,6 | 5,2 |
| 2.7 | Muud spetsiifilised struktuurimeetmed (J. B2–2) | | 12,0 | | 12,0 | 100,0 | — | — | — |
| 2.8 | Ühtekuuluvusfond (J. B2–3) | | 2 870,1 | | 2 865,3 | 99,8 | 3,4 | 1,4 | 0,0 |
| 3. | Sisepoliitika | 6 796 | 7 744,1 | 114,0 | 7 172,7 | 92,6 | 430,0 | 141,4 | 1,8 |
| 3.1 | Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus (aj. B6) | | 4 597,5 | (16) | 4 280,7 | 93,1 | 311,4 | 5,3 | 0,1 |
| 3.2 | Muud struktuurimeetmed (J+A33. B2–4–9) | | 284,5 | (18) | 261,9 | 92,1 | 3,3 | 19,3 | 6,8 |
| 3.3 | Koolitus, noored ja sotsiaalmeetmed (aj. B3) | | 1 177,8 | | 1 076,1 | 91,4 | 62,5 | 39,3 | 3,3 |
| 3.4 | Energia, Euratom ja keskkond (aj. B4) | | 318,3 | | 283,6 | 89,1 | 17,6 | 17,1 | 5,4 |
| 3.5 | Tarbijad, siseturg, tööstus ja võrgustikud (aj. B5) | | 1 366,1 | | 1 270,4 | 93,0 | 35,2 | 60,5 | 4,4 |
| 4. | Välistegevus | 4 972 | 5 219,1 | 105,0 | 5 066,7 | 97,1 | 93,5 | 58,9 | 1,1 |
| 4.1 | Toiduabi (J. B7–2) | | 1 030,0 | (16) | 1 024,8 | 99,5 | 0,4 | 4,8 | 0,5 |
| 4.2 | Koostöö (J. B7–3–5) | | 3 067,9 | | 2 961,2 | 96,5 | 84,1 | 22,6 | 0,7 |
| 4.3 | Muud koostöömeetmed (J. B7–6) | | 488,4 | | 473,5 | 97,0 | 3,6 | 11,3 | 2,3 |
| 4.4 | Demokraatia- ja inimõiguste alased algatused (J. B7–7) | | 107,8 | | 105,9 | 98,2 | 1,8 | 0,1 | 0,1 |
| 4.5 | Ühenduse poliitikate välisaspektid (J. B7–8) | | 284,9 | | 261,8 | 91,9 | 3,5 | 19,6 | 6,9 |
| 4.6 | Halduskulude reserv — 4. rubriik (pt. B7–96) | | 0,1 | | — | — | — | 0,1 | 100,0 |
| 4.7 | Vahemere riikide ühinemiseelne strateegia (pt. B7–04 ja 05) | | 186,3 | | 185,9 | 99,8 | 0,0 | 0,3 | 0,2 |
| 4.8 | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (aj. B8) | | 53,7 | | 53,6 | 99,8 | 0,0 | 0,1 | 0,1 |
| 5. | Halduskulud | 5 211 | 5 615,8 | 107,8 | 5 545,3 | 98,7 | 39,4 | 31,1 | 0,6 |
| 5.1 | Parlament (j. I) | | 1 154,3 | (16) | 1 137,0 | 98,5 | 5,2 | 12,1 | 1,0 |
| 5.2 | Nõukogu (j. II) | | 453,7 | | 443,2 | 97,7 | 7,5 | 3,0 | 0,7 |
| 5.3 | Komisjon (j. III) | | 3 639,7 | | 3 605,1 | 99,0 | 25,3 | 9,4 | 0,3 |
| 5.4 | Euroopa Kohus (j. IV) | | 152,5 | | 150,6 | 98,8 | 0,7 | 1,1 | 0,7 |
| 5.5 | Kontrollikoda (j. V) | | 77,5 | | 74,8 | 96,5 | 0,2 | 2,4 | 3,2 |
| 5.6 | Majandus- ja sotsiaalkomitee (j. VI) | | 84,2 | | 82,3 | 97,7 | 0,4 | 1,6 | 1,8 |
| 5.7 | Regioonide komitee (j. VII) | | 49,6 | | 48,3 | 97,5 | 0,1 | 1,2 | 2,3 |
| 5.8 | Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor (j. VIII) | | 4,4 | | 4,1 | 91,3 | — | 0,4 | 8,7 |
| 6. | Reservid | 434 | 327,8 | 75,5 | 147,9 | 45,1 | — | 179,9 | 54,9 |
| 6.1 | Tagatisreserv (pt. B0–23 ja 24) | | 225,8 | | 147,9 | 65,5 | — | 77,9 | 34,5 |
| 6.2 | Hädaabireserv (pt. B7–91) | | 102,0 | | — | — | — | 102,0 | 100,0 |
| 7. | Ühinemiseelne abi | 3 386 | 3 449,0 | 101,9 | 3 393,3 | 98,4 | 42,8 | 12,9 | 0,4 |
| 7.1 | SAPARD (pt. B7–01) | | 564,0 | (16) | 560,1 | 99,3 | 3,9 | 0,0 | 0,0 |
| 7.2 | ISPA (pt. B7–02) | | 1 129,0 | | 1 129,0 | 100,0 | 0,0 | 0,1 | 0,0 |
| 7.3 | PHARE (ühinemiseelne rahastamisvahend) (pt. B7–03) | | 1 755,9 | | 1 704,2 | 97,1 | 38,9 | 12,9 | 0,7 |
| 8. | Reservid ja eraldised (J. B0–4) | | — | | — | — | — | — | — |
| Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku | 102 145 | 101 232,9 | 99,1 | 99 774,8 | 98,6 | 650,8 | 807,2 | 0,8 |
| Assigneeringud makseteks kokku | 102 767 | 98 338,7 | 95,7 | 90 557,5 | 92,1 | 2 246,0 | 5 535,2 | 5,6 |

(miljonit eurot ja %)

Finantsperspektiivi rubriigid ja osad [jaod (j.), alajaod (aj.), jaotised (J) ja peatükid (pt.) vastavalt 2003. aasta eelarve liigendusele]

Finantsperspektiiv

Lõplikud assigneeringud

Assigneeringute kasutamine

Summa (16)

Määr (%)

2002 võetud 2003

Kasutusmäär (%)

Ülekanded 2004 (17)

Tühistused

Määr (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(d)

(d)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

1.

Ühine põllumajanduspoliitika

47 378

44 864,5

94,7

44 462,0

99,1

41,4

361,2

0,8

Turud

40 117,2

39 782,4

99,2

0,2

334,7

0,8

1.1

Põllukultuurid (pt. B1–10)

16 815,0

16 809,4

100,0

—

5,6

0,0

1.2

Suhkur (pt. B1–11)

1 278,0

1 277,4

100,0

—

0,6

0,0

1.3

Õlid, rasvad, valgukultuurid (pt. B1–12 ja 13)

2 737,0

2 734,9

99,9

—

2,1

0,1

1.4

Puu- ja köögiviljad (pt. B1–15)

1 559,0

1 532,2

98,3

—

26,8

1,7

1.5

Vein (pt. B1–16)

1 244,0

1 213,0

97,5

—

31,0

2,5

1.6

Tubakas (pt. B1–17)

973,0

960,2

98,7

—

12,8

1,3

1.7

Piimatooted (pt. B1–20)

2 801,0

2 796,2

99,8

—

4,8

0,2

1.8

Liha, munad, kodulinnud (pt. B1–21–24)

10 425,5

10 344,3

99,2

—

81,2

0,8

1.9

Erinevad turud (pt. B1–14 ja 18)

1 242,0

1 221,2

98,3

—

20,8

1,7

1.10

Muud tegevused (pt. B1–25–39)

1 042,7

893,5

85,7

0,2

149,1

14,3

1.11

Maaelu arendamine ja kaasnevad meetmed (J. B1–4 ja 5)

4 747,3

4 679,6

98,6

41,2

26,5

0,6

2.

Struktuurimeetmed

33 968

34 012,5

100,1

33 987,0

99,9

3,7

21,9

0,1

Struktuurifondid

31 130,4

(16)

31 109,7

99,9

0,3

20,5

0,1

2.1

Eesmärk 1 (pt. B2–10)

21 577,1

21 576,9

100,0

0,0

0,2

0,0

2.2

Eesmärk 2 (pt. B2–11)

3 651,8

3 651,8

100,0

—

—

—

2.3

Eesmärk 3 (pt. B2–12)

3 718,9

3 718,9

100,0

—

—

—

2.4

Muud struktuurimeetmed (pt. B2–13)

171,9

171,9

100,0

—

—

—

2.5

Ühenduse algatused (pt. B2–14)

1 866,4

1 853,7

99,3

—

12,7

0,7

2.6

Uuenduslikud meetmed ja tehniline abi (pt. B2–16)

144,3

136,4

94,5

0,3

7,6

5,2

2.7

Muud spetsiifilised struktuurimeetmed (J. B2–2)

12,0

12,0

100,0

—

—

—

2.8

Ühtekuuluvusfond (J. B2–3)

2 870,1

2 865,3

99,8

3,4

1,4

0,0

3.

Sisepoliitika

6 796

7 744,1

114,0

7 172,7

92,6

430,0

141,4

1,8

3.1

Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus (aj. B6)

4 597,5

(16)

4 280,7

93,1

311,4

5,3

0,1

3.2

Muud struktuurimeetmed (J+A33. B2–4–9)

284,5

(18)

261,9

92,1

3,3

19,3

6,8

3.3

Koolitus, noored ja sotsiaalmeetmed (aj. B3)

1 177,8

1 076,1

91,4

62,5

39,3

3,3

3.4

Energia, Euratom ja keskkond (aj. B4)

318,3

283,6

89,1

17,6

17,1

5,4

3.5

Tarbijad, siseturg, tööstus ja võrgustikud (aj. B5)

1 366,1

1 270,4

93,0

35,2

60,5

4,4

4.

Välistegevus

4 972

5 219,1

105,0

5 066,7

97,1

93,5

58,9

1,1

4.1

Toiduabi (J. B7–2)

1 030,0

(16)

1 024,8

99,5

0,4

4,8

0,5

4.2

Koostöö (J. B7–3–5)

3 067,9

2 961,2

96,5

84,1

22,6

0,7

4.3

Muud koostöömeetmed (J. B7–6)

488,4

473,5

97,0

3,6

11,3

2,3

4.4

Demokraatia- ja inimõiguste alased algatused (J. B7–7)

107,8

105,9

98,2

1,8

0,1

0,1

4.5

Ühenduse poliitikate välisaspektid (J. B7–8)

284,9

261,8

91,9

3,5

19,6

6,9

4.6

Halduskulude reserv — 4. rubriik (pt. B7–96)

0,1

—

—

—

0,1

100,0

4.7

Vahemere riikide ühinemiseelne strateegia (pt. B7–04 ja 05)

186,3

185,9

99,8

0,0

0,3

0,2

4.8

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (aj. B8)

53,7

53,6

99,8

0,0

0,1

0,1

5.

Halduskulud

5 211

5 615,8

107,8

5 545,3

98,7

39,4

31,1

0,6

5.1

Parlament (j. I)

1 154,3

(16)

1 137,0

98,5

5,2

12,1

1,0

5.2

Nõukogu (j. II)

453,7

443,2

97,7

7,5

3,0

0,7

5.3

Komisjon (j. III)

3 639,7

3 605,1

99,0

25,3

9,4

0,3

5.4

Euroopa Kohus (j. IV)

152,5

150,6

98,8

0,7

1,1

0,7

5.5

Kontrollikoda (j. V)

77,5

74,8

96,5

0,2

2,4

3,2

5.6

Majandus- ja sotsiaalkomitee (j. VI)

84,2

82,3

97,7

0,4

1,6

1,8

5.7

Regioonide komitee (j. VII)

49,6

48,3

97,5

0,1

1,2

2,3

5.8

Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor (j. VIII)

4,4

4,1

91,3

—

0,4

8,7

6.

Reservid

434

327,8

75,5

147,9

45,1

—

179,9

54,9

6.1

Tagatisreserv (pt. B0–23 ja 24)

225,8

147,9

65,5

—

77,9

34,5

6.2

Hädaabireserv (pt. B7–91)

102,0

—

—

—

102,0

100,0

7.

Ühinemiseelne abi

3 386

3 449,0

101,9

3 393,3

98,4

42,8

12,9

0,4

7.1

SAPARD (pt. B7–01)

564,0

(16)

560,1

99,3

3,9

0,0

0,0

7.2

ISPA (pt. B7–02)

1 129,0

1 129,0

100,0

0,0

0,1

0,0

7.3

PHARE (ühinemiseelne rahastamisvahend) (pt. B7–03)

1 755,9

1 704,2

97,1

38,9

12,9

0,7

8.

Reservid ja eraldised (J. B0–4)

—

—

—

—

—

—

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

102 145

101 232,9

99,1

99 774,8

98,6

650,8

807,2

0,8

Assigneeringud makseteks kokku

102 767

98 338,7

95,7

90 557,5

92,1

2 246,0

5 535,2

5,6

Diagramm IV

2003. aasta makseteks kasutatavad assigneeringud ja nende kasutamine finantsperspektiivi rubriikide kaupa

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Finantsperspektiivi rubriigid ja osad [jaod (j.), alajaod (aj.), jaotised (J) ja peatükid (pt.) vastavalt 2003. aasta eelarve liigendusele] | Lõplikud assigneeringud (19) | Assigneeringute kasutamine |
| 2003 sooritatud maksed | Kasutusmäär (%) | Ülekanded 2004 | Tühistused | Määr (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| 1. | Ühine põllumajanduspoliitika | 45 095,7 | 44 379,2 | 98,4 | 331,4 | 385,0 | 0,9 |
| | Turud | 40 348,4 | 39 699,6 | 98,4 | 290,2 | 358,5 | 0,9 |
| 1.1 | Põllukultuurid (pt. B1–10) | 16 815,0 | 16 809,4 | 100,0 | — | 5,6 | 0,0 |
| 1.2 | Suhkur (pt. A4 B1–11) | 1 278,5 | 1 277,4 | 99,9 | — | 1,1 | 0,1 |
| 1.3 | Õlid, rasvad, valgukultuurid (pt. B1–12 ja 13) | 2 737,0 | 2 734,9 | 99,9 | — | 2,1 | 0,1 |
| 1.4 | Puu- ja köögiviljad (pt. B1–15) | 1 559,0 | 1 532,2 | 98,3 | — | 26,8 | 1,7 |
| 1.5 | Vein (pt. B1–16) | 1 244,0 | 1 213,0 | 97,5 | — | 31,0 | 2,5 |
| 1.6 | Tubakas (pt. B1–17) | 981,2 | 957,5 | 97,6 | 9,5 | 14,2 | 1,4 |
| 1.7 | Piimatooted (pt. B1–20) | 2 801,0 | 2 796,2 | 99,8 | — | 4,8 | 0,2 |
| 1.8 | Liha, munad, kodulinnud (pt. B1–21–24) | 10 425,5 | 10 344,3 | 99,2 | — | 81,2 | 0,8 |
| 1.9 | Erinevad turud (pt. B1–14 ja 18) | 1 242,0 | 1 221,2 | 98,3 | — | 20,8 | 1,7 |
| 1.10 | Muud tegevused (pt. B1–25–39) | 1 265,2 | 813,5 | 64,3 | 280,7 | 171,0 | 13,5 |
| 1.11 | Maaelu arendamine ja kaasnevad meetmed (J. B1–4 ja 5) | 4 747,3 | 4 679,6 | 98,6 | 41,2 | 26,5 | 0,6 |
| 2. | Struktuurimeetmed | 31 837,8 | 28 527,6 | 89,6 | 176,5 | 3 133,8 | 9,8 |
| | Struktuurifondid | 29 553,6 | 26 243,5 | 88,8 | 176,5 | 3 133,7 | 10,6 |
| 2.1 | Eesmärk 1 (pt. B2–10) | 20 035,7 | 18 986,0 | 94,8 | 89,1 | 960,7 | 4,8 |
| 2.2 | Eesmärk 2 (pt. B2–11) | 3 950,0 | 3 587,0 | 90,8 | — | 363,1 | 9,2 |
| 2.3 | Eesmärk 3 (pt. B2–12) | 3 427,1 | 2 548,3 | 74,4 | — | 878,9 | 25,6 |
| 2.4 | Muud struktuurimeetmed (pt. B2–13) | 293,4 | 175,9 | 59,9 | 86,8 | 30,7 | 10,5 |
| 2.5 | Ühenduse algatused (B2–14) | 1 685,6 | 801,0 | 47,5 | 0,5 | 884,1 | 52,4 |
| 2.6 | Uuenduslikud meetmed ja tehnoloogiline abi (pt. B2–16) | 161,7 | 145,4 | 89,9 | 0,0 | 16,3 | 10,1 |
| 2.7 | Muud spetsiifilised struktuurimeetmed (J. B2–2) | 89,0 | 89,0 | 100,0 | — | — | — |
| 2.8 | Ühtekuuluvusfond (J. B2–3) | 2 195,2 | 2 195,1 | 100,0 | — | 0,1 | 0,0 |
| 3. | Sisepoliitikad | 7 256,8 | 5 671,8 | 78,2 | 920,4 | 664,6 | 9,2 |
| 3.1 | Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus (aj. B6) | 4 157,1 | 3 279,6 | 78,9 | 647,8 | 229,7 | 5,5 |
| 3.2 | Muud struktuurimeetmed (J. B2–4–9) | 299,2 (20) | 158,0 | 52,8 | 68,5 | 72,7 | 24,3 |
| 3.3 | Koolitus, noored ja sotsiaalmeetmed (aj. B3) | 1 161,1 | 943,3 | 81,2 | 147,6 | 70,2 | 6,0 |
| 3.4 | Energia, Euratom ja keskkond (aj. B4) | 293,5 | 211,7 | 72,1 | 22,3 | 59,5 | 20,3 |
| 3.5 | Tarbijad, siseturg, tööstus ja võrgustikud (aj. B5) | 1 345,9 | 1 079,2 | 80,2 | 34,3 | 232,4 | 17,3 |
| 4. | Välistegevus | 4 898,9 | 4 285,8 | 87,5 | 112,7 | 500,4 | 10,2 |
| 4.1 | Toiduabi (J. B7–2) | 1 011,2 | 959,5 | 94,9 | 43,3 | 8,4 | 0,8 |
| 4.2 | Koostöö (J. B7–3 kuni 5) | 2 929,6 | 2 544,5 | 86,9 | 54,9 | 330,3 | 11,3 |
| 4.3 | Muud koostöömeetmed (J. B7–6) | 433,5 | 359,9 | 83,0 | 3,5 | 70,0 | 16,1 |
| 4.4 | Demokraatia- ja inimõiguste alased algatused (J. B7–7) | 109,3 | 99,4 | 90,9 | 1,8 | 8,1 | 7,4 |
| 4.5 | Ühenduse mõnede poliitikate välisaspektid (J. B7–8) | 296,4 | 234,0 | 78,9 | 3,8 | 58,6 | 19,8 |
| 4.6 | Halduskulude reserv — 4. rubriik (pt. B7–96) | 5,0 | — | — | — | 5,0 | 100,0 |
| 4.7 | Vahemere riikide ühinemiseelne strateegia (pt. B7–04 ja 05) | 63,6 | 57,6 | 90,6 | 0,0 | 5,9 | 9,3 |
| 4.8 | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (aj. B8) | 50,4 | 31,0 | 61,5 | 5,4 | 14,0 | 27,9 |
| 5. | Halduskulud | 6 087,1 | 5 305,2 | 87,2 | 650,1 | 131,8 | 2,2 |
| 5.1 | Parlament (j. I) | 1 254,6 | 985,3 | 78,5 | 245,1 | 24,1 | 1,9 |
| 5.2 | Nõukogu (j. II) | 511,4 | 410,0 | 80,2 | 75,2 | 26,2 | 5,1 |
| 5.3 | Komisjon (j. III) | 3 920,9 | 3 547,1 | 90,5 | 302,2 | 71,5 | 1,8 |
| 5.4 | Euroopa Kohus (j. IV) | 159,2 | 147,9 | 92,9 | 9,6 | 1,7 | 1,1 |
| 5.5 | Kontrollikoda (j. V) | 94,0 | 84,0 | 89,4 | 5,8 | 4,1 | 4,4 |
| 5.6 | Majandus- ja sotsiaalkomitee (j. VI) | 89,2 | 80,7 | 90,6 | 6,4 | 2,0 | 2,3 |
| 5.7 | Regioonide komitee (j. VII) | 53,1 | 46,2 | 87,0 | 5,2 | 1,7 | 3,2 |
| 5.8 | Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor (j. VIII) | 4,9 | 3,9 | 80,5 | 0,5 | 0,4 | 9,2 |
| 6. | Reservid | 363,8 | 147,9 | 40,7 | — | 215,9 | 59,3 |
| 6.1 | Tagatisreserv (pt. B0–23 ja 24) | 225,8 | 147,9 | 65,5 | — | 77,9 | 34,5 |
| 6.2 | Hädaabireserv (pt. B7–91) | 138,0 | — | — | — | 138,0 | 100,0 |
| 7. | Ühinemiseelne abi | 2 798,5 | 2 239,8 | 80,0 | 54,9 | 503,8 | 18,0 |
| 7.1 | SAPARD (pt. B7–01) | 432,9 | 263,5 | 60,9 | — | 169,4 | 39,1 |
| 7.2 | ISPA (pt. B7–02) | 717,5 | 429,0 | 59,8 | 1,0 | 287,5 | 40,1 |
| 7.3 | PHARE (ühinemiseelne rahastamisvahend) (pt. B7–03) | 1 648,1 | 1 547,4 | 93,9 | 53,9 | 46,8 | 2,8 |
| 8. | Reservid ja eraldised (J. B0–4) | — | — | — | — | — | — |
| Kokku | 98 338,7 | 90 557,5 | 92,1 | 2 246,0 | 5 535,2 | 5,6 |

(miljonit eurot ja %)

Finantsperspektiivi rubriigid ja osad [jaod (j.), alajaod (aj.), jaotised (J) ja peatükid (pt.) vastavalt 2003. aasta eelarve liigendusele]

Lõplikud assigneeringud (19)

Assigneeringute kasutamine

2003 sooritatud maksed

Kasutusmäär (%)

Ülekanded 2004

Tühistused

Määr (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

1.

Ühine põllumajanduspoliitika

45 095,7

44 379,2

98,4

331,4

385,0

0,9

Turud

40 348,4

39 699,6

98,4

290,2

358,5

0,9

1.1

Põllukultuurid (pt. B1–10)

16 815,0

16 809,4

100,0

—

5,6

0,0

1.2

Suhkur (pt. A4 B1–11)

1 278,5

1 277,4

99,9

—

1,1

0,1

1.3

Õlid, rasvad, valgukultuurid (pt. B1–12 ja 13)

2 737,0

2 734,9

99,9

—

2,1

0,1

1.4

Puu- ja köögiviljad (pt. B1–15)

1 559,0

1 532,2

98,3

—

26,8

1,7

1.5

Vein (pt. B1–16)

1 244,0

1 213,0

97,5

—

31,0

2,5

1.6

Tubakas (pt. B1–17)

981,2

957,5

97,6

9,5

14,2

1,4

1.7

Piimatooted (pt. B1–20)

2 801,0

2 796,2

99,8

—

4,8

0,2

1.8

Liha, munad, kodulinnud (pt. B1–21–24)

10 425,5

10 344,3

99,2

—

81,2

0,8

1.9

Erinevad turud (pt. B1–14 ja 18)

1 242,0

1 221,2

98,3

—

20,8

1,7

1.10

Muud tegevused (pt. B1–25–39)

1 265,2

813,5

64,3

280,7

171,0

13,5

1.11

Maaelu arendamine ja kaasnevad meetmed (J. B1–4 ja 5)

4 747,3

4 679,6

98,6

41,2

26,5

0,6

2.

Struktuurimeetmed

31 837,8

28 527,6

89,6

176,5

3 133,8

9,8

Struktuurifondid

29 553,6

26 243,5

88,8

176,5

3 133,7

10,6

2.1

Eesmärk 1 (pt. B2–10)

20 035,7

18 986,0

94,8

89,1

960,7

4,8

2.2

Eesmärk 2 (pt. B2–11)

3 950,0

3 587,0

90,8

—

363,1

9,2

2.3

Eesmärk 3 (pt. B2–12)

3 427,1

2 548,3

74,4

—

878,9

25,6

2.4

Muud struktuurimeetmed (pt. B2–13)

293,4

175,9

59,9

86,8

30,7

10,5

2.5

Ühenduse algatused (B2–14)

1 685,6

801,0

47,5

0,5

884,1

52,4

2.6

Uuenduslikud meetmed ja tehnoloogiline abi (pt. B2–16)

161,7

145,4

89,9

0,0

16,3

10,1

2.7

Muud spetsiifilised struktuurimeetmed (J. B2–2)

89,0

89,0

100,0

—

—

—

2.8

Ühtekuuluvusfond (J. B2–3)

2 195,2

2 195,1

100,0

—

0,1

0,0

3.

Sisepoliitikad

7 256,8

5 671,8

78,2

920,4

664,6

9,2

3.1

Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus (aj. B6)

4 157,1

3 279,6

78,9

647,8

229,7

5,5

3.2

Muud struktuurimeetmed (J. B2–4–9)

299,2 (20)

158,0

52,8

68,5

72,7

24,3

3.3

Koolitus, noored ja sotsiaalmeetmed (aj. B3)

1 161,1

943,3

81,2

147,6

70,2

6,0

3.4

Energia, Euratom ja keskkond (aj. B4)

293,5

211,7

72,1

22,3

59,5

20,3

3.5

Tarbijad, siseturg, tööstus ja võrgustikud (aj. B5)

1 345,9

1 079,2

80,2

34,3

232,4

17,3

4.

Välistegevus

4 898,9

4 285,8

87,5

112,7

500,4

10,2

4.1

Toiduabi (J. B7–2)

1 011,2

959,5

94,9

43,3

8,4

0,8

4.2

Koostöö (J. B7–3 kuni 5)

2 929,6

2 544,5

86,9

54,9

330,3

11,3

4.3

Muud koostöömeetmed (J. B7–6)

433,5

359,9

83,0

3,5

70,0

16,1

4.4

Demokraatia- ja inimõiguste alased algatused (J. B7–7)

109,3

99,4

90,9

1,8

8,1

7,4

4.5

Ühenduse mõnede poliitikate välisaspektid (J. B7–8)

296,4

234,0

78,9

3,8

58,6

19,8

4.6

Halduskulude reserv — 4. rubriik (pt. B7–96)

5,0

—

—

—

5,0

100,0

4.7

Vahemere riikide ühinemiseelne strateegia (pt. B7–04 ja 05)

63,6

57,6

90,6

0,0

5,9

9,3

4.8

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (aj. B8)

50,4

31,0

61,5

5,4

14,0

27,9

5.

Halduskulud

6 087,1

5 305,2

87,2

650,1

131,8

2,2

5.1

Parlament (j. I)

1 254,6

985,3

78,5

245,1

24,1

1,9

5.2

Nõukogu (j. II)

511,4

410,0

80,2

75,2

26,2

5,1

5.3

Komisjon (j. III)

3 920,9

3 547,1

90,5

302,2

71,5

1,8

5.4

Euroopa Kohus (j. IV)

159,2

147,9

92,9

9,6

1,7

1,1

5.5

Kontrollikoda (j. V)

94,0

84,0

89,4

5,8

4,1

4,4

5.6

Majandus- ja sotsiaalkomitee (j. VI)

89,2

80,7

90,6

6,4

2,0

2,3

5.7

Regioonide komitee (j. VII)

53,1

46,2

87,0

5,2

1,7

3,2

5.8

Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor (j. VIII)

4,9

3,9

80,5

0,5

0,4

9,2

6.

Reservid

363,8

147,9

40,7

—

215,9

59,3

6.1

Tagatisreserv (pt. B0–23 ja 24)

225,8

147,9

65,5

—

77,9

34,5

6.2

Hädaabireserv (pt. B7–91)

138,0

—

—

—

138,0

100,0

7.

Ühinemiseelne abi

2 798,5

2 239,8

80,0

54,9

503,8

18,0

7.1

SAPARD (pt. B7–01)

432,9

263,5

60,9

—

169,4

39,1

7.2

ISPA (pt. B7–02)

717,5

429,0

59,8

1,0

287,5

40,1

7.3

PHARE (ühinemiseelne rahastamisvahend) (pt. B7–03)

1 648,1

1 547,4

93,9

53,9

46,8

2,8

8.

Reservid ja eraldised (J. B0–4)

—

—

—

—

—

—

Kokku

98 338,7

90 557,5

92,1

2 246,0

5 535,2

5,6

| Diagramm V


  Omavahendid 2003. aasta liikmesriikide kaupa |
| --- |
| |

Diagramm V

Omavahendid 2003. aasta liikmesriikide kaupa

Image

| Diagramm VI


  2003. aasta sooritatud maksed igas liikmesriigis
   (22)

  Märkus: 2003. aasta sooritatud maksed = maksed 2003. aasta tegevusassigneeringutest + 2002. aasta ülekannetest sooritatud maksed. |
| --- |
| |

Diagramm VI

2003. aasta sooritatud maksed igas liikmesriigis
   (22)

Märkus: 2003. aasta sooritatud maksed = maksed 2003. aasta tegevusassigneeringutest + 2002. aasta ülekannetest sooritatud maksed.

Image

| Diagramm VII


  Makseteks määratud assigneeringute kujunemine ja kasutamine perioodil 1999–2003, finantsperspektiivi rubriikide kaupa |
| --- |
| |

Diagramm VII

Makseteks määratud assigneeringute kujunemine ja kasutamine perioodil 1999–2003, finantsperspektiivi rubriikide kaupa

Image

---

(1)  2003. eelarveaasta puhul esialgne aastaaruanne 2003. aasta eelarvest tehtud tehingute osas [SEK(2004) 1181].

(2)  Rooma leping (25. märts 1957): Euroopa Majandusühenduse (EMÜ) asutamisleping.

(3)  Rooma leping (25. märts 1957): Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping (Euratom).

(4)  Põhiliselt 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus (FM) (EÜT L 248, 16.9.2002).

(5)  Peamised õigusaktid omavahendite kohta: nõukogu otsus 2000/597/EÜ, Euratom, 29. september 2000 (EÜT L 253, 7.10.2000); nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, 22. mai 2000 (EÜT L 130, 31.5.2000); nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 1553/89, 29. mai 1989 (EÜT L 155, 7.6.1989); kuues nõukogu direktiiv, 17. mai 1977, ühise käibemaksusüsteemi ja ühtse hindamisaluse kohta (EÜT L 145, 13.6.1977); nõukogu direktiiv 89/130/EMÜ, Euratom, 13. veebruar 1989, rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta (EÜT L 49, 21.2.1989), nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, 15. juuli 2003, rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (ELT L 181, 19.7.2003).

(6)  On oluline teha vahet “kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute” ja “kulukohustuste assigneeringute” ning “assigneeringute makseteks” ja “maksete assigneeringute” vahel. Termineid “kulukohustuste assigneeringud” ja “maksete assigneeringud” kasutatakse ainult liigendatud assigneeringute kontekstis.

(7)  Vt EÜ asutamislepingu artikkel 274, Euratomi asutamislepingu artikkel 179 ja finantsmääruse artikkel 50.

(8)  Vt finantsmääruse artiklid 69–74 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, 22. mai 2000 (EÜT L 130, 31.5.2000).

(9)  Vt EÜ asutamislepingu artiklid 246, 247 ja 248, Euratomi asutamislepingu artiklid 160a, 160b ja 160c ning finantsmääruse artiklid 139–147.

(10)  Vt EÜ asutamislepingu artikkel 276 ja Euratomi asutamislepingu artikkel 180b.

(11)  Pärast paranduseelarvet.

(12)  Kolmandate osapoolte osalusest saadud tulud.

(13)  Pärast paranduseelarvet ja eelarvejagude vahelisi ülekandeid.

(14)  Sihtotstarb. tulud ja uuesti kasut. tehtud assign., üle kantud ja taaskasut. assign.

(15)  EFTA kulud.

(16)  Eelarveassigneeringuid on muudetud, võttes arvesse 2002. aastast üle kantud kulukohustuste assigneeringuid, sihtotstarbelistele tuludele vastavaid assigneeringuid, eelarvejagude vahelisi ülekandeid, EFTA assigneeringuid ja EL solidaarsusfondi rahastamist. Selle tulemusel ületasid kasutatavad assigneeringud mõne finantsperspektiivi rubriigi ülemmäära.

(17)  Sisaldab sihtotstarbelistele tuludele vastavaid või sarnaseid assigneeringuid.

(18)  Sisaldab liikmesriikidele ettenähtud osa EL solidaarsusfondist.

(19)  Eelarveassigneeringuid on muudetud, võttes arvesse eelarvejagude vahelisi ülekandeid, sihtotstarbelistele tuludele vastavaid või sarnaseid assigneeringuid ja eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid.

(20)  Sisaldab liikmesriikidele ettenähtud osa EL solidaarsusfondist.

(21)  Ühendkuningriigi osas rakendatakse omavahendite brutosummale (15 156,1 miljonit eurot) parandust (5 184,9 miljonit eurot). Seda rahastavad teised liikmesriigid. Parandus puudutab ainult käibemaksu ja RKT osa vastavalt nende määrale omavahendite brutosummast.

(22)  Geograafiline jagunemine ei toimu mitte vastavalt liikmesriikidele tehtud maksetele, vaid kulude jaotusele komisjoni arvutiseeritud raamatupidamissüsteemis Sincom2.

(23)  “Muud” sisaldab peamiselt kulusid seoses väljaspool liitu elluviidud projektide ja kolmandate riikide osalusega, samuti kulusid, mille osas ei saa rakendada geograafilist jaotust.

(24)  Kasutatavad assigneeringud = eelarveaasta assigneeringud makseteks + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud.

(25)  Perioodi 1993–1999 osas hõlmab 7. rubriik uutele liikmesriikidele makstud hüvitisi. Perioodi 2000–2006 osas katab see ühinemiseelset abi.

II LISA

Euroopa Kontrollikoja poolt viimase viie aasta jooksul vastu võetud aruanded ja arvamused

Vastavalt asutamislepingutele peab kontrollikoda igal aastal koostama aastaaruande. Samuti on asutamislepingute ja muude kehtivate õigusaktidega ette nähtud, et ta peab koostama iga-aastased eriaruanded ühenduse teatavate asutuste ja tegevuste kohta. Asutamislepingutega on kontrollikojale antud ka volitused esitada tähelepanekuid konkreetsete küsimuste kohta ning arvamusi mõne institutsiooni taotlusel. Allpool on loetletud kontrollikoja poolt viimase viie aasta jooksul vastu võetud aruanded ja arvamused.

Enne 1. maid 2004 avaldatud aruanded ja arvamused on kättesaadavad ainult järgmistes keeltes: hispaania, taani, saksa, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, hollandi, portugali, rootsi ja soome.

| Pealkiri | Avaldatud |
| --- | --- |
| Aastaaruanded ja kinnitavad avaldused |
| 22. aastaaruanne 1998. eelarveaasta kohta:






  — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |

Pealkiri

Avaldatud

Aastaaruanded ja kinnitavad avaldused

22. aastaaruanne 1998. eelarveaasta kohta:

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

EÜT C 349, 3.12.1999

23. aastaaruanne 1999. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

EÜT C 342, 1.12.2000

24. aastaaruanne 2000. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

EÜT C 359, 15.12.2001,

EÜT C 92, 17.4.2002 ja

ELT C 36, 15.2.2003

25. aastaaruanne 2001. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

EÜT C 295, 28.11.2002

26. aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

ELT C 286, 28.11.2003

27. aastaaruanne 2003. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

avaldatud käesolevas ELTs

Eriaruanded

Omavahendid

| — | Eriaruanne nr 8/99 ühenduse tolliseadustikus sätestatud tagatiste kohta traditsiooniliste omavahendite kogumise kaitseks |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/99 ühenduse tolliseadustikus sätestatud tagatiste kohta traditsiooniliste omavahendite kogumise kaitseks

EÜT C 70, 10.3.2000

| — | Eriaruanne nr 17/2000 liikmesriikide RKT andmete usaldusväärsuse ja võrreldavuse komisjonipoolse kontrolli kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 17/2000 liikmesriikide RKT andmete usaldusväärsuse ja võrreldavuse komisjonipoolse kontrolli kohta

EÜT C 336, 27.11.2000

| — | Eriaruanne nr 23/2000 imporditud kaupade väärtuse määramise kohta tolli jaoks (tolliväärtuse määramine) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 23/2000 imporditud kaupade väärtuse määramise kohta tolli jaoks (tolliväärtuse määramine)

EÜT C 84, 14.3.2001

Ühine põllumajanduspoliitika

| — | Eriaruanne nr 1/99 lõssi ja lõssipulbri loomatoiduks kasutamise toetuse kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/99 lõssi ja lõssipulbri loomatoiduks kasutamise toetuse kohta

EÜT C 147, 27.5.1999

| — | Eriaruanne nr 2/99 ÜPP reformi mõju kohta teraviljasektoris |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/99 ÜPP reformi mõju kohta teraviljasektoris

EÜT C 192, 8.7.1999

| — | Eriaruanne nr 1/2000 sigade klassikalise katku kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2000 sigade klassikalise katku kohta

EÜT C 85, 23.3.2000

| — | Eriaruanne nr 8/2000 ühenduse meetmete kohta piimarasva kõrvaldamisel |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2000 ühenduse meetmete kohta piimarasva kõrvaldamisel

EÜT C 132, 12.5.2000

| — | Eriaruanne nr 11/2000 oliiviõli toetuskava kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 11/2000 oliiviõli toetuskava kohta

EÜT C 215, 27.7.2000

| — | Eriaruanne nr 14/2000 “ÜPP ökoloogiliselt säästvamaks muutmise” kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 14/2000 “ÜPP ökoloogiliselt säästvamaks muutmise” kohta

EÜT C 353, 8.12.2000

| — | Eriaruanne nr 20/2000 suhkruturu ühise korralduse haldamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 20/2000 suhkruturu ühise korralduse haldamise kohta

EÜT C 50, 15.2.2001

| — | Eriaruanne nr 22/2000 raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise reformitud menetluse hindamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 22/2000 raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise reformitud menetluse hindamise kohta

EÜT C 69, 2.3.2001

| — | Eriaruanne nr 4/2001 EAGGF tagatisrahastu auditi — ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi rakendamine — kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2001 EAGGF tagatisrahastu auditi — ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi rakendamine — kohta

EÜT C 214, 31.7.2001

| — | Eriaruanne nr 6/2001 piimakvootide kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2001 piimakvootide kohta

EÜT C 305, 30.10.2001

| — | Eriaruanne nr 7/2001 eksporditoetuste kohta — sihtturg ja turuleviimine |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2001 eksporditoetuste kohta — sihtturg ja turuleviimine

EÜT C 314, 8.11.2001

| — | Eriaruanne nr 8/2001 kartuli- ja teraviljatärklise tootmise toetuste ning kartulitärklise toetuse kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2001 kartuli- ja teraviljatärklise tootmise toetuste ning kartulitärklise toetuse kohta

EÜT C 294, 19.10.2001

| — | Eriaruanne nr 14/2001 — veiste spongioosset entsefalopaatiat käsitleva eriaruande nr 19/98 järelaudit |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 14/2001 — veiste spongioosset entsefalopaatiat käsitleva eriaruande nr 19/98 järelaudit

EÜT C 324, 20.11.2001

| — | Eriaruanne nr 5/2002 ekstensiivistamistoetuste ja toetuskavade kohta looma- ja vasikalihaturu ühise korralduse korral |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2002 ekstensiivistamistoetuste ja toetuskavade kohta looma- ja vasikalihaturu ühise korralduse korral

EÜT C 290, 25.11.2002

| — | Eriaruanne nr 6/2002 komisjoni EL õliseemnete toetuskava haldamise auditi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2002 komisjoni EL õliseemnete toetuskava haldamise auditi kohta

EÜT C 254, 22.10.2002

| — | Eriaruanne nr 7/2002 banaanisektori ühise turukorralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2002 banaanisektori ühise turukorralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta

EÜT C 294, 28.11.2002

| — | Eriaruanne nr 1/2003 eksporditoetuste eelfinantseerimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2003 eksporditoetuste eelfinantseerimise kohta

ELT C 98, 24.4.2003

| — | Eriaruanne nr 4/2003 maaelu arendamise kohta: toetus vähemsoodsatele piirkondadele |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2003 maaelu arendamise kohta: toetus vähemsoodsatele piirkondadele

ELT C 151, 27.6.2003

| — | Eriaruanne nr 9/2003 põllumajandustoodangu eksporditoetuste määrade kehtestamise süsteemi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2003 põllumajandustoodangu eksporditoetuste määrade kehtestamise süsteemi kohta

ELT C 211, 5.9.2003

| — | Eriaruanne nr 12/2003 kuivsöödaturu ühise korralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 12/2003 kuivsöödaturu ühise korralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta

ELT C 298, 9.12.2003

| — | Eriaruanne nr 13/2003 puuvilla tootmistoetuste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 13/2003 puuvilla tootmistoetuste kohta

ELT C 298, 9.12.2003

| — | Eriaruanne nr 14/2003 talumajapidamise tulu mõõtmisest komisjoni poolt (EÜ asutamislepingu artikli 33 lõike 1 punkt b) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 14/2003 talumajapidamise tulu mõõtmisest komisjoni poolt (EÜ asutamislepingu artikli 33 lõike 1 punkt b)

ELT C 45, 20.2.2004

| — | Eriaruanne nr 2/2004 ühinemiseelse abi kohta — Kas SAPARDit on hästi juhitud? |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2004 ühinemiseelse abi kohta — Kas SAPARDit on hästi juhitud?

ELT C 295, 30.11.2004

| — | Eriaruanne nr 3/2004 ühise põllumajanduspoliitika raames õigusvastaselt tehtud väljamaksete tagasinõudmise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2004 ühise põllumajanduspoliitika raames õigusvastaselt tehtud väljamaksete tagasinõudmise kohta

ELT C 269, 4.11.2004

| — | Eriaruanne nr 6/2004 veiste märgistamise ja registreerimise süsteemi korraldamise kohta Euroopa Liidus |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2004 veiste märgistamise ja registreerimise süsteemi korraldamise kohta Euroopa Liidus

Avaldamisel

| — | Eriaruanne nr 7/2004 toortubakaturu ühise korralduse kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2004 toortubakaturu ühise korralduse kohta

Avaldamisel

| — | Eriaruanne nr 8/2004 suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete ja nendega seotud kulutuste haldamise ja järelevalve kohta komisjoni poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2004 suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete ja nendega seotud kulutuste haldamise ja järelevalve kohta komisjoni poolt

Avaldamisel

Struktuurimeetmed

| — | Eriaruanne nr 6/99 täiendavuspõhimõtte kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/99 täiendavuspõhimõtte kohta

EÜT C 68, 9.3.2000

| — | Eriaruanne nr 7/99 tootmisüksuste arendamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/99 tootmisüksuste arendamise kohta

EÜT C 68, 9.3.2000

| — | Eriaruanne nr 3/2000 Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (arendusrahastu) kohta — Noorte tööhõive soodustamise meetmed |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2000 Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (arendusrahastu) kohta — Noorte tööhõive soodustamise meetmed

EÜT C 100, 7.4.2000

| — | Eriaruanne nr 7/2000 Rahvusvahelise Iirimaa fondi ning Põhja-Iirimaa ja Iirimaa piirialade rahu ja leppimise toetamise eriprogrammi (1995–1999) kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2000 Rahvusvahelise Iirimaa fondi ning Põhja-Iirimaa ja Iirimaa piirialade rahu ja leppimise toetamise eriprogrammi (1995–1999) kohta

EÜT C 146, 25.5.2000

| — | Eriaruanne nr 15/2000 Ühtekuuluvusfondi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 15/2000 Ühtekuuluvusfondi kohta

EÜT C 279, 2.10.2000

| — | Eriaruanne nr 1/2001 ühenduse algatuse URBAN kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2001 ühenduse algatuse URBAN kohta

EÜT C 124, 25.4.2001

| — | Eriaruanne nr 10/2001 struktuurifondide finantskontrolli kohta, komisjoni määrused (EÜ) nr 2064/97 ja (EÜ) nr 1681/94 |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2001 struktuurifondide finantskontrolli kohta, komisjoni määrused (EÜ) nr 2064/97 ja (EÜ) nr 1681/94

EÜT C 314, 8.11.2001

| — | Eriaruanne nr 12/2001 teatavate tööhõiveolukorra parandamise struktuurimeetmete kohta: ERFi abi mõju tööhõivele ja ESFi meetmed pikaajalise tööpuudusega võitlemiseks |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 12/2001 teatavate tööhõiveolukorra parandamise struktuurimeetmete kohta: ERFi abi mõju tööhõivele ja ESFi meetmed pikaajalise tööpuudusega võitlemiseks

EÜT C 334, 28.11.2001

| — | Eriaruanne nr 3/2002 ühenduse tööhõivealgatuse Integra kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2002 ühenduse tööhõivealgatuse Integra kohta

EÜT C 263, 29.10.2002

| — | Eriaruanne nr 4/2002 kohalike tööhõivemeetmete kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2002 kohalike tööhõivemeetmete kohta

EÜT C 263, 29.10.2002

| — | Eriaruanne nr 7/2003 toetuste programmikooste rakendamise kohta struktuurifondide raamistikus perioodil 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2003 toetuste programmikooste rakendamise kohta struktuurifondide raamistikus perioodil 2000–2006

ELT C 174, 23.7.2003

| — | Eriaruanne nr 4/2004 üleeuroopalist koostööd käsitleva ühenduse algatuse Interreg III programmikooste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2004 üleeuroopalist koostööd käsitleva ühenduse algatuse Interreg III programmikooste kohta

Avaldamisel

Sisepoliitika

| — | Eriaruanne nr 9/99 teadusuuringute kohta põllumajanduse ja kalanduse valdkonnas (programm FAIR — kalanduse, põllumajanduse ja agrotööstuse teadusuuringud) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/99 teadusuuringute kohta põllumajanduse ja kalanduse valdkonnas (programm FAIR — kalanduse, põllumajanduse ja agrotööstuse teadusuuringud)

EÜT C 92, 30.3.2000

| — | Eriaruanne nr 9/2000 üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2000 üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude kohta

EÜT C 166, 15.6.2000

| — | Eriaruanne nr 10/2000 Teadusuuringute Ühiskeskuse sõlmitud ühenduse hankelepingute kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2000 Teadusuuringute Ühiskeskuse sõlmitud ühenduse hankelepingute kohta

EÜT C 172, 21.6.2000

| — | Eriaruanne nr 9/2001 teadlaste koolituse ja liikuvuse programmi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2001 teadlaste koolituse ja liikuvuse programmi kohta

EÜT C 349, 10.12.2001

| — | Eriaruanne nr 2/2002 ühenduse tegevusprogrammide SOCRATES ja Euroopa Noored kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2002 ühenduse tegevusprogrammide SOCRATES ja Euroopa Noored kohta

EÜT C 136, 7.6.2002

| — | Eriaruanne nr 11/2003 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 11/2003 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta

ELT C 292, 2.12.2003

| — | Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta

ELT C 99, 23.4.2004

Välistegevus

| — | Eriaruanne nr 4/99 kuuenda ja seitsmenda EAFi raames ülemeremaadele ja -territooriumidele antava finantsabi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/99 kuuenda ja seitsmenda EAFi raames ülemeremaadele ja -territooriumidele antava finantsabi kohta

EÜT C 276, 29.9.1999

| — | Eriaruanne nr 5/99 PHARE piiriülese koostöö (1994–1998) kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/99 PHARE piiriülese koostöö (1994–1998) kohta

EÜT C 48, 21.2.2000

| — | Eriaruanne nr 2/2000 Euroopa Liidu poolt Bosnia ja Hertsegoviinale antava abi kohta rahu ja õigusriigi taastamiseks |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2000 Euroopa Liidu poolt Bosnia ja Hertsegoviinale antava abi kohta rahu ja õigusriigi taastamiseks

EÜT C 85, 23.3.2000

| — | Eriaruanne nr 4/2000 — AKV riikidele antava taastusabi kui tavaliseks arenguabiks ettevalmistava meetme kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2000 — AKV riikidele antava taastusabi kui tavaliseks arenguabiks ettevalmistava meetme kohta

EÜT C 113, 19.4.2000

| — | Eriaruanne nr 12/2000 kolmandates riikides inimõiguste ja demokraatia arendamiseks antava Euroopa Liidu abi haldamise kohta komisjoni poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 12/2000 kolmandates riikides inimõiguste ja demokraatia arendamiseks antava Euroopa Liidu abi haldamise kohta komisjoni poolt

EÜT C 230, 10.8.2000

| — | Eriaruanne nr 16/2000 programmide PHARE ja TACIS teenuslepingute pakkumismenetluste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 16/2000 programmide PHARE ja TACIS teenuslepingute pakkumismenetluste kohta

EÜT C 350, 6.12.2000

| — | Eriaruanne nr 18/2000 Vene Föderatsioonile põllumajandustoodete tarnimise programmi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 18/2000 Vene Föderatsioonile põllumajandustoodete tarnimise programmi kohta

EÜT C 25, 25.1.2001

| — | Eriaruanne nr 19/2000 Palestiina ühiskonnale antava abi programmi haldamise kohta komisjoni poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 19/2000 Palestiina ühiskonnale antava abi programmi haldamise kohta komisjoni poolt

EÜT C 32, 31.1.2001

| — | Eriaruanne nr 21/2000 komisjoni välisabiprogrammide haldamise kohta (eelkõige riikide programmikooste, projektide ettevalmistamise ja delegatsioonide rolli suhtes) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 21/2000 komisjoni välisabiprogrammide haldamise kohta (eelkõige riikide programmikooste, projektide ettevalmistamise ja delegatsioonide rolli suhtes)

EÜT C 57, 22.2.2001

| — | Eriaruanne nr 2/2001 Kosovo kriisi ohvritele antava eriolukorra humanitaarabi (ECHO) haldamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2001 Kosovo kriisi ohvritele antava eriolukorra humanitaarabi (ECHO) haldamise kohta

EÜT C 168, 12.6.2001 ja EÜT C 159, 3.7.2002

| — | Eriaruanne nr 3/2001 rahvusvaheliste kalanduslepingute haldamise kohta komisjoni poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2001 rahvusvaheliste kalanduslepingute haldamise kohta komisjoni poolt

EÜT C 210, 27.7.2001

| — | Eriaruanne nr 5/2001 eelarveabiks ette nähtud struktuurilise kohandamise toetuse ekvivalentfondide kohta (seitsmes ja kaheksas EAF) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2001 eelarveabiks ette nähtud struktuurilise kohandamise toetuse ekvivalentfondide kohta (seitsmes ja kaheksas EAF)

EÜT C 257, 14.9.2001

| — | Eriaruanne nr 11/2001 piiriülese koostöö programmi TACIS kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 11/2001 piiriülese koostöö programmi TACIS kohta

EÜT C 329, 23.11.2001

| — | Eriaruanne nr 13/2001 ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) juhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 13/2001 ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) juhtimise kohta

EÜT C 338, 30.11.2001

| — | Eriaruanne nr 1/2002 makromajandusliku finantsabi kohta kolmandatele riikidele ja struktuurilise kohandamise meetmete kohta Vahemeremaades |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2002 makromajandusliku finantsabi kohta kolmandatele riikidele ja struktuurilise kohandamise meetmete kohta Vahemeremaades

EÜT C 121, 23.5.2002

| — | Eriaruanne nr 2/2003 toiduainetega kindlustatuse poliitika rakendamise kohta arenguriikides, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2003 toiduainetega kindlustatuse poliitika rakendamise kohta arenguriikides, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest

ELT C 93, 17.4.2003

| — | Eriaruanne nr 5/2003 kandidaatriikide keskkonnaprojektide rahastamise kohta PHARE ja ISPA programmidest |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2003 kandidaatriikide keskkonnaprojektide rahastamise kohta PHARE ja ISPA programmidest

ELT C 167, 17.7.2003

| — | Eriaruanne nr 6/2003 mestimise kui põhimeetme kohta institutsioonide väljaarendamise toetamisel kandidaatriikides |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2003 mestimise kui põhimeetme kohta institutsioonide väljaarendamise toetamisel kandidaatriikides

ELT C 167, 17.7.2003

| — | Eriaruanne nr 8/2003 EAFist rahastatavate infrastruktuuritegevuste teostamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2003 EAFist rahastatavate infrastruktuuritegevuste teostamise kohta

ELT C 181, 31.7.2003

| — | Eriaruanne nr 10/2003 Indiale antava arenguabi komisjonipoolse haldamise tulemuslikkuse kohta vaesuse vähendamisel ja säästva arengu tagamisel |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2003 Indiale antava arenguabi komisjonipoolse haldamise tulemuslikkuse kohta vaesuse vähendamisel ja säästva arengu tagamisel

ELT C 211, 5.9.2003

| — | Eriaruanne nr 15/2003 EAFist rahastatavate mikroprojektiprogrammide auditi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 15/2003 EAFist rahastatavate mikroprojektiprogrammide auditi kohta

ELT C 63, 11.3.2004

| — | Eriaruanne nr 5/2004 PHARE abi kohta kandidaatriikide ettevalmistamisel struktuurifondide haldamiseks |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2004 PHARE abi kohta kandidaatriikide ettevalmistamisel struktuurifondide haldamiseks

Avaldamisel

Halduskulud

| — | Eriaruanne nr 5/2000 Euroopa Kohtu kulutuste kohta ehitistele (hooned Erasmus, Thomas More ja lisaehitis C) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2000 Euroopa Kohtu kulutuste kohta ehitistele (hooned Erasmus, Thomas More ja lisaehitis C)

EÜT C 109, 14.4.2000

| — | Eriaruanne nr 13/2000 Euroopa Parlamendi fraktsioonide kulutuste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 13/2000 Euroopa Parlamendi fraktsioonide kulutuste kohta

EÜT C 181, 28.6.2000

| — | Eriaruanne nr 3/2003 Euroopa institutsioonide invaliidsuspensioni skeemide kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2003 Euroopa institutsioonide invaliidsuspensioni skeemide kohta

ELT C 109, 7.5.2003

Finantsinstrumendid ja pangandustegevus

| — | Eriaruanne nr 3/99 intressitoetuste haldamise ja kontrolli kohta komisjoni poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/99 intressitoetuste haldamise ja kontrolli kohta komisjoni poolt

EÜT C 217, 29.7.1999

| — | Eriaruanne nr 6/2000 Euroopa Investeerimispanga poolt lühilaenuvõimaluse kaudu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antud laenudele intressitoetuste võimaldamise kohta ühenduse poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2000 Euroopa Investeerimispanga poolt lühilaenuvõimaluse kaudu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antud laenudele intressitoetuste võimaldamise kohta ühenduse poolt

EÜT C 152, 31.5.2000

Iga-aastased eriaruanded

ESTÜ raamatupidamisaruanded

| — | Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 1998 |
| --- | --- |

—

Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 1998

EÜT C 240, 25.8.1999

| — | Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 1999 |
| --- | --- |

—

Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 1999

EÜT C 281, 4.10.2000

| — | Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 2000 |
| --- | --- |

—

Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 2000

EÜT C 185, 30.6.2001 ja EÜT C 363, 19.12.2001

| — | Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 2001 |
| --- | --- |

—

Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 2001

EÜT C 158, 3.7.2002

| — | Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 23. juuli 2002 |
| --- | --- |

—

Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 23. juuli 2002

ELT C 127, 29.5.2003

ESTÜ aastaaruanded

| — | Aastaaruanne ESTÜ 1998. eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ESTÜ 1998. eelarveaasta kohta

EÜT C 338, 25.11.1999

| — | Aastaaruanne ESTÜ 1999. eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ESTÜ 1999. eelarveaasta kohta

EÜT C 347, 4.12.2000

| — | Aastaaruanne ESTÜ 2000. eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ESTÜ 2000. eelarveaasta kohta

EÜT C 366, 20.12.2001

| — | Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 2001. eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 2001. eelarveaasta kohta

EÜT C 302, 5.12.2002

| — | Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 23. juulil 2002 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 23. juulil 2002 lõppenud eelarveaasta kohta

ELT C 224, 19.9.2003

Euratomi Tarneagentuur

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 1998. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 1998. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 1999. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 1999. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Euroopa Ühistoroidkamber

| — | Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri 1998. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri 1998. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 1999. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 1999. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 2000. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 2000. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 2001. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 2001. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond — (Dublini Fond)

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Dublini Fond) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Dublini Fond) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 22.12.1999

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Dublini Fond) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Dublini Fond) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Dublini Fond) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Dublini Fond) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop, Thessaloniki)

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop, Thessaloniki) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop, Thessaloniki) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 22.12.1999

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop, Thessaloniki) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop, Thessaloniki) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop, Thessaloniki) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop, Thessaloniki) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa koolid

| — | Aruanne Euroopa koolide 1998. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 1998. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Euroopa Rahainstituut ja Euroopa Keskpank

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga juhtimise tõhususe kohta 1998. eelarveaastal |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga juhtimise tõhususe kohta 1998. eelarveaastal

EÜT C 133, 12.5.2000

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 1999. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 1999. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

EÜT C 47, 13.2.2001

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2000. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2000. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

EÜT C 341, 4.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2001. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2001. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

EÜT C 259, 25.10.2002

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2002. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2002. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

ELT C 45, 20.2.2004

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2003. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2003. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

ELT C 286, 23.11.2004

Schengeni lepingute haldamine

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist (Schengeni lepingud) haldamisega seotud, ajavahemiku 3. mai — 31. detsember 1999 kohta koostatud raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist (Schengeni lepingud) haldamisega seotud, ajavahemiku 3. mai — 31. detsember 1999 kohta koostatud raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist (Schengeni lepingud) haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist (Schengeni lepingud) haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist (Schengeni lepingud) haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist (Schengeni lepingud) haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne Schengeni lepingutega seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne Schengeni lepingutega seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

“SISNETi” lepingute haldamine

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri poolt tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingute, mis käsitlevad Schengeni keskkonna side infrastruktuuri “SISNET” paigaldamist ja toimimist, haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri poolt tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingute, mis käsitlevad Schengeni keskkonna side infrastruktuuri “SISNET” paigaldamist ja toimimist, haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri poolt tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingute, mis käsitlevad Schengeni keskkonna side infrastruktuuri “SISNET” paigaldamist ja toimimist, haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri poolt tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingute, mis käsitlevad Schengeni keskkonna side infrastruktuuri “SISNET” paigaldamist ja toimimist, haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne “SISNETiga” seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne “SISNETiga” seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne “SISNETiga” seotud 2003. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne “SISNETiga” seotud 2003. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

Ühenduse Sordiamet (CPVO, Angers)

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 22.12.1999

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Siseturu Ühtlustamisamet (OHIM, Alicante)

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 22.12.1999

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA, Bilbao)

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA, Bilbao) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA, Bilbao) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 22.12.1999

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA, Bilbao) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA, Bilbao) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA, Bilbao) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA, Bilbao) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA, Kopenhaagen)

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA, Kopenhaagen) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA, Kopenhaagen) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 22.12.1999

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA, Kopenhaagen) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA, Kopenhaagen) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA, Kopenhaagen) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA, Kopenhaagen) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus (EDMC, Lissabon)

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EDMC, Lissabon) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EDMC, Lissabon) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 22.12.1999

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EDMC, Lissabon) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EDMC, Lissabon) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EDMC, Lissabon) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EDMC, Lissabon) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Ravimihindamisamet (EMEA, London)

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisameti (EMEA, London) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisameti (EMEA, London) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 22.12.1999

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisameti (EMEA, London) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisameti (EMEA, London) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisameti (EMEA, London) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisameti (EMEA, London) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus (CdT, Luxembourg)

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (CdT, Luxembourg) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (CdT, Luxembourg) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 22.12.1999

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (CdT, Luxembourg) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (CdT, Luxembourg) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (CdT, Luxembourg) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (CdT, Luxembourg) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Koolitusfond (ETF, Torino)

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi (ETF, Torino) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi (ETF, Torino) 31. detsembril 1998 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 22.12.1999

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi (ETF, Torino) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi (ETF, Torino) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi (ETF, Torino) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi (ETF, Torino) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus (Viin)

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (Viin) ajavahemiku 3. mai — 31. detsember 1998 kohta koostatud raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (Viin) ajavahemiku 3. mai — 31. detsember 1998 kohta koostatud raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 22.12.1999

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (Viin) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (Viin) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (Viin) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (Viin) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Ülesehitusamet (Thessaloniki)

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti raamatupidamisaruande ja Kosovole abi osutamise kohta 2000. aastal |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti raamatupidamisaruande ja Kosovole abi osutamise kohta 2000. aastal

EÜT C 355, 13.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

| — | Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Lennundusohutusamet

| — | Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Toiduohutusamet

| — | Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Eurojust

| — | Aruanne Eurojusti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Eurojusti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Eurojusti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Eurojusti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

EL tuleviku konvent

| — | Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 2002. eelarveaasta (mis algas 21. veebruaril ja lõppes 31. detsembril 2002) raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 2002. eelarveaasta (mis algas 21. veebruaril ja lõppes 31. detsembril 2002) raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 122, 22.5.2003

| — | Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 157, 14.6.2004

Galileo ühisettevõte

| — | Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Arvamused

| — | Arvamus nr 1/99 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EDMC, Lissabon) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/99 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EDMC, Lissabon) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 2/99 nõukogu määruse (EÜ, Euratom), mis käsitleb Pettustevastase Ameti läbiviidud uurimisi, muudetud ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/99 nõukogu määruse (EÜ, Euratom), mis käsitleb Pettustevastase Ameti läbiviidud uurimisi, muudetud ettepaneku kohta

EÜT C 154, 1.6.1999

| — | Arvamus nr 3/99 nõukogu määruse (EÜ, ESTÜ, Euratom), millega muudetakse Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust, muudetud ettepaneku kohta (ettepaneku esitas komisjon 20. novembri 1998. aasta dokumendis KOM(1998) 676 (lõplik)) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/99 nõukogu määruse (EÜ, ESTÜ, Euratom), millega muudetakse Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust, muudetud ettepaneku kohta (ettepaneku esitas komisjon 20. novembri 1998. aasta dokumendis KOM(1998) 676 (lõplik))

EÜT C 154, 1.6.1999

| — | Arvamus nr 4/99 Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA, Bilbao) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/99 Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA, Bilbao) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 5/99 Euroopa Parlamendi liikmete täiendava vabatahtliku pensioniskeemi ja -fondi kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/99 Euroopa Parlamendi liikmete täiendava vabatahtliku pensioniskeemi ja -fondi kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 6/99 OBNOVA määruse muudatuse, mille eesmärgiks on Kosovo ülesehitusagentuuri loomine, eelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/99 OBNOVA määruse muudatuse, mille eesmärgiks on Kosovo ülesehitusagentuuri loomine, eelnõu kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 7/99 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (CdT, Luxembourg) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/99 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (CdT, Luxembourg) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 8/99 nõukogu ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitlev otsus |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/99 nõukogu ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitlev otsus

EÜT C 310, 28.10.1999

| — | Arvamus nr 9/99 eelarvedistsipliini käsitleva nõukogu määruse (EÜ) ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 9/99 eelarvedistsipliini käsitleva nõukogu määruse (EÜ) ettepaneku kohta

EÜT C 334, 23.11.1999

| — | Arvamus nr 1/2000 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust ja eraldatakse siseaudit ex ante finantskontrollist |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2000 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust ja eraldatakse siseaudit ex ante finantskontrollist

EÜT C 327, 17.11.2000

| — | Arvamus nr 2/2000 Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2000 Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 1/2001 ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus (EÜ), millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja mitmeid muid ühise põllumajanduspoliitikaga seotud määrusi |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2001 ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus (EÜ), millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja mitmeid muid ühise põllumajanduspoliitikaga seotud määrusi

EÜT C 55, 21.2.2001

| — | Arvamus nr 2/2001 Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2001 Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse ettepaneku kohta

EÜT C 162, 5.6.2001

| — | Arvamus nr 3/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega osana komisjoni reformist kehtestatakse erimeetmed Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnike teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega osana komisjoni reformist kehtestatakse erimeetmed Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnike teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 162, 5.6.2001

| — | Arvamus nr 4/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (eesmärk: teenistuse lõpetamise korral ettenähtud hüvitise saamiseks õigustatud isikute maksustamine) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (eesmärk: teenistuse lõpetamise korral ettenähtud hüvitise saamiseks õigustatud isikute maksustamine)

EÜT C 162, 5.6.2001

| — | Arvamus nr 5/2001 Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2001 Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 6/2001 komisjoni määruse (Euratom, ESTÜ, EÜ) eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni 9. detsembri 1993. aasta määrust nr 3418/93, millega kehtestatakse 21. detsembri 1977. aasta finantsmääruse teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2001 komisjoni määruse (Euratom, ESTÜ, EÜ) eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni 9. detsembri 1993. aasta määrust nr 3418/93, millega kehtestatakse 21. detsembri 1977. aasta finantsmääruse teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 7/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 8/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded

EÜT C 345, 6.12.2001

| — | Arvamus nr 9/2001 ühenduse finantshuvide kaitsmist kriminaalõigusega käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta (viide: 2001/0115 (COD — KOM(2001) 272 (lõplik)) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 9/2001 ühenduse finantshuvide kaitsmist kriminaalõigusega käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta (viide: 2001/0115 (COD — KOM(2001) 272 (lõplik))

EÜT C 14, 17.1.2002

| — | Arvamus nr 1/2002 Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2002 Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 2/2002 Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2002 Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta

EÜT C 92, 17.4.2002

| — | Arvamus nr 3/2002 Eurojusti eelarvele kohaldatava finantsmääruse ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2002 Eurojusti eelarvele kohaldatava finantsmääruse ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 4/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (Euratom, ESTÜ, EÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (Euratom, ESTÜ, EÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14

EÜT C 225, 20.9.2002

| — | Arvamus nr 5/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega osana komisjoni reformist kehtestatakse erimeetmed Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnike teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega osana komisjoni reformist kehtestatakse erimeetmed Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnike teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 236, 1.10.2002

| — | Arvamus nr 6/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ametnike teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ametnike teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 236, 1.10.2002

| — | Arvamus nr 7/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Parlamendi ametnike ja fraktsioonide ajutise personali teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Parlamendi ametnike ja fraktsioonide ajutise personali teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 236, 1.10.2002

| — | Arvamus nr 8/2002 ettepaneku kohta Euroopa Ülesehitusameti eelarvele kohaldatava finantsmääruse muutmiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/2002 ettepaneku kohta Euroopa Ülesehitusameti eelarvele kohaldatava finantsmääruse muutmiseks

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 9/2002 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 9/2002 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta

EÜT C 285, 21.11.2002

| — | Arvamus nr 10/2002 komisjoni ettepaneku kohta muuta ühenduse asutuste asutamisdokumente tulenevalt uue finantsmääruse vastuvõtmisest |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 10/2002 komisjoni ettepaneku kohta muuta ühenduse asutuste asutamisdokumente tulenevalt uue finantsmääruse vastuvõtmisest

EÜT C 285, 21.11.2002

| — | Arvamus nr 11/2002 komisjoni määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ, Euratom) 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) artiklis 185 osutatud asutuste raam-finantsmäärust |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 11/2002 komisjoni määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ, Euratom) 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) artiklis 185 osutatud asutuste raam-finantsmäärust

EÜT C 12, 17.1.2003

| — | Arvamus nr 12/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb AKV ja Euroopa Liidu Cotonous 23. juunil 2000 allakirjutatud partnerluslepingust tulenevalt üheksandale Euroopa Arengufondile kohaldatavat finantsmäärust |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 12/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb AKV ja Euroopa Liidu Cotonous 23. juunil 2000 allakirjutatud partnerluslepingust tulenevalt üheksandale Euroopa Arengufondile kohaldatavat finantsmäärust

EÜT C 12, 17.1.2003

| — | Arvamus nr 13/2002 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 13/2002 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EÜT C 12, 17.1.2003

| — | Arvamus nr 14/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 14/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi

EÜT C 21, 28.1.2003

| — | Arvamus nr 1/2003 Siseturu Ühtlustamisameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) eelarvekomitee määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted (“finantsmäärus”) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2003 Siseturu Ühtlustamisameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) eelarvekomitee määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted (“finantsmäärus”)

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 2/2003 Ühenduse Sordiameti haldusnõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted (“finantsmäärus”) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2003 Ühenduse Sordiameti haldusnõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted (“finantsmäärus”)

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 3/2003 Euroopa Toiduohutusameti finantsmääruse eelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2003 Euroopa Toiduohutusameti finantsmääruse eelnõu kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 4/2003 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskusele kohaldatava finantsmääruse eelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2003 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskusele kohaldatava finantsmääruse eelnõu kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 5/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega seoses Eesti, Küprose, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari ühinemisega Euroopa Liiduga kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmise ajutised erimeetmed |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega seoses Eesti, Küprose, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari ühinemisega Euroopa Liiduga kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmise ajutised erimeetmed

ELT C 224, 19.9.2003

| — | Arvamus nr 6/2003 Euroopa Ravimihindamisameti finantsmääruse eelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2003 Euroopa Ravimihindamisameti finantsmääruse eelnõu kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 7/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse otsus 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse otsus 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta

ELT C 318, 30.12.2003

| — | Arvamus nr 8/2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitse valdkonna tegevuste edendamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitse valdkonna tegevuste edendamiseks

ELT C 318, 30.12.2003

| — | Arvamus nr 9/2003 komisjoni määruse eelnõu kohta, mis käsitleb rakendusasutuste standardset finantsmäärust vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 9/2003 komisjoni määruse eelnõu kohta, mis käsitleb rakendusasutuste standardset finantsmäärust vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded

ELT C 19, 23.1.2004

| — | Arvamus nr 10/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 10/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta

ELT C 19, 23.1.2004

| — | Arvamus nr 1/2004 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2004 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi

ELT C 75, 24.3.2004

| — | Arvamus nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta (ja ettepaneku kohta ühenduse sisekontrolliraamistiku kehtestamiseks) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta (ja ettepaneku kohta ühenduse sisekontrolliraamistiku kehtestamiseks)

ELT C 107, 30.4.2004

---