# Úřední věstník C 258/20.

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 258 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4720. října 2004 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 258

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4720. října 2004

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Komise |
| 2004/C 258/1 | Směnné kurzy vůči euro | 1 |
| 2004/C 258/2 | Státní podpora – Švédsko — Podpory C 22/04 (ex N 648/01) – daňové odpočty pro rybáře z povolání — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 258/3 | Sdělení zveřejněné za použití čl. 27 odst. 4 nařízení Rady č. 1/2003 ve věci COMP/B-1/38348 – Repsol CPP SA | 7 |
| 2004/C 258/4 | Státní podpora – Německo — Podpora C 5/04 (ex N 609/03) – pomoc firmě Kronoply GmbH (vícesekční struktura) — Výzva k předložení připomínek ve smyslu čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 12 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Komise

2004/C 258/1

Směnné kurzy vůči euro

1

2004/C 258/2

Státní podpora – Švédsko — Podpory C 22/04 (ex N 648/01) – daňové odpočty pro rybáře z povolání — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

2

2004/C 258/3

Sdělení zveřejněné za použití čl. 27 odst. 4 nařízení Rady č. 1/2003 ve věci COMP/B-1/38348 – Repsol CPP SA

7

2004/C 258/4

Státní podpora – Německo — Podpora C 5/04 (ex N 609/03) – pomoc firmě Kronoply GmbH (vícesekční struktura) — Výzva k předložení připomínek ve smyslu čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

12

---

| | III   Oznámení |
| --- | --- |
| | Komise |
| 2004/C 258/5 | Doplněk k oznámení k nabídkovému řízení na náhradu při vývozu ovsa z Finska a Švédska ( Úřední věstník Evropské unie C 222 ze dne 4. září 2004 ) | 17 |
| 2004/C 258/6 | Sdělení o TARIC (Integrovaný celní sazebník Evropských společenství) | 18 |

III   Oznámení

Komise

2004/C 258/5

Doplněk k oznámení k nabídkovému řízení na náhradu při vývozu ovsa z Finska a Švédska ( Úřední věstník Evropské unie C 222 ze dne 4. září 2004 )

( Úřední věstník Evropské unie C 222 ze dne 4. září 2004 )

17

2004/C 258/6

Sdělení o TARIC (Integrovaný celní sazebník Evropských společenství)

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Komise

| 20.10.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 258/1

---

Směnné kurzy vůči euro (1)

19. října 2004

(2004/C 258/01)

1 euro
  =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2509 |
| JPY | japonský jen | 135,81 |
| DKK | dánská koruna | 7,4383 |
| GBP | britská libra | 0,6943 |
| SEK | švédská koruna | 9,0817 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5385 |
| ISK | islandská koruna | 87,40 |
| NOK | norská koruna | 8,24 |
| BGN | bulharský lev | 1,9559 |
| CYP | kyperská libra | 0,5757 |
| CZK | česká koruna | 31,43 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 246,62 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6689 |
| MTL | maltská lira | 0,4301 |
| PLN | polský zlotý | 4,2883 |
| ROL | rumunský lei | 41 175 |
| SIT | slovinský tolar | 239,9 |
| SKK | slovenská koruna | 39,96 |
| TRL | turecká lira | 1 843 400 |
| AUD | australský dolar | 1,7175 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5751 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,7433 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8215 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0954 |
| KRW | jihokorejský won | 1 432,16 |
| ZAR | jihoafrický rand | 7,9181 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2509

JPY

japonský jen

135,81

DKK

dánská koruna

7,4383

GBP

britská libra

0,6943

SEK

švédská koruna

9,0817

CHF

švýcarský frank

1,5385

ISK

islandská koruna

87,40

NOK

norská koruna

8,24

BGN

bulharský lev

1,9559

CYP

kyperská libra

0,5757

CZK

česká koruna

31,43

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

246,62

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6689

MTL

maltská lira

0,4301

PLN

polský zlotý

4,2883

ROL

rumunský lei

41 175

SIT

slovinský tolar

239,9

SKK

slovenská koruna

39,96

TRL

turecká lira

1 843 400

AUD

australský dolar

1,7175

CAD

kanadský dolar

1,5751

HKD

hongkongský dolar

9,7433

NZD

novozélandský dolar

1,8215

SGD

singapurský dolar

2,0954

KRW

jihokorejský won

1 432,16

ZAR

jihoafrický rand

7,9181

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 20.10.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 258/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 258/2

---

STÁTNÍ PODPORA – ŠVÉDSKO

Podpory C 22/04 (ex N 648/01) – daňové odpočty pro rybáře z povolání

Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(2004/C 258/02)

(Text s významem pro EHP)

Dopisem ze dne 16. června 2004, který je reprodukován v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí, oznámila Komise Švédsku své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedené podpory řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k podpoře, ohledně níž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro rybářství, právnímu oddělení ředitelství D na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Fisheries |
| Directorate D – Legal Unit |
| Rue de la Loi, 200 |
| B-049 Brussels |
| Fax: (+32 2) 295 19 42 |

European Commission

Directorate-General for Fisheries

Directorate D – Legal Unit

Rue de la Loi, 200

B-049 Brussels

Fax: (+32 2) 295 19 42

Připomínky budou sděleny Švédsku. Zúčastněná strana může formou řádně odůvodněné písemné žádosti požádat o utajení své totožnosti.

SHRNUTÍ

Cílem oznámeného návrhu zákona, tedy návrhu novely zákona o dani z příjmů (1999:1229), je odškodnit všechny rybáře s licencí za náklady vznikající při rybolovu. V podstatě se jedná o použití obecného daňového systému na odvětví rybolovu, čímž se pro rybáře změní stávající systém daňových výhod, protože budou moci uplatnit stejné standardní daňové odpočty za zvýšené životní náklady jako ostatní samostatně výdělečné osoby a ve stejné výši. V současné době může rybář uplatnit daňové odpočty jen v případě, že musí na rybářském výjezdu strávit noc mimo domov. V takovém případě lze odečíst paušální denní částku za zvýšení životních nákladů a za zvýšení nákladů na ubytování.

S ohledem na povahu rybolovu ve Švédsku byly ze stávajícího systému daňových odpočtů zcela vyloučeni rybáři, kteří loví při pobřeží a v jezerech a netráví noc mimo domov. Nový režim byl navržen proto, aby došlo k vyrovnání podmínek hospodářské soutěže pro švédské, dánské a norské rybáře a k nápravě nerovnováhy mezi rybáři, kteří mají přístup ke stávajícím daňovým odpočtům (protože při rybolovu tráví noc mimo domov), a mezi těmi, kdo k nim přístup nemají. Podle oznámeného režimu budou mít nárok na daňové odpočty také rybářské výjezdy, které nezahrnují strávení noci mimo domov. Navíc se má za to, že dojde ke snížení administrativní zátěže pro rybáře i správce daní. V ohlášeném režimu se snížení daňové zátěže každého rybáře vypočítává na základě příjmu a nesmí překročit 40 000 SEK (tedy 4 444 EUR) za rok. Kromě toho nesmí toto snížení přesáhnout 20 % ročního příjmu.

Oznámený režim se bude vztahovat pouze na rybáře a výplata podpory je podmíněna pouze tím, že je daný rybář držitelem povolení k profesionálnímu rybolovu. Rybáři, kteří by využili oznámený režim, by nemohli využít žádné další daňové odpočty z důvodů zvýšených životních nákladů.

Jestliže bude oznámený režim schválen, způsobí švédskému státu ztrátu ve výši 34 400 000 SEK (3 822 222 EUR) za rok, z čehož budou 18 200 000 SEK (2 022 222 EUR) představovat ztráty na příspěvcích do státního sociálního systému a 16 2000 000 SEK (1 800 000 EUR) snížení místních daňových příjmů všech dotčených regionů. Ve Švédsku pracuje přibližně 2 000 rybářů s povolením k profesionálnímu rybolovu.

Stávající systém daňových odpočtů platí pro všechna hospodářská odvětví stejně. Nejedná se proto o selektivní výhodu pro odvětví rybolovu, a tedy ani o státní podporu, ale o všeobecné opatření. Kdyby oznámený režim povolil rybářům uplatnit daňové odpočty, aniž by museli strávit noc mimo domov, poskytl by odvětví rybolovu selektivní výhodu, která by nebyla dostupná pro jiná odvětví. V této fázi se proto zdá, že ohlášený režim představuje státní podporu.

V oblasti rybolovu je nutné zkoumat dané opatření podle Obecných pokynů Společenství ke zkoumání státní podpory v oblasti rybolovu a akvakultury (1). Podle bodu 1.2 těchto obecných pokynů je státní podpora, která je udělena, aniž by příjemcům ukládala jakékoli povinnosti, a která je určena ke zlepšení situace podniků a zvýšení jejich obchodní likvidity a vede ke zvýšení příjmu příjemců, jakožto provozní podpora neslučitelná se společným trhem.

ZNĚNÍ DOPISU

| (1) | „Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln. |
| --- | --- |

(1)

„Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln.

1.   FÖRFARANDE

| (2) | Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004. |
| --- | --- |

(2)

Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004.

2.   BESKRIVNING

| (3) | Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet. |
| --- | --- |

(3)

Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet.

Nuvarande skattelättnader för yrkesfiskare i Sverige

| (4) | År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd. |
| --- | --- |

(4)

År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd.

| (5) | För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag. |
| --- | --- |

(5)

För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag.

| (6) | I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget. |
| --- | --- |

(6)

I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget.

| (7) | För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år. |
| --- | --- |

(7)

För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år.

| (8) | Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst. |
| --- | --- |

(8)

Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst.

| (9) | Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(9)

Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare.

| (10) | Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang. |
| --- | --- |

(10)

Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang.

| (11) | Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår. |
| --- | --- |

(11)

Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår.

Föreslagna lättnader för yrkesfiskare enligt det anmälda systemet

| (12) | Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(12)

Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten.

| (13) | Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(13)

Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare.

| (14) | Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(14)

Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten.

| (15) | Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare.

| (16) | Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer. |
| --- | --- |

(16)

Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer.

| (17) | Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. |
| --- | --- |

(17)

Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens.

| (18) | Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader. |
| --- | --- |

(18)

Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader.

| (19) | I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK. |
| --- | --- |

(19)

I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK.

| (20) | I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas. |
| --- | --- |

(20)

I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas.

Budget

| (21) | Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun. |
| --- | --- |

(21)

Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun.

| (22) | Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser. |
| --- | --- |

(22)

Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser.

3.   BEDÖMNING

| (23) | Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(23)

Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden.

Förekomst av statligt stöd

| (24) | För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(24)

För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (25) | För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(25)

För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (26) | För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en “neutralisation„ av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(26)

För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en “neutralisation„ av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare.

| (27) | Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare. |
| --- | --- |

(27)

Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare.

| (28) | Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2). |
| --- | --- |

(28)

Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2).

| (29) | Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av “systemets art eller funktion„. Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta. |
| --- | --- |

(29)

Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av “systemets art eller funktion„. Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta.

| (30) | För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd. |
| --- | --- |

(30)

För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd.

| (31) | Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd. |
| --- | --- |

(31)

Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd.

| (32) | Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(32)

Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd.

Bedömning av förenligheten med den gemensamma marknaden

| (33) | Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget.

| (34) | Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga. |
| --- | --- |

(34)

Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga.

| (35) | Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region. |
| --- | --- |

(35)

Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region.

| (36) | Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d). |
| --- | --- |

(36)

Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d).

| (37) | Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(37)

Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (38) | Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (39) | Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(39)

Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet.

| (40) | Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet. |
| --- | --- |

(40)

Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet.

| (41) | De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(41)

De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet.

| (42) | Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor. |
| --- | --- |

(42)

Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor.

| (43) | Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

(43)

Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt.

| (44) | Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art. |
| --- | --- |

(44)

Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art.

| (45) | De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket. |
| --- | --- |

(45)

De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket.

| (46) | Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet. |
| --- | --- |

(46)

Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet.

SLUTSATS

| (47) | Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget.

| (48) | Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

(48)

Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren.

| (49) | Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.“ |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.“

---

(1)  Úř. věst. C 19, 20.1.2001, s. 7.

1

(2)  Mål 173/73, Italien mot kommissionen (1974), Rec. 709, punkt 17.

2

(3)  REG 2000, s. I-08237.

3

(4)  EGT C 19, 20.1.2001, s. 7–15.

4

---

| 20.10.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 258/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 258/7

---

Sdělení zveřejněné za použití čl. 27 odst. 4 nařízení Rady č. 1/2003 (1) ve věci COMP/B-1/38348 – Repsol CPP SA

(2004/C 258/03)

1.   Úvod

| 1. | Dne 20. prosince 2001 přijala Komise, za použití článků 2 a 4 nařízení Rady č. 17, oznámení od společnosti Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA (dále Repsol CPP) o dohodách a/nebo vzorech smluv, které definují podmínky, za kterých tento podnik provádí a/nebo bude provádět distribuci paliv pro motorová vozidla prostřednictvím čerpacích stanic ve Španělsku. |
| --- | --- |

1.

Dne 20. prosince 2001 přijala Komise, za použití článků 2 a 4 nařízení Rady č. 17, oznámení od společnosti Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA (dále Repsol CPP) o dohodách a/nebo vzorech smluv, které definují podmínky, za kterých tento podnik provádí a/nebo bude provádět distribuci paliv pro motorová vozidla prostřednictvím čerpacích stanic ve Španělsku.

| 2. | Dne 19. března 2002 zveřejnila Komise v Úředním věstníku oznámení vyzývající zúčastněné třetí strany, aby jí předaly své případné připomínky k tomuto oznámení (2). Jako odpověď na tuto výzvu bylo přijato 69 připomínek, některá jménem více čerpacích stanic. |
| --- | --- |

2.

Dne 19. března 2002 zveřejnila Komise v Úředním věstníku oznámení vyzývající zúčastněné třetí strany, aby jí předaly své případné připomínky k tomuto oznámení (2). Jako odpověď na tuto výzvu bylo přijato 69 připomínek, některá jménem více čerpacích stanic.

2.   Strany

| 3. | Repsol CPP je společnost patřící do ropného koncernu Repsol-YPF. Ten v Evropě působí především ve Španělsku a Portugalsku. Mimo jiné disponuje velkou rafinační kapacitou ve Španělsku. Společnost Repsol CPP působí především v distribuci pohonných hmot, paliv, maziv a jiných podobných výrobků pro motorová vozidla ve Španělsku. |
| --- | --- |

3.

Repsol CPP je společnost patřící do ropného koncernu Repsol-YPF. Ten v Evropě působí především ve Španělsku a Portugalsku. Mimo jiné disponuje velkou rafinační kapacitou ve Španělsku. Společnost Repsol CPP působí především v distribuci pohonných hmot, paliv, maziv a jiných podobných výrobků pro motorová vozidla ve Španělsku.

| 4. | Partneři společnosti Repsol CPP jsou v rámci oznámených smluv provozovateli španělských čerpacích stanic. Ve většině případů jsou těmito provozovateli rodinné podniky, které zřídka provozují více než jednu čerpací stanici. |
| --- | --- |

4.

Partneři společnosti Repsol CPP jsou v rámci oznámených smluv provozovateli španělských čerpacích stanic. Ve většině případů jsou těmito provozovateli rodinné podniky, které zřídka provozují více než jednu čerpací stanici.

3.   Trh pohonných hmot

| 5. | Paliva prodávaná ve Španělsku pocházejí většinou ze španělských rafinérií. Zbytek je dovážen nákladními auty. Španělsko je čistě dovozcem nafty a čistě vývozcem benzínů. Prodej nafty je vyšší než prodej benzínů a představuje 2/3 celkové spotřeby těchto produktů. Kromě toho spotřeba nafty stoupá, zatímco u benzínu klesá. |
| --- | --- |

5.

Paliva prodávaná ve Španělsku pocházejí většinou ze španělských rafinérií. Zbytek je dovážen nákladními auty. Španělsko je čistě dovozcem nafty a čistě vývozcem benzínů. Prodej nafty je vyšší než prodej benzínů a představuje 2/3 celkové spotřeby těchto produktů. Kromě toho spotřeba nafty stoupá, zatímco u benzínu klesá.

| 6. | Vnitrostátní produkce je dopravována především prostředky velkoobjemové přepravy (ropovody, vlaky nebo lodě) do skladů „v blízkosti“ (primární logistika), odkud je poté nákladním autem dopravována do cílového místa určení (sekundární logistika). Dovezený produkt je buď vyložen ve skladech v přístavech, které jsou či nejsou spojeny s prostředky velkoobjemové dopravy, nebo je vyložen v rafinériích a poté dopravován za stejných podmínek jako vnitrostátní produkce. |
| --- | --- |

6.

Vnitrostátní produkce je dopravována především prostředky velkoobjemové přepravy (ropovody, vlaky nebo lodě) do skladů „v blízkosti“ (primární logistika), odkud je poté nákladním autem dopravována do cílového místa určení (sekundární logistika). Dovezený produkt je buď vyložen ve skladech v přístavech, které jsou či nejsou spojeny s prostředky velkoobjemové dopravy, nebo je vyložen v rafinériích a poté dopravován za stejných podmínek jako vnitrostátní produkce.

| 7. | Pohonné hmoty vyrobené v rafinérii nebo dovezené jsou buď zavedeny do maloobchodní prodejní sítě výrobce nebo dovozce (tvořené vlastními nebo spojenými čerpacími stanicemi) nebo prodávány velkoobchodně (mimo síť): i) nezávislým maloobchodníkům, kteří nejsou dále zapojeni do sítě (čerpací stanice bez značek nebo supermarkety), ii) obchodníkům (včetně velkých ropných podniků, které nejsou ve Španělsku vertikálně integrovány) nebo iii) velkým konečným zákazníkům (průmysloví a obchodní uživatelé jako nemocnice, podniky pronajímající auta, dopravní podniky, továrny atd.). Kromě toho si produkty mohou mezi sebou vyměňovat rafinéři nebo operátoři na všech úrovních řetězce. |
| --- | --- |

7.

Pohonné hmoty vyrobené v rafinérii nebo dovezené jsou buď zavedeny do maloobchodní prodejní sítě výrobce nebo dovozce (tvořené vlastními nebo spojenými čerpacími stanicemi) nebo prodávány velkoobchodně (mimo síť): i) nezávislým maloobchodníkům, kteří nejsou dále zapojeni do sítě (čerpací stanice bez značek nebo supermarkety), ii) obchodníkům (včetně velkých ropných podniků, které nejsou ve Španělsku vertikálně integrovány) nebo iii) velkým konečným zákazníkům (průmysloví a obchodní uživatelé jako nemocnice, podniky pronajímající auta, dopravní podniky, továrny atd.). Kromě toho si produkty mohou mezi sebou vyměňovat rafinéři nebo operátoři na všech úrovních řetězce.

| 8. | Maloobchodní prodej zahrnuje prodej motoristům u čerpacích stanic (se značkou nebo bez ní). Obecně existují tři kategorie čerpacích stanic: i) čerpací stanice, které jsou vlastnictvím tradičních, vertikálně integrovaných ropných podniků, nebo jsou jimi zásobovány; ii) nezávislé čerpací stanice; a iii) supermarkety. Typy pohonných hmot prodávaných u španělských čerpacích stanic jsou tyto: bezolovnatý benzín 98, bezolovnatý benzín 95, benzín s náhradou olova 97, nafta A (automobily) a nafta B (zemědělská nafta). |
| --- | --- |

8.

Maloobchodní prodej zahrnuje prodej motoristům u čerpacích stanic (se značkou nebo bez ní). Obecně existují tři kategorie čerpacích stanic: i) čerpací stanice, které jsou vlastnictvím tradičních, vertikálně integrovaných ropných podniků, nebo jsou jimi zásobovány; ii) nezávislé čerpací stanice; a iii) supermarkety. Typy pohonných hmot prodávaných u španělských čerpacích stanic jsou tyto: bezolovnatý benzín 98, bezolovnatý benzín 95, benzín s náhradou olova 97, nafta A (automobily) a nafta B (zemědělská nafta).

| 9. | Benzíny jsou prodávány především konečným maloobchodním spotřebitelům, zatímco významná část nafty, především nafty B, je prodávána mimo síť (3). |
| --- | --- |

9.

Benzíny jsou prodávány především konečným maloobchodním spotřebitelům, zatímco významná část nafty, především nafty B, je prodávána mimo síť (3).

| 10. | Ve svých dřívějších rozhodnutích (4) se Komise domnívala, že prodej mimo síť (nebo velkoobchodně) pohonných hmot a maloobchodní prodej pohonných hmot u čerpacích stanic mohou tvořit trhy s různými produkty. V případě prodejů mimo síť by existoval trh s produktem lišícím se podle typu pohonných hmot. |
| --- | --- |

10.

Ve svých dřívějších rozhodnutích (4) se Komise domnívala, že prodej mimo síť (nebo velkoobchodně) pohonných hmot a maloobchodní prodej pohonných hmot u čerpacích stanic mohou tvořit trhy s různými produkty. V případě prodejů mimo síť by existoval trh s produktem lišícím se podle typu pohonných hmot.

4.   Postavení společnosti Repsol CPP

| 11. | V tomto případě je příslušným trhem trh prodeje pohonných hmot mimo síť ve Španělsku. Tržní podíl společnosti Repsol CPP činí přibližně ... (35–50 %) u benzínů, zhruba ... (35–50 %) u nafty A a přibližně ... (30–45 %) u nafty B. |
| --- | --- |

11.

V tomto případě je příslušným trhem trh prodeje pohonných hmot mimo síť ve Španělsku. Tržní podíl společnosti Repsol CPP činí přibližně ... (35–50 %) u benzínů, zhruba ... (35–50 %) u nafty A a přibližně ... (30–45 %) u nafty B.

| 12. | Jsou-li smluvním majetkem konečné výrobky, Komise se obecně domnívá, že analýza, která by se omezila jen na trh, kde se setkávají dodavatel a kupující, je nedostatečná, pokud vertikální omezení mohou mít negativní vliv na omezování konkurence mezi značkami na trhu dalšího prodeje, tj. na trhu nacházejícím se pod kupujícím. Tento účinek je významnější, pokud vertikální omezení spočívají v závazcích nekonkurování, uzavřených mezi dodavatelem a maloobchodním prodejcem. V daném případě je tímto trhem maloobchodní prodej pohonných hmot ve Španělsku, kde společnost Repsol CPP zaujímá podíl na trhu přesahující 30 % (cca ...(35-50 %) pro všechny výrobky). |
| --- | --- |

12.

Jsou-li smluvním majetkem konečné výrobky, Komise se obecně domnívá, že analýza, která by se omezila jen na trh, kde se setkávají dodavatel a kupující, je nedostatečná, pokud vertikální omezení mohou mít negativní vliv na omezování konkurence mezi značkami na trhu dalšího prodeje, tj. na trhu nacházejícím se pod kupujícím. Tento účinek je významnější, pokud vertikální omezení spočívají v závazcích nekonkurování, uzavřených mezi dodavatelem a maloobchodním prodejcem. V daném případě je tímto trhem maloobchodní prodej pohonných hmot ve Španělsku, kde společnost Repsol CPP zaujímá podíl na trhu přesahující 30 % (cca ...(35-50 %) pro všechny výrobky).

5.   Oznámené smlouvy

| 13. | Oznámené smlouvy jsou exkluzivní smlouvy o nákupu pohonných hmot provozovateli čerpacích stanic ve Španělsku. Existuje 8 typů smluv, které se liší jednak režimem vlastnictví čerpací stanice a jednak typem obchodního vztahu mezi Repsol CPP a provozovatelem čerpací stanice.






  a) | Smlouva zvaná „CODO-obchodní zástupce“. Smlouva o distribuci pohonných hmot na čerpacích stanicích, které jsou majetkem Repsol CPP a provozovatel je jejich nájemcem. Provozovatel má statut obchodního zástupce. |
| --- | --- | --- |

13.

Oznámené smlouvy jsou exkluzivní smlouvy o nákupu pohonných hmot provozovateli čerpacích stanic ve Španělsku. Existuje 8 typů smluv, které se liší jednak režimem vlastnictví čerpací stanice a jednak typem obchodního vztahu mezi Repsol CPP a provozovatelem čerpací stanice.

a)

Smlouva zvaná „CODO-obchodní zástupce“. Smlouva o distribuci pohonných hmot na čerpacích stanicích, které jsou majetkem Repsol CPP a provozovatel je jejich nájemcem. Provozovatel má statut obchodního zástupce.

| b) | Smlouva zvaná „CODO-další prodejce“. Smlouva o distribuci pohonných hmot na čerpacích stanicích, které jsou majetkem Repsol CPP a provozovatel je jejich nájemcem. Provozovatel má statut dalšího prodejce. |
| --- | --- |

b)

Smlouva zvaná „CODO-další prodejce“. Smlouva o distribuci pohonných hmot na čerpacích stanicích, které jsou majetkem Repsol CPP a provozovatel je jejich nájemcem. Provozovatel má statut dalšího prodejce.

| c) | Smlouva zvaná „DODO-obchodní zástupce“. Smlouva o distribuci pohonných hmot na čerpacích stanicích, které jsou majetkem provozovatelů. Provozovatel má statut obchodního zástupce. |
| --- | --- |

c)

Smlouva zvaná „DODO-obchodní zástupce“. Smlouva o distribuci pohonných hmot na čerpacích stanicích, které jsou majetkem provozovatelů. Provozovatel má statut obchodního zástupce.

| d) | Smlouva zvaná „DODO-další prodejce“. Smlouva o distribuci pohonných hmot na čerpacích stanicích, které jsou majetkem provozovatelů. Provozovatel má statut dalšího prodejce. |
| --- | --- |

d)

Smlouva zvaná „DODO-další prodejce“. Smlouva o distribuci pohonných hmot na čerpacích stanicích, které jsou majetkem provozovatelů. Provozovatel má statut dalšího prodejce.

| e) | Smlouva zvaná „užívací právo-obchodní zástupce“. Smlouva mezi Repsol CPP a vlastníkem čerpací stanice, kterou vlastník vytváří věcné užívací právo ve prospěch Repsol CPP. Jakožto uživatel dává Repsol CPP současně čerpací stanici do nájmu k provozování holému vlastníkovi nebo třetí osobě spojené s holým vlastníkem. Po skončení smlouvy holý vlastník automaticky získá zpět plné vlastnictví čerpací stanice. Postoupení je doplněno dohodou o distribuci pohonných hmot. Provozovatel má statut obchodního zástupce. |
| --- | --- |

e)

Smlouva zvaná „užívací právo-obchodní zástupce“. Smlouva mezi Repsol CPP a vlastníkem čerpací stanice, kterou vlastník vytváří věcné užívací právo ve prospěch Repsol CPP. Jakožto uživatel dává Repsol CPP současně čerpací stanici do nájmu k provozování holému vlastníkovi nebo třetí osobě spojené s holým vlastníkem. Po skončení smlouvy holý vlastník automaticky získá zpět plné vlastnictví čerpací stanice. Postoupení je doplněno dohodou o distribuci pohonných hmot. Provozovatel má statut obchodního zástupce.

| f) | Smlouva zvaná „užívací právo-další prodejce“. Smlouva mezi Repsol CPP a vlastníkem čerpací stanice, kterou vlastník vytváří věcné užívací právo ve prospěch Repsol CPP. Jakožto uživatel dává Repsol CPP současně čerpací stanici do nájmu k provozování holému vlastníkovi nebo třetí osobě spojené s holým vlastníkem. Po skončení smlouvy holý vlastník automaticky získá zpět plné vlastnictví čerpací stanice. Postoupení je doplněno dohodou o distribuci pohonných hmot. Provozovatel má statut dalšího prodejce. |
| --- | --- |

f)

Smlouva zvaná „užívací právo-další prodejce“. Smlouva mezi Repsol CPP a vlastníkem čerpací stanice, kterou vlastník vytváří věcné užívací právo ve prospěch Repsol CPP. Jakožto uživatel dává Repsol CPP současně čerpací stanici do nájmu k provozování holému vlastníkovi nebo třetí osobě spojené s holým vlastníkem. Po skončení smlouvy holý vlastník automaticky získá zpět plné vlastnictví čerpací stanice. Postoupení je doplněno dohodou o distribuci pohonných hmot. Provozovatel má statut dalšího prodejce.

| g) | Smlouva zvaná „plocha-obchodní zástupce“. Smlouva mezi Repsol CPP a vlastníkem pozemku, kterou tento vlastník vytváří věcné právo stavby ve prospěch Repsol CPP, která se stává vlastníkem toho, co bylo nebo bude postaveno, zatímco její partner zůstává vlastníkem půdy. Jakožto vlastník stavby dává Repsol CPP současně čerpací stanici do nájmu k provozování vlastníkovi půdy nebo třetí osobě spojené s vlastníkem půdy. Po skončení smlouvy vlastník půdy automaticky získá zpět plné vlastnictví staveb. Postoupení je doplněno dohodou o distribuci pohonných hmot. Provozovatel má statut obchodního zástupce. |
| --- | --- |

g)

Smlouva zvaná „plocha-obchodní zástupce“. Smlouva mezi Repsol CPP a vlastníkem pozemku, kterou tento vlastník vytváří věcné právo stavby ve prospěch Repsol CPP, která se stává vlastníkem toho, co bylo nebo bude postaveno, zatímco její partner zůstává vlastníkem půdy. Jakožto vlastník stavby dává Repsol CPP současně čerpací stanici do nájmu k provozování vlastníkovi půdy nebo třetí osobě spojené s vlastníkem půdy. Po skončení smlouvy vlastník půdy automaticky získá zpět plné vlastnictví staveb. Postoupení je doplněno dohodou o distribuci pohonných hmot. Provozovatel má statut obchodního zástupce.

| h) | Smlouva zvaná „plocha-další prodejce“. Smlouva mezi Repsol CPP a vlastníkem pozemku, kterou tento vlastník vytváří věcné právo stavby ve prospěch Repsol CPP, která se stává vlastníkem toho, co bylo nebo bude postaveno, zatímco její partner zůstává vlastníkem půdy. Jakožto vlastník stavby dává Repsol CPP současně čerpací stanici do nájmu k provozování vlastníkovi půdy nebo třetí osobě spojené s vlastníkem půdy. Po skončení smlouvy vlastník půdy automaticky získá zpět plné vlastnictví staveb. Postoupení je doplněno dohodou o distribuci pohonných hmot. Provozovatel má statut dalšího prodejce. |
| --- | --- |

h)

Smlouva zvaná „plocha-další prodejce“. Smlouva mezi Repsol CPP a vlastníkem pozemku, kterou tento vlastník vytváří věcné právo stavby ve prospěch Repsol CPP, která se stává vlastníkem toho, co bylo nebo bude postaveno, zatímco její partner zůstává vlastníkem půdy. Jakožto vlastník stavby dává Repsol CPP současně čerpací stanici do nájmu k provozování vlastníkovi půdy nebo třetí osobě spojené s vlastníkem půdy. Po skončení smlouvy vlastník půdy automaticky získá zpět plné vlastnictví staveb. Postoupení je doplněno dohodou o distribuci pohonných hmot. Provozovatel má statut dalšího prodejce.

| 14. | V mnoha případech, především v případech typových smluv e), f), g) a h), hradí Repsol CPP celou stavbu nebo renovaci čerpacích stanic nebo jejich část. |
| --- | --- |

14.

V mnoha případech, především v případech typových smluv e), f), g) a h), hradí Repsol CPP celou stavbu nebo renovaci čerpacích stanic nebo jejich část.

6.   Předběžné hodnocení

| 15. | Dne 18. června 2004 informovala Komise Repsol CPP o svém předběžném hodnocení v této věci, které se týkalo: 1) rozlišení mezi obchodním zástupcem a dalším prodejcem ve smyslu práva Společenství o hospodářské soutěži; 2) doložek o stanovení maximální ceny pro další prodej pohonných hmot a 3) konkurenčních doložek pro pohonné hmoty, které by mohly mít za následek zablokování trhu. |
| --- | --- |

15.

Dne 18. června 2004 informovala Komise Repsol CPP o svém předběžném hodnocení v této věci, které se týkalo: 1) rozlišení mezi obchodním zástupcem a dalším prodejcem ve smyslu práva Společenství o hospodářské soutěži; 2) doložek o stanovení maximální ceny pro další prodej pohonných hmot a 3) konkurenčních doložek pro pohonné hmoty, které by mohly mít za následek zablokování trhu.

6.1   Otázka obchodního zastoupení

| 16. | Komise se domnívá, že v případě skutečných smluv o obchodním zastoupení povinnosti stanovené obchodnímu zástupci ohledně smluv, které dojedná a/nebo uzavře na účet komitenta, normálně neodstraňují problém konkurence. Ovšem smlouva, ačkoli je stranami označena jako smlouva o obchodním zastoupení, může mít charakteristiky, které opravňují jiné hodnocení.
  Určujícím faktorem v tomto ohledu je obchodní a finanční riziko, které nese obchodní zástupce co se týče činností, k nimž ho komitent určil. |
| --- | --- |

16.

Komise se domnívá, že v případě skutečných smluv o obchodním zastoupení povinnosti stanovené obchodnímu zástupci ohledně smluv, které dojedná a/nebo uzavře na účet komitenta, normálně neodstraňují problém konkurence. Ovšem smlouva, ačkoli je stranami označena jako smlouva o obchodním zastoupení, může mít charakteristiky, které opravňují jiné hodnocení.

Určujícím faktorem v tomto ohledu je obchodní a finanční riziko, které nese obchodní zástupce co se týče činností, k nimž ho komitent určil.

| 17. | Ovšem ať je situace obchodního zástupce vzhledem k těmto kritériím jakákoli, s ním dohodnuté konkurenční doložky (viz dále odstavec 22) mohou být problematické z důvodu jejich účinků na konkurenci mezi značkami. Tak tomu je, pokud takové doložky znamenají zablokování příslušného trhu, na kterém se smluvní majetek nebo služby prodávají či nakupují.
  Vzhledem k tomu se Komise domnívá, že otázka, zda jsou provozovatelé čerpacích stanic společnosti Repsol CPP skutečnými obchodními zástupci či nikoli, není patřičná co se týče konkurenčních doložek. Co se týče maximální ceny, v každém případě se v tomto stadiu zdá, že dotčené doložky jsou přijatelné, i když by všichni distributoři spojení se společností Repsol měli být podle práva pokládáni za další prodejce (viz dále). |
| --- | --- |

17.

Ovšem ať je situace obchodního zástupce vzhledem k těmto kritériím jakákoli, s ním dohodnuté konkurenční doložky (viz dále odstavec 22) mohou být problematické z důvodu jejich účinků na konkurenci mezi značkami. Tak tomu je, pokud takové doložky znamenají zablokování příslušného trhu, na kterém se smluvní majetek nebo služby prodávají či nakupují.

Vzhledem k tomu se Komise domnívá, že otázka, zda jsou provozovatelé čerpacích stanic společnosti Repsol CPP skutečnými obchodními zástupci či nikoli, není patřičná co se týče konkurenčních doložek. Co se týče maximální ceny, v každém případě se v tomto stadiu zdá, že dotčené doložky jsou přijatelné, i když by všichni distributoři spojení se společností Repsol měli být podle práva pokládáni za další prodejce (viz dále).

6.2   Doložky maximální ceny

| 18. | Většina oznámených smluv zakazuje provozovatelům čerpacích stanic prodávat pohonné hmoty za prodejní cenu vyšší než maximum stanovené firmou Repsol CPP, ale provozovatelé, včetně těch, kteří jsou ve smlouvách označeni jako obchodní zástupci, mohou volně poskytovat rabaty. V malé části oznámených smluv se Repsol CPP omezuje na doporučení prodejní ceny pro veřejnost a ponechává provozovatelům volnost stanovit skutečnou prodejní cenu nad nebo pod cenou doporučenou. |
| --- | --- |

18.

Většina oznámených smluv zakazuje provozovatelům čerpacích stanic prodávat pohonné hmoty za prodejní cenu vyšší než maximum stanovené firmou Repsol CPP, ale provozovatelé, včetně těch, kteří jsou ve smlouvách označeni jako obchodní zástupci, mohou volně poskytovat rabaty. V malé části oznámených smluv se Repsol CPP omezuje na doporučení prodejní ceny pro veřejnost a ponechává provozovatelům volnost stanovit skutečnou prodejní cenu nad nebo pod cenou doporučenou.

| 19. | Komise se v tomto stadiu domnívá, že tento režim nemá citelný účinek na konkurenci ve smyslu čl. 81 odst. 1 smlouvy. Jednak plně zachovává svobodu distributorů snížit cenu pod maximum stanovené společností Repsol CPP. V případě provozovatelů označených ve smlouvách jako obchodní zástupci mají tito právo snížit cenu, kterou zákazník skutečně zaplatí, pomocí své provize, aniž by snížili zisk společnosti Repsol CPP. |
| --- | --- |

19.

Komise se v tomto stadiu domnívá, že tento režim nemá citelný účinek na konkurenci ve smyslu čl. 81 odst. 1 smlouvy. Jednak plně zachovává svobodu distributorů snížit cenu pod maximum stanovené společností Repsol CPP. V případě provozovatelů označených ve smlouvách jako obchodní zástupci mají tito právo snížit cenu, kterou zákazník skutečně zaplatí, pomocí své provize, aniž by snížili zisk společnosti Repsol CPP.

| 20. | Na druhou stranu, šetření Komise nezjistilo, že by existovaly jevy vyvolávající obavy, že by praxe maximálních cen mohla mít významné účinky na narovnání. Především nic v tomto stadiu neukazuje, že by byla dotčena konkurence mezi značkami. |
| --- | --- |

20.

Na druhou stranu, šetření Komise nezjistilo, že by existovaly jevy vyvolávající obavy, že by praxe maximálních cen mohla mít významné účinky na narovnání. Především nic v tomto stadiu neukazuje, že by byla dotčena konkurence mezi značkami.

6.3   Konkurenční doložky

| 21. | Dohody o distribuci mezi Repsol CPP a provozovateli čerpacích stanic obsahují konkurenční doložky, které se týkají pohonných hmot určených k prodeji na čerpacích stanicích. Tyto doložky se netýkají ostatních výrobků prodávaných na čerpacích stanicích. Tyto doložky jsou použity asi ve 1 430 smlouvách typu CODO, 770 typu DODO a 460 typu užívací právo nebo plocha. Délka těchto doložek je různá. U smluv typu CODO a DODO nyní zpravidla činí 5 let. U smluv typu užívací právo nebo plocha se pohybuje od 25 do 40 let, podle typu smlouvy. |
| --- | --- |

21.

Dohody o distribuci mezi Repsol CPP a provozovateli čerpacích stanic obsahují konkurenční doložky, které se týkají pohonných hmot určených k prodeji na čerpacích stanicích. Tyto doložky se netýkají ostatních výrobků prodávaných na čerpacích stanicích. Tyto doložky jsou použity asi ve 1 430 smlouvách typu CODO, 770 typu DODO a 460 typu užívací právo nebo plocha. Délka těchto doložek je různá. U smluv typu CODO a DODO nyní zpravidla činí 5 let. U smluv typu užívací právo nebo plocha se pohybuje od 25 do 40 let, podle typu smlouvy.

| 22. | Dohody tohoto druhu mohou v určitých případech vyvolat konkurenční problém, především tehdy, pokud kvůli těmto doložkám ostatní dodavatelé na trhu nemohou prodávat příslušným kupujícím, což může zablokovat trh (vyloučení jiných dodavatelů vytvořením vstupních bariér) a oslabit konkurenci mezi značkami. Jak je uvedeno výše (viz odstavec 17), kvalifikace provozovatelů čerpacích stanic jakožto obchodních zástupců nebo dalších prodejců není u těchto smluv v tomto ohledu rozhodující. |
| --- | --- |

22.

Dohody tohoto druhu mohou v určitých případech vyvolat konkurenční problém, především tehdy, pokud kvůli těmto doložkám ostatní dodavatelé na trhu nemohou prodávat příslušným kupujícím, což může zablokovat trh (vyloučení jiných dodavatelů vytvořením vstupních bariér) a oslabit konkurenci mezi značkami. Jak je uvedeno výše (viz odstavec 17), kvalifikace provozovatelů čerpacích stanic jakožto obchodních zástupců nebo dalších prodejců není u těchto smluv v tomto ohledu rozhodující.

| 23. | Ve svém předběžném hodnocení Komise vyjádřila názor, že konkurenční doložky ve smlouvách oznámených společností Repsol CPP, především u smluv typu DODO, plocha a užívací právo, by mohly významným způsobem přispět k tomu, aby na španělském trhu došlo k zablokování maloobchodního prodeje pohonných hmot. Na druhou stranu je trh obtížně přístupný pro konkurenty, kteří by na něm chtěli působit nebo by zde chtěli rozšířit svůj tržní podíl vzhledem k ekonomickému a právnímu kontextu oznámených smluv. Tato přístupnost je obtížná především v důsledku velkého významu svislé integrace operátorů, kumulativního účinku paralelních sítí svislých omezení, obtížnosti vytvořit alternativní síť a jiných podmínek hospodářské soutěže (především nasycení trhu a druh výrobku). |
| --- | --- |

23.

Ve svém předběžném hodnocení Komise vyjádřila názor, že konkurenční doložky ve smlouvách oznámených společností Repsol CPP, především u smluv typu DODO, plocha a užívací právo, by mohly významným způsobem přispět k tomu, aby na španělském trhu došlo k zablokování maloobchodního prodeje pohonných hmot. Na druhou stranu je trh obtížně přístupný pro konkurenty, kteří by na něm chtěli působit nebo by zde chtěli rozšířit svůj tržní podíl vzhledem k ekonomickému a právnímu kontextu oznámených smluv. Tato přístupnost je obtížná především v důsledku velkého významu svislé integrace operátorů, kumulativního účinku paralelních sítí svislých omezení, obtížnosti vytvořit alternativní síť a jiných podmínek hospodářské soutěže (především nasycení trhu a druh výrobku).

| 24. | Na druhou stranu, oznámené smlouvy by mohly významnou měrou přispět k blokádě způsobené všemi těmito smlouvami v jejich ekonomickém a právním kontextu. To vyplývá z následujících složek: rozsah závazků nekonkurovat poskytovaných společností Repsol CPP (tržní podíl spojený s prodeji Repsol CPP je značný, kolem ... (25–35 %)); podepsané závazky o nekonkurování mají značnou délku, především v případě smluv typu užívací právo a plocha, které jsou smlouvami dlouhodobými (mezi 25 a 40 lety); provozovatelé čerpacích stanic a koncoví zákazníci mají velmi slabou a rozptýlenou pozici v porovnání s postavením dodavatelů, především v případě Repsol CPP, která má na trhu velký podíl. |
| --- | --- |

24.

Na druhou stranu, oznámené smlouvy by mohly významnou měrou přispět k blokádě způsobené všemi těmito smlouvami v jejich ekonomickém a právním kontextu. To vyplývá z následujících složek: rozsah závazků nekonkurovat poskytovaných společností Repsol CPP (tržní podíl spojený s prodeji Repsol CPP je značný, kolem ... (25–35 %)); podepsané závazky o nekonkurování mají značnou délku, především v případě smluv typu užívací právo a plocha, které jsou smlouvami dlouhodobými (mezi 25 a 40 lety); provozovatelé čerpacích stanic a koncoví zákazníci mají velmi slabou a rozptýlenou pozici v porovnání s postavením dodavatelů, především v případě Repsol CPP, která má na trhu velký podíl.

| 25. | A nakonec, co se týče konkurenčních doložek ve smlouvách typu CODO, Komise se v tomto stadiu domnívá, že délka těchto doložek nepřispěje jako taková k efektu zablokování. Na konci smluvního vztahu je to ve skutečnosti vždy dodavatel jakožto vlastník čerpací stanice, nikoli provozovatel – nájemce, kdo může rozhodovat o tom, jaké výrobky se na příslušném prodejním místě budou prodávat. |
| --- | --- |

25.

A nakonec, co se týče konkurenčních doložek ve smlouvách typu CODO, Komise se v tomto stadiu domnívá, že délka těchto doložek nepřispěje jako taková k efektu zablokování. Na konci smluvního vztahu je to ve skutečnosti vždy dodavatel jakožto vlastník čerpací stanice, nikoli provozovatel – nájemce, kdo může rozhodovat o tom, jaké výrobky se na příslušném prodejním místě budou prodávat.

7.   Závazky

7.1   Poskytnuté závazky

| 26. | Jako odpověď na toto předběžné hodnocení navrhla společnost Repsol CPP Komisi tyto závazky, které mají být odpovědí na obavy Komise:






  — | Repsol CPP by se měla zavázat poskytnout provozovatelům čerpacích stanic, kteří jí propůjčili dočasné věcné právo (užívací nebo k ploše) na čerpací stanici a stali se zároveň dočasnými nájemci (prostřednictvím „křížení smluv“), možnost „odkoupit“ věcné právo před datem plánovaného ukončení smlouvy. Toto právo by bylo možné uplatnit kdykoli počínaje 1. lednem 2005 za předpokladu, že do vypršení smlouvy zbývá 12 let (výjimečně, v roce 2004, by tato možnost dána pouze pro smlouvy, kterým zbývá do vypršení 10 let). Využití této možnosti by zahrnovalo vyplacení kompenzace společnosti Repsol CPP za tržní hodnotu příslušného věcného práva. Tržní hodnota by se vypočítala podle ročního příjmu společnosti Repsol CPP a zbývající doby trvání smlouvy. Tržní hodnota neodpovídá zbytkové hodnotě investice. V případě neshody ohledně tržní hodnoty by se použila kritéria pro hodnocení stanovená španělským zákonem o vyvlastnění. |
| --- | --- | --- |

26.

Jako odpověď na toto předběžné hodnocení navrhla společnost Repsol CPP Komisi tyto závazky, které mají být odpovědí na obavy Komise:

—

Repsol CPP by se měla zavázat poskytnout provozovatelům čerpacích stanic, kteří jí propůjčili dočasné věcné právo (užívací nebo k ploše) na čerpací stanici a stali se zároveň dočasnými nájemci (prostřednictvím „křížení smluv“), možnost „odkoupit“ věcné právo před datem plánovaného ukončení smlouvy. Toto právo by bylo možné uplatnit kdykoli počínaje 1. lednem 2005 za předpokladu, že do vypršení smlouvy zbývá 12 let (výjimečně, v roce 2004, by tato možnost dána pouze pro smlouvy, kterým zbývá do vypršení 10 let). Využití této možnosti by zahrnovalo vyplacení kompenzace společnosti Repsol CPP za tržní hodnotu příslušného věcného práva. Tržní hodnota by se vypočítala podle ročního příjmu společnosti Repsol CPP a zbývající doby trvání smlouvy. Tržní hodnota neodpovídá zbytkové hodnotě investice. V případě neshody ohledně tržní hodnoty by se použila kritéria pro hodnocení stanovená španělským zákonem o vyvlastnění.

| — | Repsol CPP by se zavázala dodržet maximální dobu 5 let pro nové smlouvy o distribuci pohonných hmot s provozovateli čerpacích stanic, jejichž není Repsol CPP vlastníkem. |
| --- | --- |

—

Repsol CPP by se zavázala dodržet maximální dobu 5 let pro nové smlouvy o distribuci pohonných hmot s provozovateli čerpacích stanic, jejichž není Repsol CPP vlastníkem.

| — | Po dobu do 31. prosince 2006 by se Repsol CPP zavázala nekupovat existující čerpací stanice v plném vlastnictví svých provozovatelů (stanice typu DODO), které nejsou exkluzivně zásobovány společností Repsol CPP, jinak řečeno nespojené s její sítí. |
| --- | --- |

—

Po dobu do 31. prosince 2006 by se Repsol CPP zavázala nekupovat existující čerpací stanice v plném vlastnictví svých provozovatelů (stanice typu DODO), které nejsou exkluzivně zásobovány společností Repsol CPP, jinak řečeno nespojené s její sítí.

| — | Repsol CPP by se zavázala udělat předčasnou propagaci skončení smluv o distribuci pohonných hmot s čerpacími stanicemi a možnosti předčasně ukončit smlouvy s věcnými právy. Tato propagace by měla formu sdělení ministerstvu hospodářství, které by bylo zveřejněno na internetových stránkách ministerstva. Došlo by k ní během prvního měsíce každého čtvrtletí pro čtvrtletí následující. |
| --- | --- |

—

Repsol CPP by se zavázala udělat předčasnou propagaci skončení smluv o distribuci pohonných hmot s čerpacími stanicemi a možnosti předčasně ukončit smlouvy s věcnými právy. Tato propagace by měla formu sdělení ministerstvu hospodářství, které by bylo zveřejněno na internetových stránkách ministerstva. Došlo by k ní během prvního měsíce každého čtvrtletí pro čtvrtletí následující.

| — | Třetí strana (nezávislý auditor) by ověřovala, jak Repsol CPP dodržuje přijaté závazky. Nezávislý ověřovatel by vypracovával pro Komisi každoroční zprávy. |
| --- | --- |

—

Třetí strana (nezávislý auditor) by ověřovala, jak Repsol CPP dodržuje přijaté závazky. Nezávislý ověřovatel by vypracovával pro Komisi každoroční zprávy.

| 27. | Přijaté závazky by zůstaly v platnosti až do 31. května 2010. |
| --- | --- |

27.

Přijaté závazky by zůstaly v platnosti až do 31. května 2010.

7.2   Hodnocení závazků

| 28. | Návrh závazku Repsol CPP je praktickou odpovědí na obavy Komise co se týče zablokování španělského trhu. |
| --- | --- |

28.

Návrh závazku Repsol CPP je praktickou odpovědí na obavy Komise co se týče zablokování španělského trhu.

| 29. | Za prvé, nabídka umožňuje značně zvýšit počet čerpacích stanic, které v současnosti zásobuje Repsol CPP a které by mohly změnit dodavatele. Ve skutečnosti by průměrný počet čerpacích stanic zásobovaných společností Repsol CPP, které by mohly změnit dodavatele, mohl přesáhnout v následujících letech 400 ročně. V současnosti by ročně pouze 140 až 160 čerpacích stanic zásobovaných společností Repsol CPP bylo schopných změnit dodavatele. Konečně, nabídka závazků umožní podstatně zkrátit délku smluv, které dlouhodobě chrání značný počet prodejních míst před konkurencí v prvních letech liberalizace ropného trhu ve Španělsku. |
| --- | --- |

29.

Za prvé, nabídka umožňuje značně zvýšit počet čerpacích stanic, které v současnosti zásobuje Repsol CPP a které by mohly změnit dodavatele. Ve skutečnosti by průměrný počet čerpacích stanic zásobovaných společností Repsol CPP, které by mohly změnit dodavatele, mohl přesáhnout v následujících letech 400 ročně. V současnosti by ročně pouze 140 až 160 čerpacích stanic zásobovaných společností Repsol CPP bylo schopných změnit dodavatele. Konečně, nabídka závazků umožní podstatně zkrátit délku smluv, které dlouhodobě chrání značný počet prodejních míst před konkurencí v prvních letech liberalizace ropného trhu ve Španělsku.

| 30. | Za druhé, závazky obsahují časové omezení vertikální integrace společnosti Repsol CPP a zachovávají tak počet prodejních míst, které dnes mohou být zásobována jinými operátory. |
| --- | --- |

30.

Za druhé, závazky obsahují časové omezení vertikální integrace společnosti Repsol CPP a zachovávají tak počet prodejních míst, které dnes mohou být zásobována jinými operátory.

| 31. | Za třetí, závazky v oblasti propagace by měly usnadnit zahájení jednání mezi provozovateli čerpacích stanic a alternativními dodavateli před skončením jejich smluv s Repsol CPP. |
| --- | --- |

31.

Za třetí, závazky v oblasti propagace by měly usnadnit zahájení jednání mezi provozovateli čerpacích stanic a alternativními dodavateli před skončením jejich smluv s Repsol CPP.

| 32. | Výsledkem těchto závazků je zvýšení možností pro potenciální konkurenty společnosti Repsol CPP začlenit se na trh maloobchodního prodeje paliv nebo, pro existující konkurenty, zvýšit svůj podíl na trhu. Mimo jiné je třeba zdůraznit, že konkurenti mají nadále k dispozici alternativní prostředky pro vstup a expanzi na trhu, jako nákup existujících distribučních sítí patřících jiným dodavatelům nebo otevření nových prodejních míst. Všechny tyto možnosti by měly novému konkurentovi umožnit dosáhnout v rozumné lhůtě minimálního počtu prodejních míst pro rentabilní provoz distribučního systému v tomto odvětví, jinak řečeno, efektivní vstup na příslušný trh. |
| --- | --- |

32.

Výsledkem těchto závazků je zvýšení možností pro potenciální konkurenty společnosti Repsol CPP začlenit se na trh maloobchodního prodeje paliv nebo, pro existující konkurenty, zvýšit svůj podíl na trhu. Mimo jiné je třeba zdůraznit, že konkurenti mají nadále k dispozici alternativní prostředky pro vstup a expanzi na trhu, jako nákup existujících distribučních sítí patřících jiným dodavatelům nebo otevření nových prodejních míst. Všechny tyto možnosti by měly novému konkurentovi umožnit dosáhnout v rozumné lhůtě minimálního počtu prodejních míst pro rentabilní provoz distribučního systému v tomto odvětví, jinak řečeno, efektivní vstup na příslušný trh.

8.   Stanovisko Komise v tomto stadiu

| 33. | Na základě výše uvedeného Evropská komise navrhuje přijmout rozhodnutí typu článku 9 nařízení č. 1/2003. Než vydá své stanovisko, vyzývá zúčastněné třetí strany, aby předložily své případné připomínky ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění tohoto oznámení. |
| --- | --- |

33.

Na základě výše uvedeného Evropská komise navrhuje přijmout rozhodnutí typu článku 9 nařízení č. 1/2003. Než vydá své stanovisko, vyzývá zúčastněné třetí strany, aby předložily své případné připomínky ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění tohoto oznámení.

| 34. | Rovněž vyzývá zúčastněné třetí strany, aby současně s předložením svých námitek předložily Komisi nedůvěrnou verzi své odpovědi, ve které budou obchodní tajemství a důvěrné pasáže odstraněny a pokud možno nahrazeny nedůvěrným shrnutím nebo označením „obchodní tajemství“ nebo „důvěrné“, podle okolností. Třetí strany musí své žádosti o důvěrnost zdůvodnit. |
| --- | --- |

34.

Rovněž vyzývá zúčastněné třetí strany, aby současně s předložením svých námitek předložily Komisi nedůvěrnou verzi své odpovědi, ve které budou obchodní tajemství a důvěrné pasáže odstraněny a pokud možno nahrazeny nedůvěrným shrnutím nebo označením „obchodní tajemství“ nebo „důvěrné“, podle okolností. Třetí strany musí své žádosti o důvěrnost zdůvodnit.

| 35. | Ve stejné lhůtě si mohou zúčastněné třetí strany vyžádat od Komise na adrese uvedené v následujícím odstavci text závazků navrhovaných společností Repsol CPP, včetně důvěrných součástí. |
| --- | --- |

35.

Ve stejné lhůtě si mohou zúčastněné třetí strany vyžádat od Komise na adrese uvedené v následujícím odstavci text závazků navrhovaných společností Repsol CPP, včetně důvěrných součástí.

| 36. | Připomínky musí být s referencí „COMP/B-1/38348 – Repsol“ CPP zaslány na tuto adresu:





  Komise Evropských společenství |
| --- | --- |
| Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž |
| Rejstřík Antitrust |
| B-1049 Brusel |
| Fax: (+32 2) 295 01 28 |

36.

Připomínky musí být s referencí „COMP/B-1/38348 – Repsol“ CPP zaslány na tuto adresu:

Komise Evropských společenství

Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž

Rejstřík Antitrust

B-1049 Brusel

Fax: (+32 2) 295 01 28

---

(1)  Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 70, 19.3.2002, s. 29.

(3)  Obecně viz zprávy Comisión Nacional de la Energía : „Información básica de los sectores de la energía“. K dispozici na www.cne.es

(4)  Rozhodnutí Komise ze dne 29. září 1999 prohlašující operaci koncentrace za slučitelnou se společným trhem (věc COMP/M.1383 – Exxon/Mobil), odstavce 428 a 439 a rozhodnutí Komise ze dne 9. února 2000 prohlašující operace koncentrace za slučitelnou se společným trhem (věc COMP/M.1628 – TotalFina/Elf), odstavce 22 až 29.

---

| 20.10.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 258/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 258/12

---

STÁTNÍ PODPORA – NĚMECKO

Podpora C 5/04 (ex N 609/03) – pomoc firmě Kronoply GmbH (vícesekční struktura)

Výzva k předložení připomínek ve smyslu čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(2004/C 258/04)

(Text s významem pro EHP)

Dopisem ze dne 18. února 2004 uveřejněném v původním jazyce na následujících stranách tohoto shrnutí, informovala Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit proceduru uvedenou v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedených opatření.

Zúčastněné strany mohou odeslat svoje připomínky k opatřením Komise do jednoho měsíce od data zveřejnění tohoto shrnutí a následujícího dopisu. Připomínky lze odeslat na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate State Aid I |
| B-1049 Brusssels |
| Fax: (+32 2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate State Aid I

B-1049 Brusssels

Fax: (+32 2) 296 12 42

Tyto připomínky budou předány Německu. Důvěrné údaje o zúčastněné straně, která odeslala svoje připomínky, mohou být vyžádány písemně s uvedením důvodu jejich využití.

SHRNUTÍ

POSTUP

Německo oznámilo dopisem ze dne 22. prosince 2003, který byl zaregistrován 23. prosince 2003 (A/39031) svůj záměr získat dotace na investice v rámci „vícesektorové struktury regionální pomoci pro velké investiční projekty“ (1) (dále jen „vícesektorová struktura“) ve prospěch firmy Kronoply GmbH. Navrhovaná podpora byla registrována pod číslem N 609/03.

POPIS OPATŘENÍ

Příjemce podpory je firma Kronoply GmbH, která má sídlo v Heiligengrabe, Brandenburg, podpora spadá do platnosti čl. 87 odst. 3 písm. a). Tento případ se vztahuje na státní podporu N 813/00, která byla schválena Komisí 3. července 2001 (2), kdy Německo zaručilo podporu v rámci vícesektorové struktury poskytnutou stejnému příjemci z hlediska konstrukce a výroby orientované vícevrstvé desky (Oriented Strand Board – OSB) (3). Výše podpory tenkrát byla 35,4 milionů EUR (4). Německé orgány původně uvažovaly, že výše podpory bude představovat 35 % oprávněných investičních nákladů. Aby byly splněny požadavky na vícesektorovou strukturu, musela být povolená maximální výše pomoci snížena na 31,5 %. Současné oznámení směřuje k navýšení na dříve snížený objem 35 % tím, že se poskytne další dotace 3,5 % k již schválenému objemu 31,5 %.

Oznámení neuvádí, jaký se předpokládá typ investic (pokud vůbec nějaké jsou). Německé orgány potvrdily, že celkový objem investic v projektu je 112,5 milionů EUR, což je stejné jako v předcházejícím rozhodnutí ve věci případu N 813/00 (bod 3.2.2. oznámení: „Celkové požadované investice jsou omezeny na původně na původně plánované investice, tj. 112 484 214 EUR“). Objem vyžadované podpory je 3 939 947 EUR a skládá se z investiční pomoci ve formě nevratné dotace. Jak je uvedeno výše, požadovaný objem podpory odpovídá 3,5 % celkových oprávněných investičních nákladů.

Projekt je zaměřen na vytvoření 220 přímých a 337 nepřímých pracovních míst. Na základě předchozího schválení se předpokládalo vytvoření stejného počtu pracovních míst.

ODHAD OPATŘENÍ

Odhad opatření na podporu a jejich kompatibility

Nedostatek pobídek

Na základě dostupných informací se zdá, že účel oznámených opatření je stejný jako v dříve schváleném souvisejícím případě, který spočíval ve výstavbě nového podniku na výrobu OSB. Tyto investice byly podle vyjádření německých orgánů (5) dokončeny.

Ve světle předcházejících úvah má Komise vážné pochybnosti o dopadu nově oznámené podpory na pobídky, protože investice již byly uskutečněny a dokončeny, a proto se nezdá být nutné dosáhnout nějakého cíle v obecném zájmu.

Objem pomoci je kalkulován jako prosté navýšení výše podpory o 3,5 % na původní objem investic, což přesně odpovídá dříve zamítnutému objemu.

Újmy uvedené v čl. 87 odst. 2 a 3 se tohoto případu netýkají; pro opatření na příspěvek na rozvoj určitých aktivit nebo ekonomických regionů ve smyslu uvedeného čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES musí pomoc působit jako pobídka. Pokud, tak jako v tomto případě, investice byly pouze provedeny a podpora nevytváří pobídky a není nic jiného než operativní pomoc nekompatibilní se současným trhem, potom jsou zakázány Smlouvou (čl. 87 odst. 1).

Nedostatek nutnosti podpory

Komise má dále vážné pochybnosti, zda výše uvedená podpora je kompatibilní se současným trhem, a to z následujících důvodů.

| | Německé orgány zdůraznily, že oprávněné náklady na zkoumaná opatření jsou stejné jako náklady uvedené v předcházejícím rozhodnutí Komise, tedy 112 484 214 EUR (6). |
| --- | --- |

Německé orgány zdůraznily, že oprávněné náklady na zkoumaná opatření jsou stejné jako náklady uvedené v předcházejícím rozhodnutí Komise, tedy 112 484 214 EUR (6).

| | Podle dostupných informací se zdá, že podpora vytváří retroaktivní fondy pro aktivity již provedené příjemcem a že tedy chybí potřebný pobízející prvek. podpora tedy musí být považována za operativní podporu, protože jejím jediným účelem je zbavit příjemce finanční zátěže. |
| --- | --- |

Podle dostupných informací se zdá, že podpora vytváří retroaktivní fondy pro aktivity již provedené příjemcem a že tedy chybí potřebný pobízející prvek. podpora tedy musí být považována za operativní podporu, protože jejím jediným účelem je zbavit příjemce finanční zátěže.

| | Komise má vážné pochybnosti o tom, zda podpora investic může být stále považována jako podpora, která má usnadnit rozvoj určitých ekonomických aktivit ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. V souladu se stálou praxí Komise, jak bylo potvrzeno Soudním dvorem (7), za pomoc, která má usnadnit rozvoj určitých ekonomických aktivit nebo určitých regionů může být považována pouze taková pomoc, která podle rozhodnutí Komise přispívá k dosažení jednoho z uvedených cílů, které firma není schopna dosáhnout vlastními prostředky. |
| --- | --- |

Komise má vážné pochybnosti o tom, zda podpora investic může být stále považována jako podpora, která má usnadnit rozvoj určitých ekonomických aktivit ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. V souladu se stálou praxí Komise, jak bylo potvrzeno Soudním dvorem (7), za pomoc, která má usnadnit rozvoj určitých ekonomických aktivit nebo určitých regionů může být považována pouze taková pomoc, která podle rozhodnutí Komise přispívá k dosažení jednoho z uvedených cílů, které firma není schopna dosáhnout vlastními prostředky.

| | Z tohoto pohledu je zřejmé, že objem 31,5 %, který byl schválen v předcházejícím rozhodnutí, byl dostatečný pro aktivaci investorova záměru a že každá další pomoc by měla efekt pouze neplánovaného finančního příjmu. |
| --- | --- |

Z tohoto pohledu je zřejmé, že objem 31,5 %, který byl schválen v předcházejícím rozhodnutí, byl dostatečný pro aktivaci investorova záměru a že každá další pomoc by měla efekt pouze neplánovaného finančního příjmu.

| | Komise proto za současného stavu věci došla k závěru, že německé orgány prostřednictvím tohoto opatření mohou zaručit státní podporu v rámci znění čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Nezdá se, že by došlo k újmě podle čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES. S ohledem na svoje pochybnosti o kompatibilitě podpory se Smlouvou o ES rozhodla Komise zahájit formální přezkoumání ve smyslu čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

Komise proto za současného stavu věci došla k závěru, že německé orgány prostřednictvím tohoto opatření mohou zaručit státní podporu v rámci znění čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Nezdá se, že by došlo k újmě podle čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES. S ohledem na svoje pochybnosti o kompatibilitě podpory se Smlouvou o ES rozhodla Komise zahájit formální přezkoumání ve smyslu čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| | V souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být při nezákonném použití podpory příjemcem požadováno její navrácení. |
| --- | --- |

V souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být při nezákonném použití podpory příjemcem požadováno její navrácení.

TEXT DOPISU

„Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der zu den vorerwähnten Maßnahmen übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| 1. | Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des ‚multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben‘ (8) (nachfolgend ‚multisektoraler Beihilferahmen‘) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen. |
| --- | --- |

1.

Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des ‚multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben‘ (8) (nachfolgend ‚multisektoraler Beihilferahmen‘) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen.

2.   AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DER MASSNAHME

2.1.   Frühere Entscheidung

| 2. | Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (9) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (10) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (11). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor ‚Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte‘ 0,8 und Faktor ‚Regionale Auswirkungen‘ 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde. |
| --- | --- |

2.

Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (9) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (10) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (11). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor ‚Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte‘ 0,8 und Faktor ‚Regionale Auswirkungen‘ 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde.

| 3. | Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (12) bewertet worden sei. |
| --- | --- |

3.

Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (12) bewertet worden sei.

| 4. | Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (13). |
| --- | --- |

4.

Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (13).

2.2.   Zu untersuchender Fall

| 5. | Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird. |
| --- | --- |

5.

Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird.

| 6. | In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: ‚Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR‘). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten. |
| --- | --- |

6.

In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: ‚Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR‘). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten.

| 7. | Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war. |
| --- | --- |

7.

Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war.

| 8. | Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: ‚Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen‘; siehe ebenso Punkt 4.2.1: ‚Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003‘). |
| --- | --- |

8.

Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: ‚Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen‘; siehe ebenso Punkt 4.2.1: ‚Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003‘).

| 9. | Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (14). |
| --- | --- |

9.

Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (14).

3.   BEWERTUNG DER BEIHILFE

3.1.   Staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag

| 10. | Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. |
| --- | --- |

10.

Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird.

| 11. | Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag. |
| --- | --- |

11.

Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag.

| 12. | Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind. |
| --- | --- |

12.

Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind.

3.2.   Bewertung nach dem multisektoralen Beihilferahmen

3.2.1.   Bewertung des betreffenden Markts

| 13. | Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (15), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden. |
| --- | --- |

13.

Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (15), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden.

| 14. | Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann. |
| --- | --- |

14.

Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann.

| 15. | Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor ‚Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz‘ (I) sowie den Faktor ‚regionale Auswirkung‘ (M). |
| --- | --- |

15.

Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor ‚Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz‘ (I) sowie den Faktor ‚regionale Auswirkung‘ (M).

| 16. | Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird. |
| --- | --- |

16.

Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird.

3.3.   Mangelnder Anreiz

| 17. | Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (16) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen. |
| --- | --- |

17.

Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (16) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen.

| 18. | Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen. |
| --- | --- |

18.

Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen.

| 19. | Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (17) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht. |
| --- | --- |

19.

Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (17) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht.

| 20. | Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1). |
| --- | --- |

20.

Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1).

3.4.   Mangelnde Notwendigkeit für die Beihilfe

| 21. | Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:
  Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen
  Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (18). |
| --- | --- |

21.

Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:

Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen

Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (18).

| 22. | Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten. |
| --- | --- |

22.

Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten.

| 23. | Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der ‚Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung‘ (19) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist. |
| --- | --- |

23.

Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der ‚Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung‘ (19) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist.

| 24. | Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (20), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten. |
| --- | --- |

24.

Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (20), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten.

| 25. | Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem ‚Windfall-Effekt‘ führen würde. |
| --- | --- |

25.

Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem ‚Windfall-Effekt‘ führen würde.

4.   ENTSCHEIDUNG

| 26. | Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten. |
| --- | --- |

26.

Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten.

| 27. | Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

27.

Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| 28. | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann. |
| --- | --- |

28.

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann.

| 29. | Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.“ |
| --- | --- |

29.

Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.“

---

(1)  Úř. věst. C 107, 7.4.1998, s. 7.

1

(2)  Cfr. rozhodnutí ze dne 3.7.2001, SG (2001) D/ 289524.

2

(3)  OSB je strukturální dřevěný panel skládající se z dřevěných panelů uspořádaných do tří vrstev, panely jsou vyrobeny z velkých třísek. OSB se používají na konstrukci rámů a částečně i při sanaci a rekonstrukci budov, u montovaných staveb a v balicím průmyslu.

3

(4)  Skládá se z investiční podpory ve formě nevratné dotace v objemu 19,92 milionů EUR poskytnutých na základě návrhu 29. plánu obecného zájmu a přirážky na investice podle zákona o přirážkách na investice z roku 1999, v objemu 15,48 milionů EUR.

4

(5)  Německé orgány v oznámení jasně uvádí, že projekt již byl plně zaveden (bod 3.0 oznámení: „Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen“; viz také bod 4.2.1: „Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.1.2003“).

5

(6)  Viz popisná část.

6

(7)  Viz částečně rozsudek vydaný ve věci 730/79 Philip Morris v. Komise, Sb. rozh. 1980, s. 2671.

7

(8)  ABl. C 107 vom 7.4.1998, Seite 7.

8

(9)  Vgl. Entscheidung vom 03.07.2001, SG (2001) D/ 289524.

9

(10)  OSB (Oriented Strand Board) ist ein Plattenwerkstoff, der aus drei Schichten aus sog. Strands, hauptsächlich aus Kiefernholz, besteht. Eingesetzt werden diese Produkte im Holzrahmenbau, vor allem zur Sanierung und Restaurierung alter Gebäude, im Fertighausbau und in der Verpackungsindustrie.

10

(11)  Sie setzte sich aus einer Investitionsbeihilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses in Höhe von 19,92 Millionen EUR zusammen, die nach dem 29. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe gewährt wird, sowie einer Investitionszulage nach dem Investitionszulagengesetz 1999 in Höhe von 15,48 Millionen EUR.

11

(12)  Genauer: Die Kommission konnte zur Änderung ihrer Entscheidung auf der Grundlage folgender Überlegung kein Verfahren einleiten: Die Bewertung des Wettbewerbsfaktors basierte auf einem Vergleich zwischen der Entwicklung des sichtbaren Verbrauchs des fraglichen Produkts und der Wachstumsrate des verarbeitenden Gewerbes insgesamt zwischen 1994 und 1999 sowie auf einer Prognose, die zum Zeitpunkt der Entscheidung korrekt war.

12

(13)  Vgl.: Beschluss des Gerichts erster Instanz (Vierte erweiterte Kammer) vom 5. November 2003. Kronoply GmbH & Co. KG gegen Kommission der Europäischen Gemeinschaften. Staatliche Beihilfen – Nichtigkeitsklage - Unzulässigkeit. Rechtssache T-130/02.

13

(14)  Siehe Fußnote 5.

14

(15)  Siehe Punkt 9 des Abschnitts Beschreibung.

15

(16)  Siehe Punkt 8 des Abschnitts Beschreibung.

16

(17)  Siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung.

17

(18)  Siehe Abschnitt 6 des Abschnitts Beschreibung.

18

(19)  ABl. C 74 vom 10.3.1998, Seite 9.

19

(20)  Siehe insbesondere Urteil in der Rechtssache 730/79 (Philip Morris/Kommission) Slg.1980, 2671.

20

---

III Oznámení

Komise

| 20.10.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 258/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 258/17

---

Doplněk k oznámení k nabídkovému řízení na náhradu při vývozu ovsa z Finska a Švédska

(Úřední věstník Evropské unie C 222 ze dne 4. září 2004)

(2004/C 258/05)

Na straně 9 v části II. Lhůty bodu 2 se první odstavec mění takto:

| „2. | U následujících týdenních výběrů nabídky končí lhůta pro předkládání nabídek každý čtvrtek v 10.00 hod.
  Ve dnech 4. listopadu 2004, 23. prosince 2004, 30. prosince 2004, 24. března 2005 a 5. května 2005 se nabídkové řízení neuskuteční.“ |
| --- | --- |

„2.

U následujících týdenních výběrů nabídky končí lhůta pro předkládání nabídek každý čtvrtek v 10.00 hod.

Ve dnech 4. listopadu 2004, 23. prosince 2004, 30. prosince 2004, 24. března 2005 a 5. května 2005 se nabídkové řízení neuskuteční.“

---

| 20.10.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 258/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 258/18

---

SDĚLENÍ O TARIC

(Integrovaný celní sazebník Evropských společenství)

(2004/C 258/06)

Integrovaný celní sazebník Evropských společenství (TARIC) obsahuje veškerá obchodní opatření stanovená v právních předpisech Společenství, tarifních, zemědělských a obchodních. TARIC je k dispozici na internetu (http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/dds/en/home.htm), je denně aktualizován za účelem zajištění toho, že široká veřejnost bude okamžitě informována o těchto obchodních opatřeních, a existuje v různých jazycích Společenství (s výjimkou maltštiny). Jsou poskytovány tyto informace:

| — | Tarifní opatření:






  — | celní sazby pro třetí země, jak uvedeno v kombinované nomenklatuře |
| --- | --- | --- |

—

Tarifní opatření:

—

celní sazby pro třetí země, jak uvedeno v kombinované nomenklatuře

| — | suspenze celních sazeb |
| --- | --- |

—

suspenze celních sazeb

| — | tarifní kvóty |
| --- | --- |

—

tarifní kvóty

| — | tarifní preference |
| --- | --- |

—

tarifní preference

| — | Zemědělská opatření:






  — | zemědělské komponenty |
| --- | --- | --- |

—

Zemědělská opatření:

—

zemědělské komponenty

| — | dodatečné clo na cukr a na mouku |
| --- | --- |

—

dodatečné clo na cukr a na mouku

| — | vyrovnávací poplatky |
| --- | --- |

—

vyrovnávací poplatky

| — | refundace pro základní (tj. nezpracované) zemědělské výrobky |
| --- | --- |

—

refundace pro základní (tj. nezpracované) zemědělské výrobky

| — | Obchodní opatření:






  — | antidumpingová cla |
| --- | --- | --- |

—

Obchodní opatření:

—

antidumpingová cla

| — | vyrovnávací cla |
| --- | --- |

—

vyrovnávací cla

| — | Opatření omezující pohyb zboží:






  — | zákazy dovozu/vývozu |
| --- | --- | --- |

—

Opatření omezující pohyb zboží:

—

zákazy dovozu/vývozu

| — | omezení dovozu/vývozu |
| --- | --- |

—

omezení dovozu/vývozu

| — | množstevní omezení |
| --- | --- |

—

množstevní omezení

| — | Opatření pro sběr statistických údajů:






  — | dohled dovozu |
| --- | --- | --- |

—

Opatření pro sběr statistických údajů:

—

dohled dovozu

| — | dohled vývozu |
| --- | --- |

—

dohled vývozu

S ohledem na možnost každodenní změny výše uvedených obchodních opatření a budoucí zavedení „elektronického cla“ rozhodla Komise nepokračovat v každoročním zveřejňování TARIC v Úředním věstníku Evropské unie, řada C.

TARIC byl naposledy zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie dne 30. dubna 2003 (Úř. věst. C 103, 30.4.2003, s. 1).

---