# Uradni list C 269/4. n

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 269 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 474. november 2004 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 269

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 474. november 2004

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Računsko sodišče |
| 2004/C 269/1 | Posebno poročilo št. 3/2004 o izterjavi nerednih plačil v okviru skupne kmetijske politike z odgovori Komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Računsko sodišče

2004/C 269/1

Posebno poročilo št. 3/2004 o izterjavi nerednih plačil v okviru skupne kmetijske politike z odgovori Komisije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Računsko sodišče

| 4.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 269/1

---

POSEBNO POROČILO št. 3/2004

o izterjavi nerednih plačil v okviru skupne kmetijske politike z odgovori Komisije

(v skladu z odstavkom 4(2) člena 248 Pogodbe ES)

(2004/C 269/01)

VSEBINA

| I–IX | POVZETEK |
| --- | --- |

I–IX

| 1–8 | UVOD |
| --- | --- |

1–8

| 9–68 | ANALIZA |
| --- | --- |

9–68

| 9–15 | Prijavljene nepravilnosti |
| --- | --- |

9–15

| 16–20 | Prijava nepravilnosti: kdo je za kaj zadolžen? |
| --- | --- |

16–20

| 21–27 | Prijava nepravilnosti: zamude, primanjkljaji in neskladnosti |
| --- | --- |

21–27

| 28–29 | Preverjanje podatkov: nezadovoljivo |
| --- | --- |

28–29

| 30–32 | Kakovost podatkov o nepravilnih plačilih: nepopolni in nedosledni |
| --- | --- |

30–32

| 33–39 | Izterjava in odpis: obveznosti držav članic in Komisije |
| --- | --- |

33–39

| 40–42 | Nizka stopnja izterjave |
| --- | --- |

40–42

| 43–51 | Sklepi Komisije o tem, kdo naj nosi stroške neizterjanih nepravilnih plačil: ni jasnih načel |
| --- | --- |

43–51

| 52–53 | Porazdelitev odgovornosti v Komisiji |
| --- | --- |

52–53

| 54–60 | Komisija premalo uporablja svoje izkušnje na področju nepravilnosti |
| --- | --- |

54–60

| 61–62 | Črna lista |
| --- | --- |

61–62

| 63–68 | Knjiženje dolgov |
| --- | --- |

63–68

| 69–73 | SKLEPI |
| --- | --- |

69–73

| 74–80 | PRIPOROČILA |
| --- | --- |

74–80

Odgovori Komisije

POVZETEK

| I. | Države članice morajo obvestiti Komisijo, ko v okviru skupne kmetijske politike (SKP) odkrijejo nepravilna plačila, višja od 4 000 EUR, in jih skušati izterjati. Če izterjava ni mogoča, se zadevni zneski odpišejo, stroške pa nosi Skupnost, razen v primeru, ko je razlog za neizterjavo malomarnost zadevne države članice. Predvidena je „črna lista“, na kateri so navedeni prejemniki nepravilnih plačil, ki v katerem koli letu presegajo 100 000 EUR. Po posebnem dogovoru države članice prijavljajo vse dolgove do Skupnosti, ki nastanejo v okviru SKP. |
| --- | --- |

I.

Države članice morajo obvestiti Komisijo, ko v okviru skupne kmetijske politike (SKP) odkrijejo nepravilna plačila, višja od 4 000 EUR, in jih skušati izterjati. Če izterjava ni mogoča, se zadevni zneski odpišejo, stroške pa nosi Skupnost, razen v primeru, ko je razlog za neizterjavo malomarnost zadevne države članice. Predvidena je „črna lista“, na kateri so navedeni prejemniki nepravilnih plačil, ki v katerem koli letu presegajo 100 000 EUR. Po posebnem dogovoru države članice prijavljajo vse dolgove do Skupnosti, ki nastanejo v okviru SKP.

| II. | Ob koncu leta 2002 je skupni znesek nepravilnih plačil, prijavljenih od leta 1971, znašal 3,1 milijarde EUR. Od tega je bilo od upravičencev izterjanih 537 milijonov EUR, 252 milijonov EUR pa je bilo odpisanih, in sicer na račun Skupnosti ali zadevnih držav članic. Preostalih 75 % prijavljenih nepravilnih plačil je bilo še vedno „nerešenih“, se pravi niti izterjanih niti odpisanih. Večina prijavljenih nepravilnih plačil se nanaša na intervencije na trgih: izdatki v sektorju sadja in zelenjave ter izvozna nadomestila predstavljajo več kot polovico celotnega zneska. |
| --- | --- |

II.

Ob koncu leta 2002 je skupni znesek nepravilnih plačil, prijavljenih od leta 1971, znašal 3,1 milijarde EUR. Od tega je bilo od upravičencev izterjanih 537 milijonov EUR, 252 milijonov EUR pa je bilo odpisanih, in sicer na račun Skupnosti ali zadevnih držav članic. Preostalih 75 % prijavljenih nepravilnih plačil je bilo še vedno „nerešenih“, se pravi niti izterjanih niti odpisanih. Večina prijavljenih nepravilnih plačil se nanaša na intervencije na trgih: izdatki v sektorju sadja in zelenjave ter izvozna nadomestila predstavljajo več kot polovico celotnega zneska.

| III. | Sodišče je ugotovilo, da države članice sporočajo nepravilnosti v skladu z zahtevami, vendar z različno velikimi zamudami. Prihaja tudi do nedoslednosti podatkov – podatki, ki jih posredujejo države članice, in zneski v podatkovni bazi, pridobljeni na podlagi teh podatkov, se razlikujejo. Podatkovna baza Komisije v zvezi s prijavljenimi nepravilnostmi je nepopolna in netočna. |
| --- | --- |

III.

Sodišče je ugotovilo, da države članice sporočajo nepravilnosti v skladu z zahtevami, vendar z različno velikimi zamudami. Prihaja tudi do nedoslednosti podatkov – podatki, ki jih posredujejo države članice, in zneski v podatkovni bazi, pridobljeni na podlagi teh podatkov, se razlikujejo. Podatkovna baza Komisije v zvezi s prijavljenimi nepravilnostmi je nepopolna in netočna.

| IV. | Nizka stopnja izterjave nepravilnih plačil (le 17-odstotna stopnja skupne izterjave od leta 1971) je deloma posledica zamud in praks državnih uprav (preložitev izterjave na čas, ko je zaključen zadevni pravni postopek v zvezi z goljufijo, odsotnost statusa prednostnega upnika za dolgove SKP, odsotnost zaviralnih dejavnikov za neutemeljene pritožbe), deloma pa nepripravljenost Komisije, da sprejme ponudbe delne poravnave. |
| --- | --- |

IV.

Nizka stopnja izterjave nepravilnih plačil (le 17-odstotna stopnja skupne izterjave od leta 1971) je deloma posledica zamud in praks državnih uprav (preložitev izterjave na čas, ko je zaključen zadevni pravni postopek v zvezi z goljufijo, odsotnost statusa prednostnega upnika za dolgove SKP, odsotnost zaviralnih dejavnikov za neutemeljene pritožbe), deloma pa nepripravljenost Komisije, da sprejme ponudbe delne poravnave.

| V. | Samo 10 % prijavljenih nepravilnih plačil je bilo odpisanih, deloma zato, ker so države članice le malo primerov prikazale kot neizterljive, in deloma zato, ker je bila Komisija počasna pri ukrepanju v zvezi z dolgoletnimi nepravilnimi plačili. Komisija ni imela primernih meril pri odločanju, ali bi morali odpisani zneski bremeniti države članice ali Skupnost, prav tako nima zadostnih podatkov o tem, ali se odločitve o odpisu izvajajo pravilno. |
| --- | --- |

V.

Samo 10 % prijavljenih nepravilnih plačil je bilo odpisanih, deloma zato, ker so države članice le malo primerov prikazale kot neizterljive, in deloma zato, ker je bila Komisija počasna pri ukrepanju v zvezi z dolgoletnimi nepravilnimi plačili. Komisija ni imela primernih meril pri odločanju, ali bi morali odpisani zneski bremeniti države članice ali Skupnost, prav tako nima zadostnih podatkov o tem, ali se odločitve o odpisu izvajajo pravilno.

| VI. | Odgovornost za nepravilna plačila SKP si delita OLAF in Generalni direktorat za kmetijstvo: formalne in dejanske odgovornosti se razlikujejo; prihaja do nesporazumov. Komisija ne uporablja sistematično podatkov, ki jih dobi o nepravilnostih, ko upravlja in predlaga spremembe v SKP. |
| --- | --- |

VI.

Odgovornost za nepravilna plačila SKP si delita OLAF in Generalni direktorat za kmetijstvo: formalne in dejanske odgovornosti se razlikujejo; prihaja do nesporazumov. Komisija ne uporablja sistematično podatkov, ki jih dobi o nepravilnostih, ko upravlja in predlaga spremembe v SKP.

| VII. | „Črna lista“ ne deluje. |
| --- | --- |

VII.

„Črna lista“ ne deluje.

| VIII. | Izvajanje posameznih dogovorov o tem, da morajo države članice prijaviti vse dolgove do Skupnosti v okviru SKP, se je v zadnjih letih sicer izboljšalo, vendar še vedno obstajajo številne pomanjkljivosti. Pridobljenih podatkov ni mogoče uskladiti s tistimi o nepravilnih plačilih. |
| --- | --- |

VIII.

Izvajanje posameznih dogovorov o tem, da morajo države članice prijaviti vse dolgove do Skupnosti v okviru SKP, se je v zadnjih letih sicer izboljšalo, vendar še vedno obstajajo številne pomanjkljivosti. Pridobljenih podatkov ni mogoče uskladiti s tistimi o nepravilnih plačilih.

| IX. | Sodišče Komisiji priporoča, naj ugotovi, ali so potrebne spremembe tako pri dogovorih o sporočanju, izterjavi in odpisu nepravilnih plačil SKP, da bi s tem odpravila zgoraj navedene pomanjkljivosti, kot tudi pri porazdelitvi odgovornosti med OLAF in Generalnim direktoratom za kmetijstvo. Sodišče Komisiji priporoča tudi, da se z državami članicami posvetuje v zvezi s prihodnostjo „črne liste“. |
| --- | --- |

IX.

Sodišče Komisiji priporoča, naj ugotovi, ali so potrebne spremembe tako pri dogovorih o sporočanju, izterjavi in odpisu nepravilnih plačil SKP, da bi s tem odpravila zgoraj navedene pomanjkljivosti, kot tudi pri porazdelitvi odgovornosti med OLAF in Generalnim direktoratom za kmetijstvo. Sodišče Komisiji priporoča tudi, da se z državami članicami posvetuje v zvezi s prihodnostjo „črne liste“.

UVOD

| 1. | Evropska unija na leto porabi več kot 40 milijard EUR za skupno kmetijsko politiko (SKP). Odgovornost za upravljanje teh odhodkov si delijo Komisija in države članice. To poročilo obravnava en vidik deljenega upravljanja: prijava in izterjava zneskov, ki so bili nepravilno izplačani gospodarskim subjektom, kmetom in drugim prejemnikom proračunskih sredstev iz SKP. |
| --- | --- |

1.

Evropska unija na leto porabi več kot 40 milijard EUR za skupno kmetijsko politiko (SKP). Odgovornost za upravljanje teh odhodkov si delijo Komisija in države članice. To poročilo obravnava en vidik deljenega upravljanja: prijava in izterjava zneskov, ki so bili nepravilno izplačani gospodarskim subjektom, kmetom in drugim prejemnikom proračunskih sredstev iz SKP.

| 2. | Skoraj vsa plačila iz naslova SKP opravijo plačilne agencije v državah članicah. Države članice morajo preveriti, ali so plačila opravljena pravilno, obvestiti Komisijo o nepravilnih plačilih in dolgovanih zneskih ter izterjati nepravilno izplačane zneske. |
| --- | --- |

2.

Skoraj vsa plačila iz naslova SKP opravijo plačilne agencije v državah članicah. Države članice morajo preveriti, ali so plačila opravljena pravilno, obvestiti Komisijo o nepravilnih plačilih in dolgovanih zneskih ter izterjati nepravilno izplačane zneske.

| 3. | Stroški nepravilnih plačil, ki jih države članice ne izterjajo, bremenijo proračun Skupnosti, razen če znesek ni bil izterjan zaradi malomarnosti zadevne države članice. V tem primeru stroške nepravilnih plačil nosi zadevna država članica. Prikaz 1 prikazuje delovanje sistema. |
| --- | --- |

3.

Stroški nepravilnih plačil, ki jih države članice ne izterjajo, bremenijo proračun Skupnosti, razen če znesek ni bil izterjan zaradi malomarnosti zadevne države članice. V tem primeru stroške nepravilnih plačil nosi zadevna država članica. Prikaz 1 prikazuje delovanje sistema.

Image

| 4. | Po podatkih Urada za boj proti goljufijam (OLAF), ki deluje v okviru Komisije, je konec leta 2002 kumulativna vsota nepravilnih plačil iz naslova SKP, ki so jih države članice prijavile Komisiji od leta 1971, znašala 3,1 milijarde EUR. Tabela 1 prikazuje sestavo te vsote in znesek, ki ga je treba še izterjati. |
| --- | --- |

4.

Po podatkih Urada za boj proti goljufijam (OLAF), ki deluje v okviru Komisije, je konec leta 2002 kumulativna vsota nepravilnih plačil iz naslova SKP, ki so jih države članice prijavile Komisiji od leta 1971, znašala 3,1 milijarde EUR. Tabela 1 prikazuje sestavo te vsote in znesek, ki ga je treba še izterjati.

Tabela 1

Analiza nepravilnosti, prijavljenih Komisiji od leta 1971

| (v milijonih eurov) |
| --- |
| Nepravilnosti, prijavljene po izplačilu | 3 139 |
| Znesek, ki je bil izterjan od upravičencev | 538 |
| Znesek, obračunan v breme držav članic | 142 |
| Znesek, odpisan EKUJS-u | 110 |
| Znesek, ki ga je treba izterjati (1) | 2 349 |
| Stanje na dan 31. decembra 2002.

  Vir: OLAF, baza podatkov ECR. |

(v milijonih eurov)

Nepravilnosti, prijavljene po izplačilu

3 139

Znesek, ki je bil izterjan od upravičencev

538

Znesek, obračunan v breme držav članic

142

Znesek, odpisan EKUJS-u

110

Znesek, ki ga je treba izterjati (1)

2 349

Stanje na dan 31. decembra 2002.

Vir: OLAF, baza podatkov ECR.

| 5. | Države članice morajo obvestiti Komisijo (OLAF), če so kateri prejemniki denarnih sredstev iz naslova SKP prejeli nepravilna plačila, ki skupaj znašajo več kot 100 000 EUR letno – „črna lista“ (2). |
| --- | --- |

5.

Države članice morajo obvestiti Komisijo (OLAF), če so kateri prejemniki denarnih sredstev iz naslova SKP prejeli nepravilna plačila, ki skupaj znašajo več kot 100 000 EUR letno – „črna lista“ (2).

| 6. | Cilj te revizije je bil oceniti vlogo Komisije in držav članic pri upravljanju in spremljanju izterjave nepravilno izplačanih zneskov iz naslova SKP. V ta namen je bilo treba preučiti, ali države članice po odkritju goljufij in nepravilnosti pravilno obveščajo Komisijo o teh primerih, ugotavljajo povezane dolgove in sprejemajo ukrepe za izterjavo. Revizija pa ni preverjala, kako uspešno agencije držav članic za nadzor in preiskave goljufij odkrivajo goljufije in nepravilnosti. |
| --- | --- |

6.

Cilj te revizije je bil oceniti vlogo Komisije in držav članic pri upravljanju in spremljanju izterjave nepravilno izplačanih zneskov iz naslova SKP. V ta namen je bilo treba preučiti, ali države članice po odkritju goljufij in nepravilnosti pravilno obveščajo Komisijo o teh primerih, ugotavljajo povezane dolgove in sprejemajo ukrepe za izterjavo. Revizija pa ni preverjala, kako uspešno agencije držav članic za nadzor in preiskave goljufij odkrivajo goljufije in nepravilnosti.

| 7. | Sodišče je preverilo:






  (a) | kaj kažejo predloženi podatki o obsegu, naravi in vzrokih nepravilnosti; |
| --- | --- | --- |

7.

Sodišče je preverilo:

(a)

kaj kažejo predloženi podatki o obsegu, naravi in vzrokih nepravilnosti;

| (b) | ali države članice in Komisija sprejemajo ustrezne ukrepe za izterjavo ali odpis nepravilnih plačil; |
| --- | --- |

(b)

ali države članice in Komisija sprejemajo ustrezne ukrepe za izterjavo ali odpis nepravilnih plačil;

| (c) | ali so ureditve za pošiljanje informacij o nepravilnostih zadovoljive; |
| --- | --- |

(c)

ali so ureditve za pošiljanje informacij o nepravilnostih zadovoljive;

| (d) | ali je „črna lista“ učinkovita; |
| --- | --- |

(d)

ali je „črna lista“ učinkovita;

| (e) | primerjavo podatkov o nepravilnih plačilih in dolgovih. |
| --- | --- |

(e)

primerjavo podatkov o nepravilnih plačilih in dolgovih.

| 8. | Revizija je bila opravljena pri Komisiji in v devetih državah članicah: na Danskem, v Nemčiji, Grčiji, Španiji, Franciji, na Irskem, v Italiji, na Portugalskem in v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

8.

Revizija je bila opravljena pri Komisiji in v devetih državah članicah: na Danskem, v Nemčiji, Grčiji, Španiji, Franciji, na Irskem, v Italiji, na Portugalskem in v Združenem kraljestvu.

ANALIZA

Prijavljene nepravilnosti

| 9. | Na dan 31. decembra 2002 so nepravilna plačila, prijavljena od leta 1971 in evidentirana v ustrezni zbirki podatkov Komisije (register zunanjih obvestil – External Communications Registry, ECR) skupaj znašala 3 139 milijonov EUR (3). Znesek, ki je bil na isti datum zabeležen kot „znesek za izterjavo“, je znašal 2 349 milijonov EUR. Z drugimi besedami, 25 % nepravilnih plačil, opravljenih od leta 1971, je bilo bodisi izterjanih od prejemnikov bodisi obračunanih v breme držav članic ali odpisanih od proračuna. |
| --- | --- |

9.

Na dan 31. decembra 2002 so nepravilna plačila, prijavljena od leta 1971 in evidentirana v ustrezni zbirki podatkov Komisije (register zunanjih obvestil – External Communications Registry, ECR) skupaj znašala 3 139 milijonov EUR (3). Znesek, ki je bil na isti datum zabeležen kot „znesek za izterjavo“, je znašal 2 349 milijonov EUR. Z drugimi besedami, 25 % nepravilnih plačil, opravljenih od leta 1971, je bilo bodisi izterjanih od prejemnikov bodisi obračunanih v breme držav članic ali odpisanih od proračuna.

| 10. | Tabela 2 prikazuje vrednost prijavljenih nepravilnih plačil in kumulativno stopnjo izterjav po državah članicah (4). Tabelo izkrivljajo prevladujoče številke za Italijo, ki:






  (a) | je prijavila 55 % nepravilnih plačil (vendar glej odstavek 24); |
| --- | --- | --- |

10.

Tabela 2 prikazuje vrednost prijavljenih nepravilnih plačil in kumulativno stopnjo izterjav po državah članicah (4). Tabelo izkrivljajo prevladujoče številke za Italijo, ki:

(a)

je prijavila 55 % nepravilnih plačil (vendar glej odstavek 24);

| (b) | ima najnižjo kumulativno stopnjo izterjav (10 % nepravilnih plačil, opravljenih od leta 1971). |
| --- | --- |

(b)

ima najnižjo kumulativno stopnjo izterjav (10 % nepravilnih plačil, opravljenih od leta 1971).

Tabela 2

Nepravilnosti, odkrite po izplačilu, in stopnje izterjave (1971–2002)

| DČ | Zneski, odkriti po izplačilu | Izterjani zneski | % kumulativne stopnje izterjave |
| --- | --- | --- | --- |
| IT | 1 735 | 173 | 10 |
| DE | 403 | 40 | 10 |
| ES | 264 | 35 | 13 |
| BE | 100 | 15 | 15 |
| AT | 8 | 2 | 22 |
| PT | 50 | 13 | 25 |
| SE | 1 | 0 | 36 |
| FR | 159 | 58 | 36 |
| UK | 122 | 49 | 40 |
| EL | 131 | 54 | 41 |
| NL | 84 | 47 | 56 |
| IE | 39 | 23 | 58 |
| DK | 40 | 28 | 71 |
| FI | 1 | 1 | 90 |
| LU | pm | pm | pm |
| Skupaj | 3 139 | 537 | 17 |
| Stanje na dan 31. decembra 2002.

  Pozor: Številke so zaokrožene na 1 000 000 eurov.

  Vir: OLAF, baza podatkov ECR. |

DČ

Zneski, odkriti po izplačilu

Izterjani zneski

% kumulativne stopnje izterjave

IT

1 735

173

10

DE

403

40

10

ES

264

35

13

BE

100

15

15

AT

8

2

22

PT

50

13

25

SE

1

0

36

FR

159

58

36

UK

122

49

40

EL

131

54

41

NL

84

47

56

IE

39

23

58

DK

40

28

71

FI

1

1

90

LU

pm

pm

pm

Skupaj

3 139

537

17

Stanje na dan 31. decembra 2002.

Pozor: Številke so zaokrožene na 1 000 000 eurov.

Vir: OLAF, baza podatkov ECR.

| 11. | Na dan 31. decembra 2002 je 21 % dolgov nastalo pred letom 1994 (glej Prikaz 2). |
| --- | --- |

11.

Na dan 31. decembra 2002 je 21 % dolgov nastalo pred letom 1994 (glej Prikaz 2).

| 12. | Prikaz 3 prikazuje glavne proračunske postavke, v katerih se pojavljajo prijavljene nepravilnosti. Približno ena četrtina se jih pojavlja v sektorju sadja in zelenjave, med eno četrtino in eno tretjino pa pri izvoznih nadomestilih. |
| --- | --- |

12.

Prikaz 3 prikazuje glavne proračunske postavke, v katerih se pojavljajo prijavljene nepravilnosti. Približno ena četrtina se jih pojavlja v sektorju sadja in zelenjave, med eno četrtino in eno tretjino pa pri izvoznih nadomestilih.

Image

Image

| 13. | Nepravilna plačila so precej redko prijavljena na področjih proračunskega financiranja, za katera velja integrirani administrativni in kontrolni sistem (IACS) (predvsem pomoč na površino in plačila živalskih premij). Razlog za to izhaja iz dejstva, da:






  (a) | za zahtevke iz IACS velja 100-odstotno preverjanje vseh zahtevkov z računalniško podprtim navzkrižnim preverjanjem ter primerjavo z neodvisnimi podatki in pregledi vzorca na kraju samem, preden se opravijo plačila. Če se odkrije nepravilnost, se torej zahtevek blokira pred plačilom; |
| --- | --- | --- |

13.

Nepravilna plačila so precej redko prijavljena na področjih proračunskega financiranja, za katera velja integrirani administrativni in kontrolni sistem (IACS) (predvsem pomoč na površino in plačila živalskih premij). Razlog za to izhaja iz dejstva, da:

(a)

za zahtevke iz IACS velja 100-odstotno preverjanje vseh zahtevkov z računalniško podprtim navzkrižnim preverjanjem ter primerjavo z neodvisnimi podatki in pregledi vzorca na kraju samem, preden se opravijo plačila. Če se odkrije nepravilnost, se torej zahtevek blokira pred plačilom;

| (b) | če se izjemoma nepravilnosti odkrijejo po plačilu, je zadevni znesek običajno manjši od 4 000 EUR in ga plačilne agencije pogosto lahko izterjajo tako, da ga odbijejo od kasnejših zahtevkov; in |
| --- | --- |

(b)

če se izjemoma nepravilnosti odkrijejo po plačilu, je zadevni znesek običajno manjši od 4 000 EUR in ga plačilne agencije pogosto lahko izterjajo tako, da ga odbijejo od kasnejših zahtevkov; in

| (c) | upravne kazni so določene s predpisi, kar plačilnim agencijam omogoča, da sprejmejo ustrezne ukrepe, ko odkrijejo lažne terjatve, ne da bi se za to morale obrniti na sodišče. |
| --- | --- |

(c)

upravne kazni so določene s predpisi, kar plačilnim agencijam omogoča, da sprejmejo ustrezne ukrepe, ko odkrijejo lažne terjatve, ne da bi se za to morale obrniti na sodišče.

| 14. | Od primerov prijavljenih nepravilnosti jih je 29 zajemalo 40 % celotnega zneska za izterjavo na dan 31. decembra 2002. Ti primeri so navedeni v Prilogi A. |
| --- | --- |

14.

Od primerov prijavljenih nepravilnosti jih je 29 zajemalo 40 % celotnega zneska za izterjavo na dan 31. decembra 2002. Ti primeri so navedeni v Prilogi A.

| 15. | Nemogoče je natančno oceniti stopnjo nepravilnosti, ki vplivajo na SKP. Na podlagi prijavljenih podatkov pa je mogoče ugotoviti:






  (a) | Vrednost nepravilnosti od leta 1994 do 2001 je med 0,3 % in 1,4 % kmetijskega proračuna EU za leto, v katerem so te prijavljene. Če izvzamemo Italijo, te vrednosti dosegajo 0,5 % ali manj (glej Tabelo 3). |
| --- | --- | --- |

15.

Nemogoče je natančno oceniti stopnjo nepravilnosti, ki vplivajo na SKP. Na podlagi prijavljenih podatkov pa je mogoče ugotoviti:

(a)

Vrednost nepravilnosti od leta 1994 do 2001 je med 0,3 % in 1,4 % kmetijskega proračuna EU za leto, v katerem so te prijavljene. Če izvzamemo Italijo, te vrednosti dosegajo 0,5 % ali manj (glej Tabelo 3).

| (b) | Nepravilnosti v najbolj prizadetih proračunskih postavkah (sadje in zelenjava ter izvozna nadomestila – glej Prikaz 3) predstavljajo 1,7 % porabljenih sredstev za te postavke med letoma 1994 in 2001. |
| --- | --- |

(b)

Nepravilnosti v najbolj prizadetih proračunskih postavkah (sadje in zelenjava ter izvozna nadomestila – glej Prikaz 3) predstavljajo 1,7 % porabljenih sredstev za te postavke med letoma 1994 in 2001.

Tabela 3

Gibanje vrednosti prijavljenih nepravilnosti

| (v milijonih eurov) |
| --- |
| | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| Izkazani stroški za EKUJS Jamstva | 33 593 | 35 654 | 39 062 | 40 884 | 38 857 | 40 726 | 40 411 | 41 594 | 42 711 |
| Prijavljene nepravilnosti | 461,2 | 227,6 | 251,7 | 154,6 | 263,1 | 224,0 | 467,3 | 104,1 | 198,0 |
| Odstotek letnega proračuna | 1,4 | 0,6 | 0,6 | 0,4 | 0,7 | 0,6 | 1,2 | 0,3 | 0,5 |
| Izkazani stroški za EKUJS, razen Italije | 30 000 | 31 285 | 34 631 | 35 559 | 34 708 | 35 709 | 35 874 | 36 124 | 37 022 |
| Prijavljene nepravilnosti, razen Italije | 136,6 | 139,5 | 86,6 | 124,1 | 100,4 | 163,9 | 166,6 | 65,3 | 134,1 |
| Odstotek letnega proračuna, razen Italije | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,5 | 0,5 | 0,2 | 0,4 |
| Vir: Tabela 4.6 letnega poročila Evropskega računskega sodišča za leto 2002 in OLAF-ova baza podatkov ECR na dan 31. decembra 2002 (kar pa ni skladno s številkami v Poročilu Komisije 2002 o boju proti goljufijam). |

(v milijonih eurov)

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Izkazani stroški za EKUJS Jamstva

33 593

35 654

39 062

40 884

38 857

40 726

40 411

41 594

42 711

Prijavljene nepravilnosti

461,2

227,6

251,7

154,6

263,1

224,0

467,3

104,1

198,0

Odstotek letnega proračuna

1,4

0,6

0,6

0,4

0,7

0,6

1,2

0,3

0,5

Izkazani stroški za EKUJS, razen Italije

30 000

31 285

34 631

35 559

34 708

35 709

35 874

36 124

37 022

Prijavljene nepravilnosti, razen Italije

136,6

139,5

86,6

124,1

100,4

163,9

166,6

65,3

134,1

Odstotek letnega proračuna, razen Italije

0,5

0,4

0,3

0,3

0,3

0,5

0,5

0,2

0,4

Vir: Tabela 4.6 letnega poročila Evropskega računskega sodišča za leto 2002 in OLAF-ova baza podatkov ECR na dan 31. decembra 2002 (kar pa ni skladno s številkami v Poročilu Komisije 2002 o boju proti goljufijam).

Prijava nepravilnosti: Kdo je za kaj zadolžen?

| 16. | Države članice morajo Komisiji vsako četrtletje (5) prijaviti vsa nepravilna plačila, ki presegajo 4 000 EUR ter ki „so bila predmet primarnih upravnih ali sodnih ugotovitev o dejstvih“ (6). Prijava mora vsebovati vrsto kvantitativnih in kvalitativnih podatkov o goljufiji, kot je znesek, proračunska postavka, vrsta goljufije, metoda odkrivanja itd. Vsi ti podatki se vnesejo v ECR. |
| --- | --- |

16.

Države članice morajo Komisiji vsako četrtletje (5) prijaviti vsa nepravilna plačila, ki presegajo 4 000 EUR ter ki „so bila predmet primarnih upravnih ali sodnih ugotovitev o dejstvih“ (6). Prijava mora vsebovati vrsto kvantitativnih in kvalitativnih podatkov o goljufiji, kot je znesek, proračunska postavka, vrsta goljufije, metoda odkrivanja itd. Vsi ti podatki se vnesejo v ECR.

| 17. | Komisija je v zakonodaji in delovnih dokumentih opredelila pojem temeljnih upravnih ali sodnih ugotovitev. Kljub temu pa si države članice zahtevo razlagajo različno. |
| --- | --- |

17.

Komisija je v zakonodaji in delovnih dokumentih opredelila pojem temeljnih upravnih ali sodnih ugotovitev. Kljub temu pa si države članice zahtevo razlagajo različno.

| 18. | Poleg tega morajo države članice Komisijo vsako četrtletje obvestiti o ukrepih, ki so jih sprejele po prijavi nepravilnosti, vključno z izterjanimi zneski, razlogi za opustitev izterjave itd. (7). |
| --- | --- |

18.

Poleg tega morajo države članice Komisijo vsako četrtletje obvestiti o ukrepih, ki so jih sprejele po prijavi nepravilnosti, vključno z izterjanimi zneski, razlogi za opustitev izterjave itd. (7).

| 19. | Kadar država članica meni, da zneska ni mogoče v celoti izterjati, mora obvestiti Komisijo, ali meni, da bi znesek morala prevzeti EU ali država članica (8), in zakaj. |
| --- | --- |

19.

Kadar država članica meni, da zneska ni mogoče v celoti izterjati, mora obvestiti Komisijo, ali meni, da bi znesek morala prevzeti EU ali država članica (8), in zakaj.

| 20. | OLAF vnese podatke o prijavah v ECR. Zbirko podatkov ECR so zaporedno vodili Generalni direktorat za kmetijstvo Komisije Evropskih skupnosti, Enota Komisije za koordinacijo preprečevanja goljufij (UCLAF) in od leta 1995 OLAF. |
| --- | --- |

20.

OLAF vnese podatke o prijavah v ECR. Zbirko podatkov ECR so zaporedno vodili Generalni direktorat za kmetijstvo Komisije Evropskih skupnosti, Enota Komisije za koordinacijo preprečevanja goljufij (UCLAF) in od leta 1995 OLAF.

Prijava nepravilnosti: zamude, pomanjkljivosti in neskladnosti

| 21. | Države članice morajo nepravilnosti prijaviti v dveh mesecih po koncu vsakega četrtletja, vendar v letu 2002 približno 65 % sporočil (2 147 sporočil) ni bilo prijavljenih pravočasno (9). |
| --- | --- |

21.

Države članice morajo nepravilnosti prijaviti v dveh mesecih po koncu vsakega četrtletja, vendar v letu 2002 približno 65 % sporočil (2 147 sporočil) ni bilo prijavljenih pravočasno (9).

| 22. | Države članice so Komisijo obvestile o nepravilnostih povprečno več kot eno leto po odkritju (10). Povprečna hitrost poročanja posameznih držav članic je bila od 8 mesecev (Portugalska) do 23 mesecev (Luksemburg) (glej Prikaz 4). |
| --- | --- |

22.

Države članice so Komisijo obvestile o nepravilnostih povprečno več kot eno leto po odkritju (10). Povprečna hitrost poročanja posameznih držav članic je bila od 8 mesecev (Portugalska) do 23 mesecev (Luksemburg) (glej Prikaz 4).

Image

| 23. | Nemčija, Španija in Francija so prijavile največ primerov v letu 2002, najvišjo vrednost pa je v istem letu prijavila Italija, 80 milijonov EUR, sledila ji je Španija z 59 milijoni EUR (glej Prikaz 5). |
| --- | --- |

23.

Nemčija, Španija in Francija so prijavile največ primerov v letu 2002, najvišjo vrednost pa je v istem letu prijavila Italija, 80 milijonov EUR, sledila ji je Španija z 59 milijoni EUR (glej Prikaz 5).

Image

| 24. | Italija poroča o primerih na podlagi poročila o nepravilnostih, ki ga pripravi organ za nadzor in preiskave. V nekaterih primerih ti organi niso preverili, ali so bila domnevno nepravilna plačila opravljena. Zaradi tega je prišlo v ECR do previsoko navedenih zneskov za izterjavo. |
| --- | --- |

24.

Italija poroča o primerih na podlagi poročila o nepravilnostih, ki ga pripravi organ za nadzor in preiskave. V nekaterih primerih ti organi niso preverili, ali so bila domnevno nepravilna plačila opravljena. Zaradi tega je prišlo v ECR do previsoko navedenih zneskov za izterjavo.

Italijanska preiskovalna agencija je prijavila podjetje, ki je z goljufijo pridobilo subvencije iz SKP za predelavo paradižnikov. Šlo je za znesek v višini 2,71 milijona EUR. Dejansko pa so bili zahtevki vloženi, a nikoli izplačani. Dolga torej ni.

| 25. | Za 91 primerov v ECR države članice niso predložile podatkov o vključenih zneskih. Od teh jih je bilo 37 prijavljenih med letoma 1979 in 1998. Sodišče je avgusta leta 2002 na to opozorilo OLAF. Eno leto kasneje OLAF od držav članic ni zahteval dopolnjenih podatkov za te primere. |
| --- | --- |

25.

Za 91 primerov v ECR države članice niso predložile podatkov o vključenih zneskih. Od teh jih je bilo 37 prijavljenih med letoma 1979 in 1998. Sodišče je avgusta leta 2002 na to opozorilo OLAF. Eno leto kasneje OLAF od držav članic ni zahteval dopolnjenih podatkov za te primere.

| 26. | ECR določa, da je treba kazni in obresti evidentirati ločeno (11). Kljub temu pa so nekatere države članice vključile kazni in obresti v glavnico (Španija, Irska). Podatki o kaznih in obrestih so bili v ECR evidentirani v manj kot 4 % primerov. Samo 5 % primerov, prijavljenih ali dopolnjenih v letu 2002, je vsebovalo podatke o kaznih. |
| --- | --- |

26.

ECR določa, da je treba kazni in obresti evidentirati ločeno (11). Kljub temu pa so nekatere države članice vključile kazni in obresti v glavnico (Španija, Irska). Podatki o kaznih in obrestih so bili v ECR evidentirani v manj kot 4 % primerov. Samo 5 % primerov, prijavljenih ali dopolnjenih v letu 2002, je vsebovalo podatke o kaznih.

| 27. | Bilo je tudi precej neskladnosti, kar zadeva opredelitev in obseg predloženih podatkov. Tako na primer v približno 47 % primerov, prijavljenih za leto 2002 (12), ni bil opravljen opis proizvoda. V 7 % ni bila opredeljena vrsta nepravilnosti, v 4 % pa ni bila opredeljena metoda odkrivanja. |
| --- | --- |

27.

Bilo je tudi precej neskladnosti, kar zadeva opredelitev in obseg predloženih podatkov. Tako na primer v približno 47 % primerov, prijavljenih za leto 2002 (12), ni bil opravljen opis proizvoda. V 7 % ni bila opredeljena vrsta nepravilnosti, v 4 % pa ni bila opredeljena metoda odkrivanja.

Preverjanje podatkov: nezadovoljivo

| 28. | Ker ni bilo postopka za sistematično preverjanje popolnosti in točnosti zbirke podatkov ECR na kraju samem, glede na podatke o primerih nepravilnosti, ki jih imajo države članice, je OLAF v letih 2002 in 2003 države članice zaprosil, da preverijo točnost podatkov v ECR. Države članice večinoma niso preverjale nepravilnosti, prijavljenih pred letom 2002. |
| --- | --- |

28.

Ker ni bilo postopka za sistematično preverjanje popolnosti in točnosti zbirke podatkov ECR na kraju samem, glede na podatke o primerih nepravilnosti, ki jih imajo države članice, je OLAF v letih 2002 in 2003 države članice zaprosil, da preverijo točnost podatkov v ECR. Države članice večinoma niso preverjale nepravilnosti, prijavljenih pred letom 2002.

| 29. | Večina držav članic je opozorila na neskladnosti med podatki držav članic in ECR. OLAF nima analize o teh neskladnostih, razlogih zanje, popravnih ukrepih ali spremembah, opravljenih v ECR. OLAF tudi ni poskušal preveriti, ali so države članice prijavile vse primere, ki bi jih morale prijaviti, oziroma ali so države članice neustrezno zaključile primere in učinek nepravilnosti opredelile kot ničeln. |
| --- | --- |

29.

Večina držav članic je opozorila na neskladnosti med podatki držav članic in ECR. OLAF nima analize o teh neskladnostih, razlogih zanje, popravnih ukrepih ali spremembah, opravljenih v ECR. OLAF tudi ni poskušal preveriti, ali so države članice prijavile vse primere, ki bi jih morale prijaviti, oziroma ali so države članice neustrezno zaključile primere in učinek nepravilnosti opredelile kot ničeln.

Kakovost podatkov o nepravilnih plačilih: nepopolni in nedosledni

| 30. | Zaradi razlogov, navedenih v odstavkih 21 do 29 ter 31 in 32, se zbirka podatkov ECR (in številke v zvezi z nepravilnostmi in dolgovi iz naslova SKP, objavljene v Poročilu Komisije o boju proti goljufijam za leto 2002) ne more obravnavati kot zanesljiv, popoln in točen vir. |
| --- | --- |

30.

Zaradi razlogov, navedenih v odstavkih 21 do 29 ter 31 in 32, se zbirka podatkov ECR (in številke v zvezi z nepravilnostmi in dolgovi iz naslova SKP, objavljene v Poročilu Komisije o boju proti goljufijam za leto 2002) ne more obravnavati kot zanesljiv, popoln in točen vir.

| 31. | Poleg primerov, ki jih prijavijo države članice, OLAF sam sproži preiskave nekaterih primerov nepravilnosti v sektorju SKP (kot drugje v proračunu Skupnosti). OLAF hrani zbirko podatkov, ki se imenuje „sistem upravljanja primerov“ (Case Management System, CMS), v katero evidentira potek teh primerov. CMS ne pokaže, ali je primer evidentiran v ECR niti, kadar je to primerno, ali je obračunan v breme držav članic v skladu s postopkom potrditve obračunov (glej odstavke 34 do 37). Iz vzorca 26 primerov, evidentiranih v CMS, je bilo le trinajstim mogoče zadovoljivo slediti do vpisa v ECR ali do zaključka primera, ker ni bila odkrita nobena nepravilnost. |
| --- | --- |

31.

Poleg primerov, ki jih prijavijo države članice, OLAF sam sproži preiskave nekaterih primerov nepravilnosti v sektorju SKP (kot drugje v proračunu Skupnosti). OLAF hrani zbirko podatkov, ki se imenuje „sistem upravljanja primerov“ (Case Management System, CMS), v katero evidentira potek teh primerov. CMS ne pokaže, ali je primer evidentiran v ECR niti, kadar je to primerno, ali je obračunan v breme držav članic v skladu s postopkom potrditve obračunov (glej odstavke 34 do 37). Iz vzorca 26 primerov, evidentiranih v CMS, je bilo le trinajstim mogoče zadovoljivo slediti do vpisa v ECR ali do zaključka primera, ker ni bila odkrita nobena nepravilnost.

| 32. | Poročilo Komisije o boju proti goljufijam za leto 2002 vsebuje previsoko kumulativno vsoto prijavljenih nepravilnosti v zvezi s SKP. Previsoke številke so:






  (a) | 844 milijonov EUR, kadar so zneski v zvezi z nepravilnostmi, odkritimi pred plačilom, ki so bili prijavljeni v italijanskih lirah, zapisani v isti številki v eurih; |
| --- | --- | --- |

32.

Poročilo Komisije o boju proti goljufijam za leto 2002 vsebuje previsoko kumulativno vsoto prijavljenih nepravilnosti v zvezi s SKP. Previsoke številke so:

(a)

844 milijonov EUR, kadar so zneski v zvezi z nepravilnostmi, odkritimi pred plačilom, ki so bili prijavljeni v italijanskih lirah, zapisani v isti številki v eurih;

| (b) | vsaj 50 milijonov EUR za dvojno štete prijave, ker so bile v ECR prikazane, kot da so bile odkrite pred plačilom in tudi po njem; |
| --- | --- |

(b)

vsaj 50 milijonov EUR za dvojno štete prijave, ker so bile v ECR prikazane, kot da so bile odkrite pred plačilom in tudi po njem;

| (c) | vsaj 19 milijonov EUR za zneske, prijavljene v nacionalni valuti in evidentirane v eurih brez pretvorbe. |
| --- | --- |

(c)

vsaj 19 milijonov EUR za zneske, prijavljene v nacionalni valuti in evidentirane v eurih brez pretvorbe.

Izterjava in odpis: obveznosti držav članic in Komisije

| 33. | Države članice morajo:






  (a) | prepričati se, da so transakcije iz naslova SKP pravilno opravljene; |
| --- | --- | --- |

33.

Države članice morajo:

(a)

prepričati se, da so transakcije iz naslova SKP pravilno opravljene;

| (b) | preprečiti in odkriti nepravilnosti; |
| --- | --- |

(b)

preprečiti in odkriti nepravilnosti;

| (c) | izterjati zneske, izgubljene zaradi nepravilnosti ali malomarnosti, pri čemer lahko zadržijo 20 % izterjanih zneskov (13); |
| --- | --- |

(c)

izterjati zneske, izgubljene zaradi nepravilnosti ali malomarnosti, pri čemer lahko zadržijo 20 % izterjanih zneskov (13);

| (d) | obvestiti Komisijo o neplačanih zneskih; in |
| --- | --- |

(d)

obvestiti Komisijo o neplačanih zneskih; in

| (e) | o zneskih, ki verjetno ne bodo izterjani. |
| --- | --- |

(e)

o zneskih, ki verjetno ne bodo izterjani.

| 34. | Komisija odloči, ali mora za zneske, ki jih ni mogoče izterjati, bremeniti Skupnost ali zadevno državo članico (če je neizterjava posledica malomarnosti ali nepravilnosti te države članice) (14). |
| --- | --- |

34.

Komisija odloči, ali mora za zneske, ki jih ni mogoče izterjati, bremeniti Skupnost ali zadevno državo članico (če je neizterjava posledica malomarnosti ali nepravilnosti te države članice) (14).

| 35. | Kadar Komisija sklene, da mora finančne posledice neizterjave prevzeti zadevna država članica, se odločitev sprejme v skladu s postopkom „potrditve obračunov“. V tem postopku se Komisija odloči, ali so odhodki, ki so jih prevzele plačilne agencije, izvršeni v skladu z zakonodajo ES in ali naj se dokončno obračunajo v breme proračuna EU. Če se morajo zneski obračunati v breme držav članic, jih Komisija odtegne od mesečnih plačil zadevni plačilni agenciji za financiranje SKP. |
| --- | --- |

35.

Kadar Komisija sklene, da mora finančne posledice neizterjave prevzeti zadevna država članica, se odločitev sprejme v skladu s postopkom „potrditve obračunov“. V tem postopku se Komisija odloči, ali so odhodki, ki so jih prevzele plačilne agencije, izvršeni v skladu z zakonodajo ES in ali naj se dokončno obračunajo v breme proračuna EU. Če se morajo zneski obračunati v breme držav članic, jih Komisija odtegne od mesečnih plačil zadevni plačilni agenciji za financiranje SKP.

| 36. | OLAF (in prej UCLAF) mora dati priporočila o tem, ali bi bilo zneske treba odpisati od proračuna (tako da jih prevzamejo davkoplačevalci Skupnosti) ali pa jih v primerih malomarnosti obračunati v breme držav članic. Generalni direktorat za kmetijstvo je odgovoren za odločitev Komisije. |
| --- | --- |

36.

OLAF (in prej UCLAF) mora dati priporočila o tem, ali bi bilo zneske treba odpisati od proračuna (tako da jih prevzamejo davkoplačevalci Skupnosti) ali pa jih v primerih malomarnosti obračunati v breme držav članic. Generalni direktorat za kmetijstvo je odgovoren za odločitev Komisije.

| 37. | Zakonodaja Skupnosti prepušča Komisiji odločitev o tem, ali je neizterjavo v danem primeru treba pripisati malomarnosti države članice in stroške obračunati v breme nacionalnih davkoplačevalcev. Obstaja pa tudi sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti. To je leta 1989 (15) odločilo, da italijanski organi oblasti niso ravnali dovolj skrbno, ker so čakali štiri do deset let, preden so začeli s postopki za izterjavo nepravilno izplačanih zneskov (16). |
| --- | --- |

37.

Zakonodaja Skupnosti prepušča Komisiji odločitev o tem, ali je neizterjavo v danem primeru treba pripisati malomarnosti države članice in stroške obračunati v breme nacionalnih davkoplačevalcev. Obstaja pa tudi sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti. To je leta 1989 (15) odločilo, da italijanski organi oblasti niso ravnali dovolj skrbno, ker so čakali štiri do deset let, preden so začeli s postopki za izterjavo nepravilno izplačanih zneskov (16).

| 38. | V pravilno delujočem sistemu:






  (a) | države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da izterjajo nepravilno izplačane zneske; |
| --- | --- | --- |

38.

V pravilno delujočem sistemu:

(a)

države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da izterjajo nepravilno izplačane zneske;

| (b) | Komisija spodbuja države članice, da delujejo učinkovito; |
| --- | --- |

(b)

Komisija spodbuja države članice, da delujejo učinkovito;

| (c) | Komisija sprejme ustrezne odločitve o tem, ali se za nepravilno izplačane zneske, ki niso izterjani, bremeni proračun Skupnosti ali posamezno državo članico, ki jo to zadeva; |
| --- | --- |

(c)

Komisija sprejme ustrezne odločitve o tem, ali se za nepravilno izplačane zneske, ki niso izterjani, bremeni proračun Skupnosti ali posamezno državo članico, ki jo to zadeva;

| (d) | Komisija podatke o pojavu nepravilnosti uporabi za upravljanje SKP, da bi izboljšala postopke nadzora. |
| --- | --- |

(d)

Komisija podatke o pojavu nepravilnosti uporabi za upravljanje SKP, da bi izboljšala postopke nadzora.

| 39. | Ureditve so bile nezadovoljive z vseh štirih vidikov. |
| --- | --- |

39.

Ureditve so bile nezadovoljive z vseh štirih vidikov.

Nizka stopnja izterjave

| 40. | Tabela 2 prikazuje, da je bila ob koncu leta 2002 kumulativna stopnja izterjav le 17-odstotna. |
| --- | --- |

40.

Tabela 2 prikazuje, da je bila ob koncu leta 2002 kumulativna stopnja izterjav le 17-odstotna.

| 41. | Glavni razlogi za nizko stopnjo izterjav so:






  (a) | upravni in sodni sistemi nekaterih držav članic so počasni. To zmanjšuje verjetnost izterjave, ker sredstva izginjajo, podjetja se zapirajo, posamezni prejemniki izginejo ali umrejo itd.;
  Napačni zahtevki za pomoč za proizvodnjo koncentriranega vina so bili podlaga za nepravilna plačila v višini 8,3 milijona EUR.Nepravilnost je bila prvič prijavljena grški plačilni agenciji leta 1990.Grško ministrstvo za kmetijstvo do decembra 1996 tega ni obravnavalo kot nepravilnost.Primer, ki je bil predložen v obravnavo grškemu sodišču, še vedno ni bil sodno obravnavan in denarna sredstva niso bila izterjana. |
| --- | --- | --- |

41.

Glavni razlogi za nizko stopnjo izterjav so:

(a)

upravni in sodni sistemi nekaterih držav članic so počasni. To zmanjšuje verjetnost izterjave, ker sredstva izginjajo, podjetja se zapirajo, posamezni prejemniki izginejo ali umrejo itd.;

| (b) | z izterjavo se zavlačuje tudi, kadar so postopki izterjave začasno ustavljeni, dokler se ne sprejme odločitev o rezultatu kakršnega koli povezanega primera goljufije (na primer Italija). Za primere goljufije je potreben dokaz o naklepnem dejanju, preden je mogoče koga spoznati za krivega, kar pa ni potrebno za izterjavo dejanskega nepravilnega plačila; |
| --- | --- |

(b)

z izterjavo se zavlačuje tudi, kadar so postopki izterjave začasno ustavljeni, dokler se ne sprejme odločitev o rezultatu kakršnega koli povezanega primera goljufije (na primer Italija). Za primere goljufije je potreben dokaz o naklepnem dejanju, preden je mogoče koga spoznati za krivega, kar pa ni potrebno za izterjavo dejanskega nepravilnega plačila;

| (c) | nekatere države članice skupni kmetijski politiki ne dajejo prednostnega statusa (evropska zakonodaja tega od njih ne zahteva);
  V začetku leta 1992 je preiskava, ki sta jo izvedla UCLAF in Nemčija, dokazala, da posneto mleko v prahu iz intervencijskih zalog, ki je bilo izvoženo z izvoznimi nadomestili, ni bilo dano na trg zunaj EU. Nepravilna plačila izvoznih nadomestil nemškemu podjetju so znašala 24,9 milijona EUR, belgijskemu podjetju pa 18,6 milijona EUR.Nemčija kljub prošnji, ki jo je Komisija poslala februarja 1993, ni izdala nalogov za izterjavo do avgusta 1995.Avgusta 1996 je bila izražena ponudba za plačilo 5,1 milijona EUR (kar je bila vrednost razpoložljivih sredstev nemškega podjetja). Komisija je to ponudbo aprila 1997 zavrnila.Do decembra 1999 so se sredstva zmanjšala na 1,5 milijona EUR. Izterjana ni bila nobena od subvencij v skupni vrednosti 43,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

(c)

nekatere države članice skupni kmetijski politiki ne dajejo prednostnega statusa (evropska zakonodaja tega od njih ne zahteva);

| (d) | postopki za poravnavo dolgov z drugimi plačili iz naslova SKP se ne uporabljajo dovolj. Postopki poravnave med plačilnimi agencijami (na primer v Španiji, Franciji, Italiji in na Portugalskem) ali v okviru ene plačilne agencije (na primer na Danskem) se ne uporabljajo bodisi, ker tako poravnavo onemogoča nacionalna zakonodaja, bodisi zaradi neustreznih komunikacijskih kanalov; |
| --- | --- |

(d)

postopki za poravnavo dolgov z drugimi plačili iz naslova SKP se ne uporabljajo dovolj. Postopki poravnave med plačilnimi agencijami (na primer v Španiji, Franciji, Italiji in na Portugalskem) ali v okviru ene plačilne agencije (na primer na Danskem) se ne uporabljajo bodisi, ker tako poravnavo onemogoča nacionalna zakonodaja, bodisi zaradi neustreznih komunikacijskih kanalov;

| (e) | nacionalna zakonodaja v nekaterih državah članicah ne zahteva pologa garancije, ki ustreza spornemu znesku, pred vložitvijo pritožbe (Sodišče je podalo to pripombo leta 2000 glede nepravilnosti v zvezi s pomočjo za porabo olivnega olja) (17); |
| --- | --- |

(e)

nacionalna zakonodaja v nekaterih državah članicah ne zahteva pologa garancije, ki ustreza spornemu znesku, pred vložitvijo pritožbe (Sodišče je podalo to pripombo leta 2000 glede nepravilnosti v zvezi s pomočjo za porabo olivnega olja) (17);

| (f) | Komisija do zdaj ni hotela sprejeti ponudb za poravnavo zneskov, ki so ji jih predložile države članice. Te so izračunane na podlagi sredstev, ki so na voljo dolžniku, in so nižje od dolga. |
| --- | --- |

(f)

Komisija do zdaj ni hotela sprejeti ponudb za poravnavo zneskov, ki so ji jih predložile države članice. Te so izračunane na podlagi sredstev, ki so na voljo dolžniku, in so nižje od dolga.

Tudi če bi bili postopki izterjave hitrejši in možnosti za izterjavo zelo velike, bi bilo treba nekatere dolgove še vedno odpisati zaradi plačilne nesposobnosti, smrti, uradne napake, pravice iz lastništva, stroškovne učinkovitosti itd. Ni mogoče oceniti, koliko dolgov bi bilo odpisanih zaradi teh razlogov.

| 42. | Komisija ima omejena pooblastila, da vpliva na to, kako države članice izvajajo svoje odgovornosti v skladu s predpisi. Ne more poseči v upravne ali sodne postopke držav članic, zato da bi jih pospešila. Vendar pa:






  (a) | lahko Komisija sprejme ukrepe za izterjavo vrednosti starih dolgov od držav članic na podlagi odločitve Sodišča Evropskih skupnosti, navedene v odstavku 37; |
| --- | --- | --- |

42.

Komisija ima omejena pooblastila, da vpliva na to, kako države članice izvajajo svoje odgovornosti v skladu s predpisi. Ne more poseči v upravne ali sodne postopke držav članic, zato da bi jih pospešila. Vendar pa:

(a)

lahko Komisija sprejme ukrepe za izterjavo vrednosti starih dolgov od držav članic na podlagi odločitve Sodišča Evropskih skupnosti, navedene v odstavku 37;

| (b) | zakonodaja Skupnosti zagotavlja spodbudo državam članicam za izterjavo nepravilno plačanih denarnih sredstev, saj lahko zadržijo 20 % izterjanih zneskov. Glede na 17-odstotno kumulativno stopnjo izterjave pa ni mogoče sklepati, da je ta spodbuda dosegla svoj cilj. OLAF nima zanesljive evidence o zadržanih zneskih. |
| --- | --- |

(b)

zakonodaja Skupnosti zagotavlja spodbudo državam članicam za izterjavo nepravilno plačanih denarnih sredstev, saj lahko zadržijo 20 % izterjanih zneskov. Glede na 17-odstotno kumulativno stopnjo izterjave pa ni mogoče sklepati, da je ta spodbuda dosegla svoj cilj. OLAF nima zanesljive evidence o zadržanih zneskih.

Sklepi Komisije o tem, kdo naj nosi stroške nepravilnih plačil, ki niso bila izterjana: ni jasnih načel

| 43. | Po podatkih ECR je bilo od leta 1971 od proračuna EU odpisanih skupaj 110 milijonov EUR in v breme držav članic obračunanih 142 milijonov EUR. Ti zneski so v primerjavi s skupnim zneskom za izterjavo majhni (10 %), delno zato, ker so države članice predlagale malo primerov za odpis kot neizterljive, in delno zato, ker ukrep Komisije za ureditev starih dolgov ni bil pravočasen. |
| --- | --- |

43.

Po podatkih ECR je bilo od leta 1971 od proračuna EU odpisanih skupaj 110 milijonov EUR in v breme držav članic obračunanih 142 milijonov EUR. Ti zneski so v primerjavi s skupnim zneskom za izterjavo majhni (10 %), delno zato, ker so države članice predlagale malo primerov za odpis kot neizterljive, in delno zato, ker ukrep Komisije za ureditev starih dolgov ni bil pravočasen.

Živo govedo za zakol, leta 1990 z izvoznimi nadomestili izvoženo na Poljsko, je bilo napačno prijavljeno kot čistopasemske živali, kar je v treh primerih povzročilo nepravilna plačila v višini 2,6 milijona EUR.Ti primeri so bili izključeni iz finančnih popravkov potrditve obračunov leta 1994 za podobne primere, dokler ne bodo znani rezultati ukrepov izterjave.Leta 1999 je Sodišče Evropskih skupnosti potrdilo finančne popravke Komisije. Vendar pa Komisija od takrat ni več sledila trem izključenim primerom.

| 44. | Komisija ni imela primernih meril, da bi dala priporočila za odpis ali za vrsto potrebnih dokazil. Dokumentacija, ki vsebuje argumente in dokazila v prid priporočil, ni bila sistematično analizirana. |
| --- | --- |

44.

Komisija ni imela primernih meril, da bi dala priporočila za odpis ali za vrsto potrebnih dokazil. Dokumentacija, ki vsebuje argumente in dokazila v prid priporočil, ni bila sistematično analizirana.

| 45. | Opravljeni so bili preizkusi vzorca 30 primerov, evidentiranih v ECR, za katere je Komisija sklenila, da je stroške treba zaračunati v breme držav članic. Vzorec je vseboval predvsem primere pred letom 1996, ker od tega leta ni bil sprejet noben sklep o potrditvi obračuna za primere, razen spodaj navedene posebne naloge. Od 30 pregledanih primerov so le trije vsebovali zadovoljiva dokazila o tem, da so države članice dejansko izterjale zneske (18). |
| --- | --- |

45.

Opravljeni so bili preizkusi vzorca 30 primerov, evidentiranih v ECR, za katere je Komisija sklenila, da je stroške treba zaračunati v breme držav članic. Vzorec je vseboval predvsem primere pred letom 1996, ker od tega leta ni bil sprejet noben sklep o potrditvi obračuna za primere, razen spodaj navedene posebne naloge. Od 30 pregledanih primerov so le trije vsebovali zadovoljiva dokazila o tem, da so države članice dejansko izterjale zneske (18).

| 46. | Pregledanih je bilo tudi 30 primerov, pri katerih je bilo zapisano, da so obračunani v breme proračuna. V osmih primerih dokumentacije ni bilo mogoče najti in v petnajstih primerih ni bilo zadovoljivih dokazil (19) o tem, da so zneski neizterljivi. Le malo (20) pregledanih datotek je vsebovalo utemeljene argumente za sklep. |
| --- | --- |

46.

Pregledanih je bilo tudi 30 primerov, pri katerih je bilo zapisano, da so obračunani v breme proračuna. V osmih primerih dokumentacije ni bilo mogoče najti in v petnajstih primerih ni bilo zadovoljivih dokazil (19) o tem, da so zneski neizterljivi. Le malo (20) pregledanih datotek je vsebovalo utemeljene argumente za sklep.

| 47. | V določenem pogledu pa so bili ukrepi držav članic glede odpisov povezani s potrditvijo obračunov. V postopku potrditve obračunov ima zavrnitev odhodka navadno obliko „pavšalnega popravka“: Komisija sklene, da država članica določen odhodek ni pravilno vodila ter iz financiranja EU izključi (dejansko obračuna v breme države članice) odstotek zadevnega odhodka kot kazen za slabo vodenje in spodbudo za izboljšanje. |
| --- | --- |

47.

V določenem pogledu pa so bili ukrepi držav članic glede odpisov povezani s potrditvijo obračunov. V postopku potrditve obračunov ima zavrnitev odhodka navadno obliko „pavšalnega popravka“: Komisija sklene, da država članica določen odhodek ni pravilno vodila ter iz financiranja EU izključi (dejansko obračuna v breme države članice) odstotek zadevnega odhodka kot kazen za slabo vodenje in spodbudo za izboljšanje.

| 48. | Nekatere države članice so izkoristile take pavšalne popravke za odpis dolgov, ki izhajajo iz nepravilnosti, storjenih na istem področju odhodkov, in sicer do vrednosti popravka, namesto da bi predlagale odpis pod pogojem, navedenim v odstavkih 33 do 37. Komisija meni, da tako ravnanje ni skladno s pravnimi določbami v zvezi s potrditvijo obračunov. Niti OLAF niti Generalni direktorat za kmetijstvo ne hranita evidence o takih odpisih, ki jih nista uskladila z zneski povezanih popravkov v potrditvi obračunov. Celotni tako odpisani znesek zato ni znan. |
| --- | --- |

48.

Nekatere države članice so izkoristile take pavšalne popravke za odpis dolgov, ki izhajajo iz nepravilnosti, storjenih na istem področju odhodkov, in sicer do vrednosti popravka, namesto da bi predlagale odpis pod pogojem, navedenim v odstavkih 33 do 37. Komisija meni, da tako ravnanje ni skladno s pravnimi določbami v zvezi s potrditvijo obračunov. Niti OLAF niti Generalni direktorat za kmetijstvo ne hranita evidence o takih odpisih, ki jih nista uskladila z zneski povezanih popravkov v potrditvi obračunov. Celotni tako odpisani znesek zato ni znan.

| 49. | OLAF je marca 1999 začel izvajati posebno nalogo, da bi pregledal zneske za izterjavo, nastale pred letom 1996. Stari primeri so bili opredeljeni kot primeri z upravnimi zamudami več kot štirih let in/ali sodnimi zamudami več kot osmih let (21). Podrobno so bili pregledani vsi taki neporavnani primeri, ki so presegali 50 000 EUR. Zneski, manjši od 50 000 EUR, niso bili tako strogo pregledani. |
| --- | --- |

49.

OLAF je marca 1999 začel izvajati posebno nalogo, da bi pregledal zneske za izterjavo, nastale pred letom 1996. Stari primeri so bili opredeljeni kot primeri z upravnimi zamudami več kot štirih let in/ali sodnimi zamudami več kot osmih let (21). Podrobno so bili pregledani vsi taki neporavnani primeri, ki so presegali 50 000 EUR. Zneski, manjši od 50 000 EUR, niso bili tako strogo pregledani.

| 50. | Sklep Komisije (22) o teh primerih je bil objavljen 28. junija 2003. Od proračuna je bilo odpisanih 69,4 milijona EUR, v breme držav članic pa je bilo obračunanih 5,3 milijona EUR. Italijanski primeri, ki so zajemali 66 % (750 milijonov EUR) zneska za izterjavo iz primerov pred letom 1995, so bili izvzeti iz priporočil in sklepa. Za to ni bil predstavljen noben razlog. Preučitev tudi ni zajemala 95 primerov, nastalih pred letom 1995, v skupni vrednosti 118,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

50.

Sklep Komisije (22) o teh primerih je bil objavljen 28. junija 2003. Od proračuna je bilo odpisanih 69,4 milijona EUR, v breme držav članic pa je bilo obračunanih 5,3 milijona EUR. Italijanski primeri, ki so zajemali 66 % (750 milijonov EUR) zneska za izterjavo iz primerov pred letom 1995, so bili izvzeti iz priporočil in sklepa. Za to ni bil predstavljen noben razlog. Preučitev tudi ni zajemala 95 primerov, nastalih pred letom 1995, v skupni vrednosti 118,8 milijona EUR.

| 51. | Ker je bil primer za priporočila oblikovan po običajnem postopku, v dokumentaciji niso bili sistematično analizirani razlogi, na podlagi katerih so bila dana priporočila. Komisija je zdaj ustanovila delovno skupino, ki naj bi pregledala primere, nastale pred letom 1999, katerih zneski presegajo 500 000 EUR. |
| --- | --- |

51.

Ker je bil primer za priporočila oblikovan po običajnem postopku, v dokumentaciji niso bili sistematično analizirani razlogi, na podlagi katerih so bila dana priporočila. Komisija je zdaj ustanovila delovno skupino, ki naj bi pregledala primere, nastale pred letom 1999, katerih zneski presegajo 500 000 EUR.

Porazdelitev odgovornosti v Komisiji

| 52. | Kot je že navedeno, OLAF vodi zbirko podatkov ECR. Generalni direktorat za kmetijstvo je odgovoren za sklepe o potrditvi obračunov. V nekaterih primerih pa porazdelitev odgovornosti povzroča težave pri komuniciranju:






  (a) | ni bilo določbe, ki bi Generalnemu direktoratu za kmetijstvo naložila, da mora OLAF-u sistematično pošiljati kopije vseh sklepov o potrditvi obračuna, na podlagi katerih so bile finančne posledice nepravilnosti obračunane v breme držav članic. Zato ni bilo sistematičnih dokazil v OLAF-ovi dokumentaciji, da so bili zneski, pri katerih je zapisano, da so obračunani v breme držav članic, dejansko izterjani v skladu s postopkom potrditve obračunov; |
| --- | --- | --- |

52.

Kot je že navedeno, OLAF vodi zbirko podatkov ECR. Generalni direktorat za kmetijstvo je odgovoren za sklepe o potrditvi obračunov. V nekaterih primerih pa porazdelitev odgovornosti povzroča težave pri komuniciranju:

(a)

ni bilo določbe, ki bi Generalnemu direktoratu za kmetijstvo naložila, da mora OLAF-u sistematično pošiljati kopije vseh sklepov o potrditvi obračuna, na podlagi katerih so bile finančne posledice nepravilnosti obračunane v breme držav članic. Zato ni bilo sistematičnih dokazil v OLAF-ovi dokumentaciji, da so bili zneski, pri katerih je zapisano, da so obračunani v breme držav članic, dejansko izterjani v skladu s postopkom potrditve obračunov;

| (b) | sklep iz leta 1995 (23) o odpisu zneskov iz proračuna ni bil razviden v zbirki podatkov ECR. Zato so bili leta 2003 primeri ponovno pregledani in v nekaterih primerih je bil sklep v nasprotju s sklepom, sprejetim leta 1995; |
| --- | --- |

(b)

sklep iz leta 1995 (23) o odpisu zneskov iz proračuna ni bil razviden v zbirki podatkov ECR. Zato so bili leta 2003 primeri ponovno pregledani in v nekaterih primerih je bil sklep v nasprotju s sklepom, sprejetim leta 1995;

| (c) | nekatere države članice so odpisale zneske na podlagi priporočil OLAF-a, preden je Komisija sprejela sklep. |
| --- | --- |

(c)

nekatere države članice so odpisale zneske na podlagi priporočil OLAF-a, preden je Komisija sprejela sklep.

Komisija je v okviru potrditve obračunov za leto 1993 predlagala, da se v breme Nemčije obračuna 8,2 milijona EUR za 21 primerov, za katere je menila, da je bila Nemčija malomarna pri ukrepih izterjave. Finančni popravek pa ni bil izveden zaradi nezadostnih dvostranskih posvetovanj.Vsi primeri, razen dveh, so bili ponovno pregledani v okviru sklepa leta 1995 in obračunani v breme EKUJS.Komisija ni evidentirala razlogov za razveljavitev svojega prvotnega predloga.

| 53. | V skladu s trenutnimi ureditvami je nominalna in dejanska odgovornost za ta postopek razdeljena na način, ki zmanjšuje odgovornost. Dajanje priporočil za ukrep odpisa ni funkcija, skladna z vlogo organa za koordinacijo in preiskave goljufij. |
| --- | --- |

53.

V skladu s trenutnimi ureditvami je nominalna in dejanska odgovornost za ta postopek razdeljena na način, ki zmanjšuje odgovornost. Dajanje priporočil za ukrep odpisa ni funkcija, skladna z vlogo organa za koordinacijo in preiskave goljufij.

Komisija premalo uporablja svoje izkušnje na področju nepravilnosti

| 54. | Prijave OLAF-u, ki naj bi jih ta vključil v ECR, naj bi med drugim okrepile kampanjo proti goljufijam in nepravilnostim. |
| --- | --- |

54.

Prijave OLAF-u, ki naj bi jih ta vključil v ECR, naj bi med drugim okrepile kampanjo proti goljufijam in nepravilnostim.

| 55. | Glede na to je Svet (24) zaprosil Komisijo, da ta razvije preiskovalno strategijo, ki bi temeljila na strateški in operativni analizi podatkov o goljufijah, nepravilnostih in izterjavah, ki jih prijavijo države članice. Parlament (25) je obsodil dejstvo, da se je dolg, ki izhaja iz nepravilnosti in goljufij, povzpel na nesprejemljivo raven in da postopki izterjave ne delujejo. Komisijo je pozval, da predloži podrobno analizo vzrokov za ta problem in predloge za njegovo odpravo. Komisija (26) je decembra leta 2002 predložila sporočilo o izboljšanju postopka izterjav terjatev Skupnosti. Parlament je podvomil o tem, da bi se postopki izterjave lahko izboljšali, če se ne določi jasna porazdelitev odgovornosti med OLAF-om in Generalnim direktoratom za kmetijstvo. |
| --- | --- |

55.

Glede na to je Svet (24) zaprosil Komisijo, da ta razvije preiskovalno strategijo, ki bi temeljila na strateški in operativni analizi podatkov o goljufijah, nepravilnostih in izterjavah, ki jih prijavijo države članice. Parlament (25) je obsodil dejstvo, da se je dolg, ki izhaja iz nepravilnosti in goljufij, povzpel na nesprejemljivo raven in da postopki izterjave ne delujejo. Komisijo je pozval, da predloži podrobno analizo vzrokov za ta problem in predloge za njegovo odpravo. Komisija (26) je decembra leta 2002 predložila sporočilo o izboljšanju postopka izterjav terjatev Skupnosti. Parlament je podvomil o tem, da bi se postopki izterjave lahko izboljšali, če se ne določi jasna porazdelitev odgovornosti med OLAF-om in Generalnim direktoratom za kmetijstvo.

| 56. | Komisija je opozorila na slabo kakovost podatkov, ki so jih države članice predložile v njenem letnem Poročilu o boju proti goljufijam za leto 2002. Kot primer je navedla, da v 47 % prijavljenih primerov niso bili opredeljeni vključeni proizvodi, zaradi česar je težko opraviti analizo tveganja in pripraviti ustrezne smernice. Prizadeva si, da bi izboljšala kakovost in pravočasnost prijav z uvedbo neposrednega vpisa v ECR, ki naj bi ga izvedle države članice, ter s programi usposabljanja in priročnikom za uporabo ECR. |
| --- | --- |

56.

Komisija je opozorila na slabo kakovost podatkov, ki so jih države članice predložile v njenem letnem Poročilu o boju proti goljufijam za leto 2002. Kot primer je navedla, da v 47 % prijavljenih primerov niso bili opredeljeni vključeni proizvodi, zaradi česar je težko opraviti analizo tveganja in pripraviti ustrezne smernice. Prizadeva si, da bi izboljšala kakovost in pravočasnost prijav z uvedbo neposrednega vpisa v ECR, ki naj bi ga izvedle države članice, ter s programi usposabljanja in priročnikom za uporabo ECR.

| 57. | Vendar pa je treba pri vnašanju podatkov v ECR odpraviti tudi druge pomanjkljivosti. Obstaja preveč opisov za vrste goljufij in nepravilnosti, saj jih je skupaj kar 79 in so nekateri nejasni (glej Tabelo 4); proračunske postavke niso vpisane v enotni obliki in obstaja 46 oznak za metode odkrivanja, od katerih so prav tako nekatere nejasne (glej Tabelo 5). Z racionalizacijo in poenostavitvijo teh opisov bi omogočili razumljivo razlago. |
| --- | --- |

57.

Vendar pa je treba pri vnašanju podatkov v ECR odpraviti tudi druge pomanjkljivosti. Obstaja preveč opisov za vrste goljufij in nepravilnosti, saj jih je skupaj kar 79 in so nekateri nejasni (glej Tabelo 4); proračunske postavke niso vpisane v enotni obliki in obstaja 46 oznak za metode odkrivanja, od katerih so prav tako nekatere nejasne (glej Tabelo 5). Z racionalizacijo in poenostavitvijo teh opisov bi omogočili razumljivo razlago.

Tabela 4

Vrste nepravilnosti

| Vrsta nepravilnosti | Vrednost prijavljene nepravilnosti
  (v milijonih eurov) | Odstotek od skupne prijavljene vrednosti | Kumulativni odstotek |
| --- | --- | --- | --- |
| Fiktivna uporaba ali obdelava | 984 | 23 | 23 |
| Lažni ali ponarejeni dokumenti | 379 | 9 | 32 |
| Netočna količina | 270 | 6 | 38 |
| Lažna ali ponarejena vloga za pomoč | 208 | 5 | 43 |
| Fiktivna selitev | 201 | 5 | 48 |
| Odstopanje v kakovosti ali količini | 169 | 4 | 52 |
| Drugi primeri nepravilnih dokumentov | 148 | 3 | 55 |
| Druge nepravilnosti | 120 | 3 | 58 |
| Trgovanje z umaknjenimi proizvodi ali zalogami | 97 | 2 | 60 |
| Ponarejena carinska dokumentacija | 91 | 2 | 62 |
| Sprememba destinacije | 91 | 2 | 64 |
| Neprispetje na destinacijo | 74 | 2 | 66 |
| Niso bili izpolnjeni drugi pogoji | 71 | 2 | 68 |
| Stanje na dan 31. decembra 2002.

  Vir: OLAF, baza podatkov ECR o nepravilnostih, prijavljenih v skladu z Uredbo 595/91. |

Vrsta nepravilnosti

Vrednost prijavljene nepravilnosti

(v milijonih eurov)

Odstotek od skupne prijavljene vrednosti

Kumulativni odstotek

Fiktivna uporaba ali obdelava

984

23

23

Lažni ali ponarejeni dokumenti

379

9

32

Netočna količina

270

6

38

Lažna ali ponarejena vloga za pomoč

208

5

43

Fiktivna selitev

201

5

48

Odstopanje v kakovosti ali količini

169

4

52

Drugi primeri nepravilnih dokumentov

148

3

55

Druge nepravilnosti

120

3

58

Trgovanje z umaknjenimi proizvodi ali zalogami

97

2

60

Ponarejena carinska dokumentacija

91

2

62

Sprememba destinacije

91

2

64

Neprispetje na destinacijo

74

2

66

Niso bili izpolnjeni drugi pogoji

71

2

68

Stanje na dan 31. decembra 2002.

Vir: OLAF, baza podatkov ECR o nepravilnostih, prijavljenih v skladu z Uredbo 595/91.

Tabela 5

Metode odkrivanja

| Metoda odkrivanja | Vrednost prijavljenih nepravilnosti
  (v milijonih eurov) | Odstotek od vseh prijavljenih nepravilnosti | Kumulativni odstotek |
| --- | --- | --- | --- |
| Kontrola dokumentov | 1 137 | 27 | 27 |
| Sodna poizvedba | 950 | 22 | 49 |
| Državni davčni nadzor | 253 | 6 | 55 |
| Redni nadzor | 237 | 6 | 60 |
| Računovodski nadzor | 180 | 4 | 64 |
| Pobuda EU | 153 | 4 | 68 |
| Sodna poizvedba | 126 | 3 | 71 |
| Medresorsko sodelovanje | 123 | 3 | 74 |
| Laboratorijska analiza vzorcev | 92 | 2 | 76 |
| Državni carinski nadzor | 90 | 2 | 78 |
| Kontrola v prostorih upravičenca | 85 | 2 | 80 |
| Drugo | 81 | 2 | 82 |
| Stanje na dan 31. decembra 2002.

  Vir: OLAF, zbirka podatkov ECR o nepravilnostih, prijavljenih v skladu z Uredbo 595/91. |

Metoda odkrivanja

Vrednost prijavljenih nepravilnosti

(v milijonih eurov)

Odstotek od vseh prijavljenih nepravilnosti

Kumulativni odstotek

Kontrola dokumentov

1 137

27

27

Sodna poizvedba

950

22

49

Državni davčni nadzor

253

6

55

Redni nadzor

237

6

60

Računovodski nadzor

180

4

64

Pobuda EU

153

4

68

Sodna poizvedba

126

3

71

Medresorsko sodelovanje

123

3

74

Laboratorijska analiza vzorcev

92

2

76

Državni carinski nadzor

90

2

78

Kontrola v prostorih upravičenca

85

2

80

Drugo

81

2

82

Stanje na dan 31. decembra 2002.

Vir: OLAF, zbirka podatkov ECR o nepravilnostih, prijavljenih v skladu z Uredbo 595/91.

| 58. | Sodišče je ugotovilo tudi, da podatki, evidentirani v ECR, vsebujejo večje napake in da za 91 primerov celo ni nobenih finančnih podatkov (glej odstavek 25). |
| --- | --- |

58.

Sodišče je ugotovilo tudi, da podatki, evidentirani v ECR, vsebujejo večje napake in da za 91 primerov celo ni nobenih finančnih podatkov (glej odstavek 25).

| 59. | ECR evidentira identiteto oseb, ki uporabijo zbirko podatkov, in število uporab zbirke. Od oktobra leta 2001 do septembra leta 2002 so zbirko enajstkrat neposredno uporabili generalni direktorati Komisije. Vendar pa OLAF ni ocenil uporabe podatkov ECR, zato da bi ugotovil, ali je zbirka omogočila dostop do uporabnih podatkov, in s tem prispevala k boju proti goljufijam. |
| --- | --- |

59.

ECR evidentira identiteto oseb, ki uporabijo zbirko podatkov, in število uporab zbirke. Od oktobra leta 2001 do septembra leta 2002 so zbirko enajstkrat neposredno uporabili generalni direktorati Komisije. Vendar pa OLAF ni ocenil uporabe podatkov ECR, zato da bi ugotovil, ali je zbirka omogočila dostop do uporabnih podatkov, in s tem prispevala k boju proti goljufijam.

| 60. | Komisija mora preučiti podatke, o katerih je obveščena, in obvestiti predstavnike držav članic (sestanek v Odboru EKUJS (27)) o kakršnih koli sklepih, ki naj bi jih sprejela na podlagi teh podatkov (28). Čeprav je „Skupina za nepravilnosti“ (29) prejela podatke, nista niti OLAF niti njegov predhodnik UCLAF o tem poročala Odboru EKUJS (30). |
| --- | --- |

60.

Komisija mora preučiti podatke, o katerih je obveščena, in obvestiti predstavnike držav članic (sestanek v Odboru EKUJS (27)) o kakršnih koli sklepih, ki naj bi jih sprejela na podlagi teh podatkov (28). Čeprav je „Skupina za nepravilnosti“ (29) prejela podatke, nista niti OLAF niti njegov predhodnik UCLAF o tem poročala Odboru EKUJS (30).

Črna lista

| 61. | Države članice morajo obvestiti Komisijo o identiteti gospodarskih subjektov, ki so zagrešili nepravilnost v znesku, ki presega 100 000 EUR v obdobju enega leta, in ji sporočiti podrobne podatke o ukrepih, sprejetih proti tem subjektom. Države članice so na splošno menile, da je iz nadaljnjih plačil nemogoče učinkovito izključiti subjekte, za katere se je ugotovilo, da so vpleteni v nepravilnosti ali goljufije (na primer, podjetja se lahko preoblikujejo v drugo pravno osebo z istimi delničarji itd.). |
| --- | --- |

61.

Države članice morajo obvestiti Komisijo o identiteti gospodarskih subjektov, ki so zagrešili nepravilnost v znesku, ki presega 100 000 EUR v obdobju enega leta, in ji sporočiti podrobne podatke o ukrepih, sprejetih proti tem subjektom. Države članice so na splošno menile, da je iz nadaljnjih plačil nemogoče učinkovito izključiti subjekte, za katere se je ugotovilo, da so vpleteni v nepravilnosti ali goljufije (na primer, podjetja se lahko preoblikujejo v drugo pravno osebo z istimi delničarji itd.).

| 62. | Le šest držav članic je do zdaj prijavilo podjetje ali posameznika v skladu s temi ureditvami (glej tudi Posebno poročilo št. 8/98, odstavki 4.12 do 4.14 (31)). Pripombe, prejete od obiskanih držav članic, so pokazale, da je bila največja ovira za to ureditev dejstvo, da bi bila lahko z uvrstitvijo podjetja ali posameznika na črno listo proti njim uporabljena pravna sredstva in bi lahko utrpeli škodo. Dokler goljufija ni dokazana na sodišču (kar je pogosto zelo dolgotrajen postopek), ni gotovo, ali lahko država članica sama zakonito prijavi imena podjetij ali posameznikov. |
| --- | --- |

62.

Le šest držav članic je do zdaj prijavilo podjetje ali posameznika v skladu s temi ureditvami (glej tudi Posebno poročilo št. 8/98, odstavki 4.12 do 4.14 (31)). Pripombe, prejete od obiskanih držav članic, so pokazale, da je bila največja ovira za to ureditev dejstvo, da bi bila lahko z uvrstitvijo podjetja ali posameznika na črno listo proti njim uporabljena pravna sredstva in bi lahko utrpeli škodo. Dokler goljufija ni dokazana na sodišču (kar je pogosto zelo dolgotrajen postopek), ni gotovo, ali lahko država članica sama zakonito prijavi imena podjetij ali posameznikov.

Knjiženje dolgov

| 63. | Od leta 1996 morajo plačilne agencije držav članic za SKP voditi seznam terjatev, (32) dolgovanih Skupnosti iz naslova SKP („knjiga terjatev“). Od leta 2000 morajo države članice dvakrat letno obveščati Komisijo (Generalni direktorat za kmetijstvo) o stanju dolgov in napredku pri izterjavah, kot so evidentirani v knjigi terjatev, s kontom, znanim kot Tabela 105 (33). Zneski, prijavljeni s Tabelo 105, so vključeni v konsolidirano bilanco stanja Komisije (34). |
| --- | --- |

63.

Od leta 1996 morajo plačilne agencije držav članic za SKP voditi seznam terjatev, (32) dolgovanih Skupnosti iz naslova SKP („knjiga terjatev“). Od leta 2000 morajo države članice dvakrat letno obveščati Komisijo (Generalni direktorat za kmetijstvo) o stanju dolgov in napredku pri izterjavah, kot so evidentirani v knjigi terjatev, s kontom, znanim kot Tabela 105 (33). Zneski, prijavljeni s Tabelo 105, so vključeni v konsolidirano bilanco stanja Komisije (34).

| 64. | Od leta 1996 morajo certifikacijski organi (35) oceniti, ali knjiga terjatev, ki jo vodijo plačilne agencije za SKP in ki jo revidirajo, pravilno in v celoti prikazuje zneske za izterjavo, ali so postopki izterjave učinkoviti ter zneski pravilno in pravočasno knjiženi v dobro proračuna. |
| --- | --- |

64.

Od leta 1996 morajo certifikacijski organi (35) oceniti, ali knjiga terjatev, ki jo vodijo plačilne agencije za SKP in ki jo revidirajo, pravilno in v celoti prikazuje zneske za izterjavo, ali so postopki izterjave učinkoviti ter zneski pravilno in pravočasno knjiženi v dobro proračuna.

| 65. | Kar zadeva podatke iz Tabele 105, je Generalni direktorat za kmetijstvo leta 1999 sklenil na podlagi revizij, opravljenih v državah članicah, da obstajajo dvomi o popolnosti in točnosti knjig terjatev nekaterih plačilnih agencij ter da ni zagotovila, da države članice dosledno evidentirajo dolgove. Kasnejše poročilo je vsebovalo priporočilo, da bi si morale službe Komisije, službe plačilnih agencij za notranjo revizijo in certifikacijski organi še naprej prizadevati, da se izboljša upravljanje dolgov. Od leta 2001 morajo certifikacijski organi potrditi točnost Tabele 105. |
| --- | --- |

65.

Kar zadeva podatke iz Tabele 105, je Generalni direktorat za kmetijstvo leta 1999 sklenil na podlagi revizij, opravljenih v državah članicah, da obstajajo dvomi o popolnosti in točnosti knjig terjatev nekaterih plačilnih agencij ter da ni zagotovila, da države članice dosledno evidentirajo dolgove. Kasnejše poročilo je vsebovalo priporočilo, da bi si morale službe Komisije, službe plačilnih agencij za notranjo revizijo in certifikacijski organi še naprej prizadevati, da se izboljša upravljanje dolgov. Od leta 2001 morajo certifikacijski organi potrditi točnost Tabele 105.

| 66. | Certifikacijski organi ne uporabljajo podatkov, ki jih imajo različni organi za nadzor in preiskave goljufij, za preverjanje popolnosti knjig terjatev. Z uporabo podatkov, ki jih hranijo plačilne agencije o dolžnikih, so trije certifikacijski organi potrdili svoje ugotovitve, devet pa jih je opazilo resne pomanjkljivosti v postopkih za evidentiranje in izterjavo dolgov (glej Prilogo B). Sodišče je ugotovilo tudi, da v devetih primerih obseg revizij terjatev, ki so jih opravili certifikacijski organi, ni izpolnjeval smernic Komisije. |
| --- | --- |

66.

Certifikacijski organi ne uporabljajo podatkov, ki jih imajo različni organi za nadzor in preiskave goljufij, za preverjanje popolnosti knjig terjatev. Z uporabo podatkov, ki jih hranijo plačilne agencije o dolžnikih, so trije certifikacijski organi potrdili svoje ugotovitve, devet pa jih je opazilo resne pomanjkljivosti v postopkih za evidentiranje in izterjavo dolgov (glej Prilogo B). Sodišče je ugotovilo tudi, da v devetih primerih obseg revizij terjatev, ki so jih opravili certifikacijski organi, ni izpolnjeval smernic Komisije.

| 67. | Vse države članice so uvedle knjige terjatev, od leta 2000 pa Komisiji pošiljajo Tabelo 105 z zahtevanimi podatki. Revizija ni pokazala nobenih vsebinskih napak pri evidentiranju novih dolgov. Zahteva za vodenje knjige terjatev je začela veljati leta 1996. Vendar nekatere države članice (Danska, Nemčija, Grčija in Združeno kraljestvo) v knjige terjatev še vedno niso evidentirale vseh dolgov, nastalih pred navedenim letom. Države članice so poleg tega odpisale zneske kot neizterljive brez sklepa Komisije o neizterljivosti dolga in o tem, ali je treba stroške obračunati v breme proračuna ali držav članic. Skupni dolg za leto 2002 je zato za 43,8 milijona EUR (36) nižji, kot je v resnici. |
| --- | --- |

67.

Vse države članice so uvedle knjige terjatev, od leta 2000 pa Komisiji pošiljajo Tabelo 105 z zahtevanimi podatki. Revizija ni pokazala nobenih vsebinskih napak pri evidentiranju novih dolgov. Zahteva za vodenje knjige terjatev je začela veljati leta 1996. Vendar nekatere države članice (Danska, Nemčija, Grčija in Združeno kraljestvo) v knjige terjatev še vedno niso evidentirale vseh dolgov, nastalih pred navedenim letom. Države članice so poleg tega odpisale zneske kot neizterljive brez sklepa Komisije o neizterljivosti dolga in o tem, ali je treba stroške obračunati v breme proračuna ali držav članic. Skupni dolg za leto 2002 je zato za 43,8 milijona EUR (36) nižji, kot je v resnici.

| 68. | Podatki, navedeni v Tabeli 105, se razlikujejo glede na primere, ki jih je treba prijaviti ECR, in druge primere (ki ne izhajajo iz nepravilnosti ali ki znašajo manj kot 4 000 EUR). Čeprav se datum za poročanje o teh dveh sklopih številk razlikuje, bi moralo biti mogoče uskladiti, opredeliti in popraviti razlike med njima (31. decembra 2002 je bil skupni znesek v ECR 2 349 milijonov EUR, v Tabeli 105 pa je bil 15. oktobra 2002 ta znesek 2 093 milijonov EUR). Komisija tega ne more opraviti. OLAF in Generalni direktorat za kmetijstvo zato delujeta na podlagi različnih sklopov podatkov, ki jih nista uskladila. |
| --- | --- |

68.

Podatki, navedeni v Tabeli 105, se razlikujejo glede na primere, ki jih je treba prijaviti ECR, in druge primere (ki ne izhajajo iz nepravilnosti ali ki znašajo manj kot 4 000 EUR). Čeprav se datum za poročanje o teh dveh sklopih številk razlikuje, bi moralo biti mogoče uskladiti, opredeliti in popraviti razlike med njima (31. decembra 2002 je bil skupni znesek v ECR 2 349 milijonov EUR, v Tabeli 105 pa je bil 15. oktobra 2002 ta znesek 2 093 milijonov EUR). Komisija tega ne more opraviti. OLAF in Generalni direktorat za kmetijstvo zato delujeta na podlagi različnih sklopov podatkov, ki jih nista uskladila.

SKLEPI

| 69. | Ureditve Evropske unije v zvezi s prijavljanjem, izterjavo in odpisom nepravilnih plačil določajo, da je treba prijaviti ustrezne podatke (vrsta nepravilnosti, metoda odkrivanja itd.), ter spodbujajo države članice, da sprejmejo ukrepe za izterjavo, z določitvijo spodbude (zadrži se 20 % izterjanih zneskov) in kazni (neizterjani zneski se v primerih malomarnosti obračunajo v breme držav članic). |
| --- | --- |

69.

Ureditve Evropske unije v zvezi s prijavljanjem, izterjavo in odpisom nepravilnih plačil določajo, da je treba prijaviti ustrezne podatke (vrsta nepravilnosti, metoda odkrivanja itd.), ter spodbujajo države članice, da sprejmejo ukrepe za izterjavo, z določitvijo spodbude (zadrži se 20 % izterjanih zneskov) in kazni (neizterjani zneski se v primerih malomarnosti obračunajo v breme držav članic).

| 70. | V praksi pa je bilo od nepravilnih plačil, opravljenih in prijavljenih Komisiji od leta 1971 v skupni vrednosti 3,1 milijarde EUR, od prejemnikov sredstev iz naslova SKP do konca leta 2002 izterjanih 537 milijonov EUR; od proračuna Skupnosti je bilo odpisanih 110 milijonov EUR, na stroške držav članic pa je bilo odpisanih 142 milijonov EUR. Tri četrtine prijavljenih nepravilnih plačil je še vedno nerešenih, kar pomeni, da niso niti izterjana niti odpisana. |
| --- | --- |

70.

V praksi pa je bilo od nepravilnih plačil, opravljenih in prijavljenih Komisiji od leta 1971 v skupni vrednosti 3,1 milijarde EUR, od prejemnikov sredstev iz naslova SKP do konca leta 2002 izterjanih 537 milijonov EUR; od proračuna Skupnosti je bilo odpisanih 110 milijonov EUR, na stroške držav članic pa je bilo odpisanih 142 milijonov EUR. Tri četrtine prijavljenih nepravilnih plačil je še vedno nerešenih, kar pomeni, da niso niti izterjana niti odpisana.

| 71. | Noben sistem ne more doseči 100-odstotne izterjave nepravilnih plačil in vedno je prisoten določen zaostanek pri reševanju primerov. Vendar pa je revizija Sodišča pokazala vrsto pomanjkljivosti v ureditvah za evidentiranje, izterjavo in odpis nepravilnih plačil iz naslova SKP, in zlasti v tem, kako Komisija in države članice uporabljajo te ureditve.






  (a) | Države članice si različno razlagajo, kdaj bi morale prijaviti nepravilna plačila (glej odstavek 17). Nekatere zahteve po podatkih, ki naj bi jih predložile države članice, so nejasne (glej odstavka 56 in 57). |
| --- | --- | --- |

71.

Noben sistem ne more doseči 100-odstotne izterjave nepravilnih plačil in vedno je prisoten določen zaostanek pri reševanju primerov. Vendar pa je revizija Sodišča pokazala vrsto pomanjkljivosti v ureditvah za evidentiranje, izterjavo in odpis nepravilnih plačil iz naslova SKP, in zlasti v tem, kako Komisija in države članice uporabljajo te ureditve.

(a)

Države članice si različno razlagajo, kdaj bi morale prijaviti nepravilna plačila (glej odstavek 17). Nekatere zahteve po podatkih, ki naj bi jih predložile države članice, so nejasne (glej odstavka 56 in 57).

| (b) | Države članice so počasne, nekatere pa še počasnejše od drugih, pri prijavljanju nepravilnih plačil (glej odstavek 22). V podatkih, ki jih predložijo, so tudi večje pomanjkljivosti in neskladnosti (glej odstavke 24 do 27). |
| --- | --- |

(b)

Države članice so počasne, nekatere pa še počasnejše od drugih, pri prijavljanju nepravilnih plačil (glej odstavek 22). V podatkih, ki jih predložijo, so tudi večje pomanjkljivosti in neskladnosti (glej odstavke 24 do 27).

| (c) | Ureditve držav članic za izterjavo nepravilnih plačil iz naslova SKP vsebujejo precejšnje pomanjkljivosti (glej odstavek 41). |
| --- | --- |

(c)

Ureditve držav članic za izterjavo nepravilnih plačil iz naslova SKP vsebujejo precejšnje pomanjkljivosti (glej odstavek 41).

| (d) | Pri odločitvah o tem, ali naj se nepravilna plačila odpišejo in ali naj se stroški njihovega odpisa obračunajo v breme Skupnosti ali nacionalnih proračunov, je običajno treba počakati na predlog držav članic za odpis. Komisija ima le omejena pooblastila za poseganje v ta postopek. Po drugi strani pa sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti, če države članice čezmerno zamudijo, podpira ukrepe Komisije. To je podlaga za oblikovanje delovne skupine, navedene v odstavku 51. |
| --- | --- |

(d)

Pri odločitvah o tem, ali naj se nepravilna plačila odpišejo in ali naj se stroški njihovega odpisa obračunajo v breme Skupnosti ali nacionalnih proračunov, je običajno treba počakati na predlog držav članic za odpis. Komisija ima le omejena pooblastila za poseganje v ta postopek. Po drugi strani pa sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti, če države članice čezmerno zamudijo, podpira ukrepe Komisije. To je podlaga za oblikovanje delovne skupine, navedene v odstavku 51.

| (e) | Komisija ni imela jasnih meril za odločitev o tem, ali naj se neizterljiva nepravilna plačila obračunajo v breme zadevnih držav članic ali proračuna Skupnosti (glej odstavke 43 do 51). |
| --- | --- |

(e)

Komisija ni imela jasnih meril za odločitev o tem, ali naj se neizterljiva nepravilna plačila obračunajo v breme zadevnih držav članic ali proračuna Skupnosti (glej odstavke 43 do 51).

| (f) | Sodelovanje OLAF-a in tudi Generalnega direktorata za kmetijstvo v sklepih o odpisih povzroča zmedo in neučinkovitost (glej odstavke 52 do 55). |
| --- | --- |

(f)

Sodelovanje OLAF-a in tudi Generalnega direktorata za kmetijstvo v sklepih o odpisih povzroča zmedo in neučinkovitost (glej odstavke 52 do 55).

| 72. | Vzporedne ureditve za knjige terjatev zagotavljajo podatke za namene bilance stanja o širšem obsegu dolgov iz naslova SKP. Vse države članice so uvedle knjige terjatev in predložile potrebne podatke. Komisija je certifikacijskim organom dala tudi smernice za revizijo terjatev. Vendar pa je Sodišče ugotovilo vrsto pomanjkljivosti in pri dolgovih, ki izhajajo iz nepravilnih plačil, tudi nepravilnosti v teh knjigah terjatev (glej odstavke 63 do 68). |
| --- | --- |

72.

Vzporedne ureditve za knjige terjatev zagotavljajo podatke za namene bilance stanja o širšem obsegu dolgov iz naslova SKP. Vse države članice so uvedle knjige terjatev in predložile potrebne podatke. Komisija je certifikacijskim organom dala tudi smernice za revizijo terjatev. Vendar pa je Sodišče ugotovilo vrsto pomanjkljivosti in pri dolgovih, ki izhajajo iz nepravilnih plačil, tudi nepravilnosti v teh knjigah terjatev (glej odstavke 63 do 68).

| 73. | „Črna lista“ se je izkazala za neizvedljivo. Do zdaj je samo šest držav članic sporočilo imena posameznikov ali podjetij in izkazalo se je, da ni mogoče učinkovito izvesti predvidenih ukrepov (glej odstavka 61 in 62). |
| --- | --- |

73.

„Črna lista“ se je izkazala za neizvedljivo. Do zdaj je samo šest držav članic sporočilo imena posameznikov ali podjetij in izkazalo se je, da ni mogoče učinkovito izvesti predvidenih ukrepov (glej odstavka 61 in 62).

PRIPOROČILA

| 74. | Sodišče Komisiji priporoča, da preuči več možnih sprememb v zgoraj predstavljenih ureditvah, zato da:






  — | se izboljšajo podatki o nepravilnih plačilih in dolgovih iz naslova SKP, ki so na voljo Komisiji, |
| --- | --- | --- |

74.

Sodišče Komisiji priporoča, da preuči več možnih sprememb v zgoraj predstavljenih ureditvah, zato da:

—

se izboljšajo podatki o nepravilnih plačilih in dolgovih iz naslova SKP, ki so na voljo Komisiji,

| — | se izboljša izterjava zneskov, ki so jih države članice nepravilno izplačale, |
| --- | --- |

—

se izboljša izterjava zneskov, ki so jih države članice nepravilno izplačale,

| — | se razjasni, na kakšni podlagi se Komisija odloča, ali bi bilo treba odpisana nepravilna plačila obračunati v breme držav članic ali Skupnosti, |
| --- | --- |

—

se razjasni, na kakšni podlagi se Komisija odloča, ali bi bilo treba odpisana nepravilna plačila obračunati v breme držav članic ali Skupnosti,

| — | se pojasnijo odgovornosti znotraj Komisije in izboljša komunikacija, |
| --- | --- |

—

se pojasnijo odgovornosti znotraj Komisije in izboljša komunikacija,

| — | se pri upravljanju SKP bolje izkoristijo pridobljeni podatki o nepravilnih plačilih. |
| --- | --- |

—

se pri upravljanju SKP bolje izkoristijo pridobljeni podatki o nepravilnih plačilih.

Za nekatere predlagane spremembe bi bila podlaga v zakonodaji.

| 75. | Komisija bi morala, da bi izboljšala podatke in olajšala njihovo uporabo, preučiti možnosti za izvajanje naslednjega:






  — | zagotoviti, da države članice dosledno in skladno razlagajo „primarne upravne ali sodne ugotovitve o dejstvih“ pri poročanju o nepravilnih plačilih, |
| --- | --- | --- |

75.

Komisija bi morala, da bi izboljšala podatke in olajšala njihovo uporabo, preučiti možnosti za izvajanje naslednjega:

—

zagotoviti, da države članice dosledno in skladno razlagajo „primarne upravne ali sodne ugotovitve o dejstvih“ pri poročanju o nepravilnih plačilih,

| — | zvišati prag 4 000 EUR za prijavljanje primerov v ECR, |
| --- | --- |

—

zvišati prag 4 000 EUR za prijavljanje primerov v ECR,

| — | poenostaviti in zmanjšati število opisov vrst goljufij in metod za odkrivanje v ureditvah za prijavljanje nepravilnih plačil iz naslova SKP, |
| --- | --- |

—

poenostaviti in zmanjšati število opisov vrst goljufij in metod za odkrivanje v ureditvah za prijavljanje nepravilnih plačil iz naslova SKP,

| — | izboljšati lastne preglede podatkov, ki jih predložijo države članice, |
| --- | --- |

—

izboljšati lastne preglede podatkov, ki jih predložijo države članice,

| — | sprejemati ukrepe za uskladitev številk, navedenih v ECR in knjigah terjatev. |
| --- | --- |

—

sprejemati ukrepe za uskladitev številk, navedenih v ECR in knjigah terjatev.

| 76. | Da bi Komisija spodbudila države članice k izterjavi nepravilnih plačil iz naslova SKP, bi morala preučiti možnosti za izvajanje naslednjega:






  — | obračunavati v breme držav članic nepravilna plačila iz naslova SKP, ki so neplačana dlje od določenega obdobja in za katere ni bil prejet noben predlog za odpis, |
| --- | --- | --- |

76.

Da bi Komisija spodbudila države članice k izterjavi nepravilnih plačil iz naslova SKP, bi morala preučiti možnosti za izvajanje naslednjega:

—

obračunavati v breme držav članic nepravilna plačila iz naslova SKP, ki so neplačana dlje od določenega obdobja in za katere ni bil prejet noben predlog za odpis,

| — | zagotoviti, da se nepravilna plačila poravnajo z drugimi plačili EU, ki naj bi se izplačala prejemniku, |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da se nepravilna plačila poravnajo z drugimi plačili EU, ki naj bi se izplačala prejemniku,

| — | države članice zaprositi, da izterjavi dolgov iz naslova SKP dajo vsaj enako prednost kot izterjavi nacionalnih subvencij. |
| --- | --- |

—

države članice zaprositi, da izterjavi dolgov iz naslova SKP dajo vsaj enako prednost kot izterjavi nacionalnih subvencij.

| 77. | Komisija bi morala določiti jasna merila za sprejemanje odločitev o tem, ali naj se odpisana nepravilna plačila obračunajo v breme zadevnih držav članic ali proračuna Skupnosti. Komisija bi morala ukrepati proti državam članicam, ki so zneske, ki jih je treba izterjati, poravnale s pavšalnimi popravki. |
| --- | --- |

77.

Komisija bi morala določiti jasna merila za sprejemanje odločitev o tem, ali naj se odpisana nepravilna plačila obračunajo v breme zadevnih držav članic ali proračuna Skupnosti. Komisija bi morala ukrepati proti državam članicam, ki so zneske, ki jih je treba izterjati, poravnale s pavšalnimi popravki.

| 78. | Komisija bi morala razmisliti, ali je sedanja delitev odgovornosti za nepravilnosti v sistemu financiranja SKP med OLAF-om in Generalnim direktoratom za kmetijstvo ustrezna. |
| --- | --- |

78.

Komisija bi morala razmisliti, ali je sedanja delitev odgovornosti za nepravilnosti v sistemu financiranja SKP med OLAF-om in Generalnim direktoratom za kmetijstvo ustrezna.

| 79. | Komisija bi morala vsako leto poročati o izkušnjah, pridobljenih iz podatkov o nepravilnostih, in o sklepih, do katerih je prišla v zvezi z upravljanjem SKP. Tako poročilo se lahko vključi v letno poročilo o boju proti goljufijam ali v letno poročilo o SKP. |
| --- | --- |

79.

Komisija bi morala vsako leto poročati o izkušnjah, pridobljenih iz podatkov o nepravilnostih, in o sklepih, do katerih je prišla v zvezi z upravljanjem SKP. Tako poročilo se lahko vključi v letno poročilo o boju proti goljufijam ali v letno poročilo o SKP.

| 80. | Poleg tega bi se Komisija morala posvetovati z državami članicami o prihodnosti „črne liste“. |
| --- | --- |

80.

Poleg tega bi se Komisija morala posvetovati z državami članicami o prihodnosti „črne liste“.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na zasedanju 10. junija 2004.

Za Računsko sodišče

Juan Manuel FABRA VALLÉS

Predsednik

---

(1)  Države članice so ocenile, da je od tega zneska realno izterljivih 46 %.

1

Vir: OLAF, baza podatkov ECR.

Vir:

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1469/95 z dne 22. junija 1995 (UL L 145, 29.6.1995, str. 1).

2

(3)  Nadaljnjih 1 144 milijonov EUR, odkritih pred izplačilom (in neizplačanih), je tudi evidentiranih v ECR.

3

(4)  Te številke je treba obravnavati previdno iz razlogov, obrazloženih v odstavkih 21 do 32.

4

(5)  V praksi OLAF.

5

(6)  Člen 3 Uredbe Sveta (EGS) št. 595/91 z dne 4. marca 1991 (UL L 67, 14.3.1991, str. 11).

6

(7)  Člen 5(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 595/91 z dne 4. marca 1991.

7

(8)  Člen 5(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 595/91 z dne 4. marca 1991.

8

(9)  Vir: Odstavek 10.2 Letnega poročila za leto 2002 o varstvu finančnih interesov Skupnosti in boju proti goljufijam.

9

Vir:

(10)  V 17 955 od 29 311 možnih primerov je mogoče ugotoviti, kako hitro so države članice prijavile nepravilna plačila.

10

(11)  Uredba Sveta (EGS) št. 595/91 z dne 4. marca 1991 v členu 3 zahteva „poročanje o finančnih posledicah nepravilnosti“, v členu 5 pa „uvedbo sodnih in upravnih postopkov z namenom (...) izvajanja kazni“.

11

(12)  Vir: odstavek 11.2 Letnega poročila za leto 2002 o varstvu finančnih interesov Skupnosti in boju proti goljufijam.

12

Vir:

(13)  Člen 8(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 (UL L 160, 26.6.1999, str. 103).

13

(14)  Uredba Sveta (EGS) št. 595/91 z dne 4. marca 1991, člen 5(2).

14

(15)  Sodišče Evropskih skupnosti je odločilo, da morajo države članice ravnati s potrebno skrbnostjo, kar „pomeni, da morajo države članice sprejeti ukrepe za hitro popravo nepravilnosti“, in dodalo, da „po preteku daljšega časa povračilo napačno izplačanih zneskov običajno postane bolj zapleteno ali nemogoče zaradi razlogov, kot so dejstva, da je podjetje prenehalo poslovati ali da so se morda izgubile računovodske listine“.

15

(16)  Primer C-34/89 z dne 11. oktobra 1990, Italijanska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti.

16

Italijanska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti

(17)  Posebno poročilo št. 11/2000, odstavek 101 (UL C 215, 27.7.2000).

17

(18)  Pet dokumentacij ni bilo mogoče najti, štirje primeri so bili obravnavani, kot da so že poravnani s pavšalnimi popravki, v enem primeru pa je bil znesek obračunan v breme proračuna in ne države članice.

18

(19)  Na primer nalogi za stečaj ali likvidacijo.

19

(20)  V osmih od 30 pregledanih dokumentacij so bili argumenti utemeljeni.

20

(21)  Ta opredelitev izhaja iz sodbe Evropskega sodišča v primeru št. C-C-34/89.

21

(22)  Odločba Komisije 2003/481/ES z dne 27. junija 2003 (UL L 160, 28.6.2003, str. 83).

22

(23)  To je bila zadnja od letnih odločitev o primerih, ki so jih države članice priporočile za odpis.

23

(24)  Sklepi Sveta o varstvu finančnih interesov Skupnosti in boju proti goljufijam, 13244/1/02 REV 1 z dne 6. novembra 2002.

24

(25)  Poročilo Odbora za proračunski nadzor o Letnem poročilu o boju proti goljufijam za leto 2001. PE 315.805 z dne 3. marca 2003.

25

(26)  COM(2002) 671 konč. z dne 3. 12. 2002.

26

(27)  Odbor EKUJS (Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad) in skupina za nepravilnosti sta svetovalna organa Komisije. Predseduje jima uradnik Komisije, sestavljajo pa ju predstavniki držav članic.

27

(28)  Člen 2(3) Uredbe Sveta (EGS) št. 595/91 z dne 4. marca 1991.

28

(29)  Skupina „Nepravilnosti in vzajemna pomoč, kmetijski proizvodi“, uredbi (EGS) št. 595/91 z dne 4. marca 1991 (UL L 67, 14.3.1991, str. 11) in (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 (UL L 83, 25.3.1997, str. 1).

29

(30)  Nepravilnosti in vzajemna pomoč – kmetijski proizvodi, uredbi (EGS) št. 595/91 in (ES) št. 515/97.

30

(31)  UL C 230, 22.7.1998, str. 16.

31

(32)  Vključno z nepravilnostmi in drugimi dolgovanimi zneski, na primer nepravilnosti v zneskih, manjših od 4 000 EUR, formalne napake itd.

32

(33)  Člen 3(6) Uredbe Komisije (ES) št. 296/96 z dne 16. februarja 1996 (UL L 39, 17.2.1996, str. 5), kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2761/1999.

33

(34)  Pod postavko VII (Kratkoročna sredstva) B. (Gibljiva sredstva) 2. (Predplačila, ki jih dolgujejo države članice) (a) (EKUJS Jamstva).

34

(35)  Certifikacijske organe imenujejo države članice v skladu s postopki potrditve obračunov. Ti organi revidirajo odhodke SKP, ki jih prijavijo plačilne agencije držav članic, in certificirajo (ali potrdijo) obračune takih odhodkov. Komisija pri letnih finančnih odločitvah o potrditvi odhodkov SKP upošteva ta potrdila.

35

(36)  Ker se je Tabela 105 začela uporabljati leta 2000, bodo morale države članice ugotoviti zneske, ki so bili nepravilno odpisani od knjig terjatev v prejšnjih letih.

36

---

PRILOGA A

SEZNAM PRIJAVLJENIH PRIMEROV Z NAJVIŠJIMI VREDNOSTMI

| (eurov) |
| --- |
| Država članica | LETO | Ukrep | Neporavnani dolg |
| IT | 2000 | Podporni ukrepi v sektorju oljnic | 170 936 471 |
| IT | 2000 | Izvozna nadomestila za žita | 118 956 431 |
| IT | 1998 | Pomoč za porabo olivnega olja | 65 710 432 |
| IT | 1993 | Izvozna nadomestila za žita | 63 933 593 |
| IT | 1994 | Izvozna nadomestila za žita | 41 760 653 |
| IT | 1998 | Pomoč za porabo olivnega olja | 40 623 436 |
| ES | 1994 | Izvozna nadomestila za žita | 32 896 221 |
| BE | 2000 | Izvozna nadomestila za maslo | 31 547 680 |
| IT | 1994 | Izvozna nadomestila za goveje meso | 29 851 835 |
| DE | 1995 | Izvozna nadomestila za maslo | 24 926 886 |
| IT | 1994 | Pomoč za porabo olivnega olja | 19 743 900 |
| IT | 1996 | Izvozna nadomestila za žita | 19 054 353 |
| DE | 1995 | Izvozna nadomestila za maslo | 18 630 965 |
| IT | 1998 | Pomoč za porabo olivnega olja | 17 253 375 |
| IT | 1996 | Podporni ukrepi v sektorju oljnic | 17 196 270 |
| IT | 1988 | Predelava sadja in zelenjave | 16 860 045 |
| IT | 1988 | Predelava sadja in zelenjave | 16 296 644 |
| IT | 2002 | Predelava sadja in zelenjave | 15 805 670 |
| IT | 1996 | Pomoč za žita | 15 774 830 |
| IT | 1994 | Izvozna nadomestila za goveje meso | 14 262 505 |
| DE | 1998 | Izvozna nadomestila za goveje meso | 14 023 242 |
| IT | 1988 | Predelava sadja in zelenjave | 13 944 336 |
| ES | 1994 | Izvozna nadomestila za vino | 13 334 611 |
| IT | 1996 | Skladiščenje žita | 12 302 920 |
| IT | 2001 | Predelava sadja in zelenjave | 11 784 714 |
| IT | 1994 | Pomoč za porabo olivnega olja | 11 445 839 |
| IT | 2002 | Podporni ukrepi za sveže sadje in zelenjavo | 11 012 392 |
| IT | 1996 | Skladiščenje žita | 10 949 622 |
| BE | 1994 | Izvozna nadomestila za goveje meso | 10 121 398 |

(eurov)

Država članica

LETO

Ukrep

Neporavnani dolg

IT

2000

Podporni ukrepi v sektorju oljnic

170 936 471

IT

2000

Izvozna nadomestila za žita

118 956 431

IT

1998

Pomoč za porabo olivnega olja

65 710 432

IT

1993

Izvozna nadomestila za žita

63 933 593

IT

1994

Izvozna nadomestila za žita

41 760 653

IT

1998

Pomoč za porabo olivnega olja

40 623 436

ES

1994

Izvozna nadomestila za žita

32 896 221

BE

2000

Izvozna nadomestila za maslo

31 547 680

IT

1994

Izvozna nadomestila za goveje meso

29 851 835

DE

1995

Izvozna nadomestila za maslo

24 926 886

IT

1994

Pomoč za porabo olivnega olja

19 743 900

IT

1996

Izvozna nadomestila za žita

19 054 353

DE

1995

Izvozna nadomestila za maslo

18 630 965

IT

1998

Pomoč za porabo olivnega olja

17 253 375

IT

1996

Podporni ukrepi v sektorju oljnic

17 196 270

IT

1988

Predelava sadja in zelenjave

16 860 045

IT

1988

Predelava sadja in zelenjave

16 296 644

IT

2002

Predelava sadja in zelenjave

15 805 670

IT

1996

Pomoč za žita

15 774 830

IT

1994

Izvozna nadomestila za goveje meso

14 262 505

DE

1998

Izvozna nadomestila za goveje meso

14 023 242

IT

1988

Predelava sadja in zelenjave

13 944 336

ES

1994

Izvozna nadomestila za vino

13 334 611

IT

1996

Skladiščenje žita

12 302 920

IT

2001

Predelava sadja in zelenjave

11 784 714

IT

1994

Pomoč za porabo olivnega olja

11 445 839

IT

2002

Podporni ukrepi za sveže sadje in zelenjavo

11 012 392

IT

1996

Skladiščenje žita

10 949 622

BE

1994

Izvozna nadomestila za goveje meso

10 121 398

---

PRILOGA B

SLABOSTI V POSTOPKIH ZA EVIDENTIRANJE IN IZTERJAVO DOLGOV

| Certifikacija, ki so jo sprožili certifikacijski organi | Razlogi za sprožitev certifikacije |
| --- | --- |
| OPEKEPE (EL) | Točnost/popolnost/navedba dvomljivih problemov z dolgovi. |
| Vlaamse Gemeenschap (B) | Ni bilo možno potrditi popolnosti Tabele 105. |
| IFADAP (P) | Ni bilo možno potrditi popolnosti Tabele 105. |
| Znatne slabosti, ki so jih ugotovili certifikacijski organi | Razlogi za slabosti |
| Bayern StMLU (D) | Zamude pri izterjavi dolgov, obresti na glavnico niso bile obračunane. |
| Brandenburg (D) | Problemi v zvezi z vidikoma popolnosti in točnosti iz Tabele 105. |
| DFFE (DK) | Kopičenje dolgov, ki čakajo na izterjavo. |
| CATALUÑA (E) | Velike zamude pri evidentiranju in izterjavi dolgov, ni bilo dosledne politike obračunavanja obresti. |
| AGEA (I) | Problemi, ugotovljeni pri izterjavi dolgov. |
| SEERAD (UK) | Velike zamude pri evidentiranju in izterjavi dolgov, računovodska dokumentacija in knjiga terjatev nista bili usklajeni. |
| SDE (F) | Certifikacija je bila sprožena prejšnje leto, problemi z izterjavo so bili ugotovljeni tudi v tem letu. |
| DAF (IRL) | Dolgi časovni razmiki med ugotovitvijo nepravilnosti in njihovim evidentiranjem v knjigi terjatev. |
| INGA (P) | Dolgovi so bili za 3 % prenizko izkazani. |
| Pomanjkanje zadovoljivega dela, izvedenega s strani certifikacijskih organov v oddelku terjatve (1) | Razlogi za nezadovoljivo delo |
| FAGA (E) | Obseg revizije terjatev s strani certifikacijskih organov ni izpolnil zahtev, omenjenih v smernicah Komisije. |
| Castilla la Mancha (E) |
| OFIMER (F) |
| OFIVAL (F) |
| BLE (D) |
| Baden-Wurttemberg (D) |
| DLG (NL) |
| HPA (NL) |
| PZ (NL) |
| PVVE (NL) |
| Vir:Oddelek terjatve v poročilih certifikacijskega organa za EKUJS za leto 2002. |

Certifikacija, ki so jo sprožili certifikacijski organi

Razlogi za sprožitev certifikacije

OPEKEPE (EL)

Točnost/popolnost/navedba dvomljivih problemov z dolgovi.

Vlaamse Gemeenschap (B)

Ni bilo možno potrditi popolnosti Tabele 105.

IFADAP (P)

Ni bilo možno potrditi popolnosti Tabele 105.

Znatne slabosti, ki so jih ugotovili certifikacijski organi

Razlogi za slabosti

Bayern StMLU (D)

Zamude pri izterjavi dolgov, obresti na glavnico niso bile obračunane.

Brandenburg (D)

Problemi v zvezi z vidikoma popolnosti in točnosti iz Tabele 105.

DFFE (DK)

Kopičenje dolgov, ki čakajo na izterjavo.

CATALUÑA (E)

Velike zamude pri evidentiranju in izterjavi dolgov, ni bilo dosledne politike obračunavanja obresti.

AGEA (I)

Problemi, ugotovljeni pri izterjavi dolgov.

SEERAD (UK)

Velike zamude pri evidentiranju in izterjavi dolgov, računovodska dokumentacija in knjiga terjatev nista bili usklajeni.

SDE (F)

Certifikacija je bila sprožena prejšnje leto, problemi z izterjavo so bili ugotovljeni tudi v tem letu.

DAF (IRL)

Dolgi časovni razmiki med ugotovitvijo nepravilnosti in njihovim evidentiranjem v knjigi terjatev.

INGA (P)

Dolgovi so bili za 3 % prenizko izkazani.

Pomanjkanje zadovoljivega dela, izvedenega s strani certifikacijskih organov v oddelku terjatve (1)

Razlogi za nezadovoljivo delo

FAGA (E)

Obseg revizije terjatev s strani certifikacijskih organov ni izpolnil zahtev, omenjenih v smernicah Komisije.

Castilla la Mancha (E)

OFIMER (F)

OFIVAL (F)

BLE (D)

Baden-Wurttemberg (D)

DLG (NL)

HPA (NL)

PZ (NL)

PVVE (NL)

Vir:Oddelek terjatve v poročilih certifikacijskega organa za EKUJS za leto 2002.

---

(1)  Zaključki temeljijo na oceni poročil certifikacijskih organov s strani Sodišča.

Vir:Oddelek terjatve v poročilih certifikacijskega organa za EKUJS za leto 2002.

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| I. | Za varovanje svojih finančnih interesov zakonodaja Skupnosti določa zahteve za poročanje v zvezi s področji delovanja Skupnosti (1). Države članice morajo pošiljati redna poročila o nepravilnostih, ki so predmet primarnih upravnih ali sodnih ugotovitev o dejstvih. Uredba (EGS) št. 595/91 ureja sistem obveščanja o nepravilnostih na področju izdatkov EKUJS, Jamstveni oddelek (Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad).
  Da bi olajšala uporabo informacij, sporočenih Komisiji, zakonodaja Skupnosti vsebuje podroben seznam informacij, ki jih je potrebno posredovati, zlasti predpis, ki je bil kršen, zadevne zneske, postopke, ki so bili uporabljeni pri zakrivitvi nepravilnosti, in imena vpletenih fizičnih ali pravnih oseb (2).
  Države članice morajo preprečevati in odpraviti nepravilnosti ter povrniti zneske, zgubljene zaradi nepravilnosti ali malomarnosti (3). Uredba (EGS) št. 595/91 predvideva, da se Komisijo obvesti o vseh nepravilnostih pri zneskih nad 4 000 EUR, kar pomeni, da se jo mora obvestiti o vsakem vedenju, namernem ali ne, katerega rezultat je kršitev določbe prava Skupnosti. Komisija je sprejela različne pobude, katerih namen je zagotoviti, da so primeri opredeljeni kot goljufija ali nepravilnost.
  Tako vzpostavljen vzajemen sistem obveščanja in informacijski sistem je konkreten izraz obojestranskih dolžnosti lojalnega sodelovanja iz člena 10 Pogodbe ES (4), na katerem temelji strategija Komisije proti goljufijam, določena julija 2000 (5). To partnerstvo med Komisijo in državami članicami je tudi vodilno načelo določb sekundarne zakonodaje.
  Kakor je večkrat poudaril Svet, je bistveno, da so posredovane informacije dosledne in visokokakovostne, da jih Komisija lahko kar najbolje uporabi za pospeševanje boja proti goljufijam in zagotovi, da se primeri primerno nadalje obravnavajo (6), tako na nacionalni ravni kot na ravni Skupnosti.
  Pridobljene izkušnje in izvedene izboljšave bodo prispevale k povečevanju učinkovitosti sistema obveščanja in povečevanju zanesljivosti podatkov. |
| --- | --- |

I.

Za varovanje svojih finančnih interesov zakonodaja Skupnosti določa zahteve za poročanje v zvezi s področji delovanja Skupnosti (1). Države članice morajo pošiljati redna poročila o nepravilnostih, ki so predmet primarnih upravnih ali sodnih ugotovitev o dejstvih. Uredba (EGS) št. 595/91 ureja sistem obveščanja o nepravilnostih na področju izdatkov EKUJS, Jamstveni oddelek (Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad).

Da bi olajšala uporabo informacij, sporočenih Komisiji, zakonodaja Skupnosti vsebuje podroben seznam informacij, ki jih je potrebno posredovati, zlasti predpis, ki je bil kršen, zadevne zneske, postopke, ki so bili uporabljeni pri zakrivitvi nepravilnosti, in imena vpletenih fizičnih ali pravnih oseb (2).

Države članice morajo preprečevati in odpraviti nepravilnosti ter povrniti zneske, zgubljene zaradi nepravilnosti ali malomarnosti (3). Uredba (EGS) št. 595/91 predvideva, da se Komisijo obvesti o vseh nepravilnostih pri zneskih nad 4 000 EUR, kar pomeni, da se jo mora obvestiti o vsakem vedenju, namernem ali ne, katerega rezultat je kršitev določbe prava Skupnosti. Komisija je sprejela različne pobude, katerih namen je zagotoviti, da so primeri opredeljeni kot goljufija ali nepravilnost.

Tako vzpostavljen vzajemen sistem obveščanja in informacijski sistem je konkreten izraz obojestranskih dolžnosti lojalnega sodelovanja iz člena 10 Pogodbe ES (4), na katerem temelji strategija Komisije proti goljufijam, določena julija 2000 (5). To partnerstvo med Komisijo in državami članicami je tudi vodilno načelo določb sekundarne zakonodaje.

Kakor je večkrat poudaril Svet, je bistveno, da so posredovane informacije dosledne in visokokakovostne, da jih Komisija lahko kar najbolje uporabi za pospeševanje boja proti goljufijam in zagotovi, da se primeri primerno nadalje obravnavajo (6), tako na nacionalni ravni kot na ravni Skupnosti.

Pridobljene izkušnje in izvedene izboljšave bodo prispevale k povečevanju učinkovitosti sistema obveščanja in povečevanju zanesljivosti podatkov.

| II. | Na podlagi poročila Komisije o zaščiti finančnih interesov Skupnosti in letnega poročila o boju proti goljufijam za leto 2002, v nadaljevanju „Poročilo Komisije o boju proti goljufijam za leto 2002“, so bili najvišji sporočeni zneski podvrženi nepravilnostim v sektorju sadja in zelenjave. Na več sestankih, kot delovne skupine za člen 280, COCOLAF in delovne skupine „Nepravilnosti in vzajemna pomoč – kmetijski proizvodi“, so bile s tem trendom seznanjene tudi države članice.
  Kakovost elektronske baze podatkov, ki hrani večino obvestil o nepravilnostih, posredovanih s strani držav članic, je Komisija v sodelovanju z državami članicami temeljito preverila leta 2003, kar je vodilo do večje notranje skladnosti podatkov, hkrati pa so bili osveženi številčni podatki. Osveženi številčni podatki (glej odstavek 30) na dan 31. decembra 2002 se glasijo: vsa nepravilna izplačila, sporočena od leta 1971, predstavljajo 2 983 milijonov EUR. Od te vsote je bilo 603 milijonov (20 %) povrnjenih, 297 milijonov (10 %) pa odpisanih. Zneski, ki se še obravnavajo, znašajo 2 083 milijonov EUR (70 %). Te številke vključujejo tudi osvežene podatke, ki jih je Komisija prejela leta 2003 in finančni vpliv Odločbe Komisije 2003/481/ES (75 milijonov EUR). |
| --- | --- |

II.

Na podlagi poročila Komisije o zaščiti finančnih interesov Skupnosti in letnega poročila o boju proti goljufijam za leto 2002, v nadaljevanju „Poročilo Komisije o boju proti goljufijam za leto 2002“, so bili najvišji sporočeni zneski podvrženi nepravilnostim v sektorju sadja in zelenjave. Na več sestankih, kot delovne skupine za člen 280, COCOLAF in delovne skupine „Nepravilnosti in vzajemna pomoč – kmetijski proizvodi“, so bile s tem trendom seznanjene tudi države članice.

Kakovost elektronske baze podatkov, ki hrani večino obvestil o nepravilnostih, posredovanih s strani držav članic, je Komisija v sodelovanju z državami članicami temeljito preverila leta 2003, kar je vodilo do večje notranje skladnosti podatkov, hkrati pa so bili osveženi številčni podatki. Osveženi številčni podatki (glej odstavek 30) na dan 31. decembra 2002 se glasijo: vsa nepravilna izplačila, sporočena od leta 1971, predstavljajo 2 983 milijonov EUR. Od te vsote je bilo 603 milijonov (20 %) povrnjenih, 297 milijonov (10 %) pa odpisanih. Zneski, ki se še obravnavajo, znašajo 2 083 milijonov EUR (70 %). Te številke vključujejo tudi osvežene podatke, ki jih je Komisija prejela leta 2003 in finančni vpliv Odločbe Komisije 2003/481/ES (75 milijonov EUR).

| III. | Nekatere države članice ne izpolnjujejo svoje obveznosti, da morajo poročati v dveh mesecih po izteku četrtletja, v katerem je bila nepravilnost ugotovljena in/ali so prišle na dan nove informacije o nepravilnosti (Uredba (EGS) št. 595/91, člen 3(1) in člen 5(1)). Med temi državami članicami več kot 50 % sporočenih nepravilnosti velja za Nemčijo in Španijo. Komisija je države članice s tem problemom seznanila tako, da je o tem poročala v Poročilu Komisije o boju proti goljufijam za leto 2002 (odstavek 10.2.2), ter tako, da je problem obravnavala na več sestankih, kot delovne skupine za člen 280, COCOLAF in delovne skupine „Nepravilnosti in vzajemna pomoč – kmetijski proizvodi“.
  Kar se tiče neskladnosti, so bile države članice o njih obveščene in zaprošene, da osvežijo te primere tako, da pošljejo digitalne osvežitve. Na sestankih delovne skupine za člen 280, COCOLAF in skupine „Nepravilnosti in vzajemna pomoč – kmetijski proizvodi“ je bila državam članicam podana razlaga in „izobraževanje“ o zbirki podatkov ECR (elektronski register primerov). Na splošno bi lahko rekli, da so države članice izboljšale poročanje o nepravilnostih, vendar vse obveznosti Uredbe (EGS) št. 595/91 niso v celoti izpolnjene.
  Glede neskladij si bo Komisija še naprej prizadevala obvezati države članice k spoštovanju vseh določb Uredbe (EGS) št. 595/91, da se ob predvidenih zamudah prejmejo popolnoma zanesljivi podatki, ki vsebujejo enotne informacije od vseh držav članic. |
| --- | --- |

III.

Nekatere države članice ne izpolnjujejo svoje obveznosti, da morajo poročati v dveh mesecih po izteku četrtletja, v katerem je bila nepravilnost ugotovljena in/ali so prišle na dan nove informacije o nepravilnosti (Uredba (EGS) št. 595/91, člen 3(1) in člen 5(1)). Med temi državami članicami več kot 50 % sporočenih nepravilnosti velja za Nemčijo in Španijo. Komisija je države članice s tem problemom seznanila tako, da je o tem poročala v Poročilu Komisije o boju proti goljufijam za leto 2002 (odstavek 10.2.2), ter tako, da je problem obravnavala na več sestankih, kot delovne skupine za člen 280, COCOLAF in delovne skupine „Nepravilnosti in vzajemna pomoč – kmetijski proizvodi“.

Kar se tiče neskladnosti, so bile države članice o njih obveščene in zaprošene, da osvežijo te primere tako, da pošljejo digitalne osvežitve. Na sestankih delovne skupine za člen 280, COCOLAF in skupine „Nepravilnosti in vzajemna pomoč – kmetijski proizvodi“ je bila državam članicam podana razlaga in „izobraževanje“ o zbirki podatkov ECR (elektronski register primerov). Na splošno bi lahko rekli, da so države članice izboljšale poročanje o nepravilnostih, vendar vse obveznosti Uredbe (EGS) št. 595/91 niso v celoti izpolnjene.

Glede neskladij si bo Komisija še naprej prizadevala obvezati države članice k spoštovanju vseh določb Uredbe (EGS) št. 595/91, da se ob predvidenih zamudah prejmejo popolnoma zanesljivi podatki, ki vsebujejo enotne informacije od vseh držav članic.

| IV. | Osvežena stopnja povračila je bila maja 2004 20,2 % (glej odstavek 30).
  Komisija se popolnoma zaveda dejstva, da stopnja povračila v državah članicah ni optimalna, in se je zavezala, da jo izboljša, zlasti z oblikovanjem delovne skupine za povračilo (glej tudi odgovor na odstavek V).
  Plačilne agencije in upravni organi, zadolženi za postopek povračila v nekaterih državah članicah (Italija, Grčija), že od nekdaj trdijo, da morajo čakati na izid kazenskih postopkov pred sodiščem, preden lahko nadaljujejo s povračili, ker je izbira postopka povračila v civilnem ali upravnem postopku v nekaterih primerih možna in ne izključuje uvedbe vzporednega kazenskega postopka pred sodiščem.
  Posledično začetna izbira države članice (upravni, civilni ali kazenski postopek) vpliva na zamudo pri povračilu. Za omejeno število držav članic so lahko uvedeni upravni postopki za povračilo šele po končni odločbi v kazenskem postopku pred sodiščem, če do nje sploh pride, pri čemer je treba upoštevati, da lahko kazenski postopki pred sodiščem trajajo 15 let ali še dlje.
  V Italiji je bilo 46 % primerov pred letom 1995 obravnavanih v kazenskem postopku, medtem ko ta delež znaša le 18 % za primere po letu 1995, kar se da razložiti s tem, da se je država članica odločila za čimprejšnje sprejetje potrebnih upravnih postopkov, takoj po obvestilu o nepravilnosti.
  Pri deljenem upravljanju je pristojna država članica v neposrednem stiku z dolžniki. Komisija ne more odpisati dolgov. V skladu z Uredbo (ES) št. 1258/1999 je Komisija pravno zavezana, da vse izdatke, ki niso bili porabljeni v skladu s predpisi Skupnosti, izključi iz financiranja Skupnosti. O sprejetju poravnave in/ali delnega plačila se odloča od primera do primera in na osnovi nacionalnega prava v povezavi z merili, določenimi v členu 8 Uredbe (ES) št. 1258/1999. |
| --- | --- |

IV.

Osvežena stopnja povračila je bila maja 2004 20,2 % (glej odstavek 30).

Komisija se popolnoma zaveda dejstva, da stopnja povračila v državah članicah ni optimalna, in se je zavezala, da jo izboljša, zlasti z oblikovanjem delovne skupine za povračilo (glej tudi odgovor na odstavek V).

Plačilne agencije in upravni organi, zadolženi za postopek povračila v nekaterih državah članicah (Italija, Grčija), že od nekdaj trdijo, da morajo čakati na izid kazenskih postopkov pred sodiščem, preden lahko nadaljujejo s povračili, ker je izbira postopka povračila v civilnem ali upravnem postopku v nekaterih primerih možna in ne izključuje uvedbe vzporednega kazenskega postopka pred sodiščem.

Posledično začetna izbira države članice (upravni, civilni ali kazenski postopek) vpliva na zamudo pri povračilu. Za omejeno število držav članic so lahko uvedeni upravni postopki za povračilo šele po končni odločbi v kazenskem postopku pred sodiščem, če do nje sploh pride, pri čemer je treba upoštevati, da lahko kazenski postopki pred sodiščem trajajo 15 let ali še dlje.

V Italiji je bilo 46 % primerov pred letom 1995 obravnavanih v kazenskem postopku, medtem ko ta delež znaša le 18 % za primere po letu 1995, kar se da razložiti s tem, da se je država članica odločila za čimprejšnje sprejetje potrebnih upravnih postopkov, takoj po obvestilu o nepravilnosti.

Pri deljenem upravljanju je pristojna država članica v neposrednem stiku z dolžniki. Komisija ne more odpisati dolgov. V skladu z Uredbo (ES) št. 1258/1999 je Komisija pravno zavezana, da vse izdatke, ki niso bili porabljeni v skladu s predpisi Skupnosti, izključi iz financiranja Skupnosti. O sprejetju poravnave in/ali delnega plačila se odloča od primera do primera in na osnovi nacionalnega prava v povezavi z merili, določenimi v členu 8 Uredbe (ES) št. 1258/1999.

| V. | Na podlagi sporočila Komisije z naslovom „Kako izboljšati povračilo pri upravičenjih do prejemkov Skupnosti, ki izhajajo iz neposrednega in deljenega upravljanja izdatkov Skupnosti“ z dne 3. decembra 2002 (COM(2002) 671 konč.) se je Komisija odločila za ustanovitev skupne delovne skupine OLAF in Generalnega direktorata za kmetijstvo za povračilo, da se razjasni breme preteklosti, t. j. vsi primeri nepravilnosti pred letom 1999, ki so še vedno odprti, za pripravo odločitve o tem, ali finančne posledice nosi Skupnost ali država članica.
  Glede ugotovitve Sodišča, da ni primernih meril za odločanje, ali se odpisane zneske zaračuna državi članici ali pa bremenijo Skupnost, Komisija želi poudariti, da je v teku časa in na podlagi pridobljenih izkušenj uvedla štiri vodilna načela in številna postopkovna merila, dokumentirana julija 2002 (glej tudi odstavek 44).
  Od ustanovitve delovne skupine za povračilo leta 2003 so službe Komisije pripravile seznam podrobnih meril, po katerih se revidirajo vsi primeri, da se nepovrnjene zneske zaračuna bodisi Skupnosti bodisi državi članici. |
| --- | --- |

V.

Na podlagi sporočila Komisije z naslovom „Kako izboljšati povračilo pri upravičenjih do prejemkov Skupnosti, ki izhajajo iz neposrednega in deljenega upravljanja izdatkov Skupnosti“ z dne 3. decembra 2002 (COM(2002) 671 konč.) se je Komisija odločila za ustanovitev skupne delovne skupine OLAF in Generalnega direktorata za kmetijstvo za povračilo, da se razjasni breme preteklosti, t. j. vsi primeri nepravilnosti pred letom 1999, ki so še vedno odprti, za pripravo odločitve o tem, ali finančne posledice nosi Skupnost ali država članica.

Glede ugotovitve Sodišča, da ni primernih meril za odločanje, ali se odpisane zneske zaračuna državi članici ali pa bremenijo Skupnost, Komisija želi poudariti, da je v teku časa in na podlagi pridobljenih izkušenj uvedla štiri vodilna načela in številna postopkovna merila, dokumentirana julija 2002 (glej tudi odstavek 44).

Od ustanovitve delovne skupine za povračilo leta 2003 so službe Komisije pripravile seznam podrobnih meril, po katerih se revidirajo vsi primeri, da se nepovrnjene zneske zaračuna bodisi Skupnosti bodisi državi članici.

| VI. | V skladu z dodelitvijo pristojnosti, navedeno v Prilogi 2 k dokumentu Komisije SEC(95) 249 z dne 10. februarja 1995, naj bi UCLAF/OLAF prejel vsa obvestila, ki jih po Uredbi Sveta (EGS) št. 595/91 posredujejo države članice, ter je pristojen za analizo in nadaljnjo obravnavo primerov, vključno z vnosom teh podatkov v zbirko podatkov o nepravilnostih.
  Pristojnost OLAF glede povračila, povezanega s primeri goljufij in nepravilnosti, vključuje pripravo povzetkov za vsak primer, ki vsebujejo posnetek izvedenih postopkov in argumentiranje predlogov za možne finančne popravke pri postopku potrditve obračunov, katerega izvedba je v pristojnosti Generalnega direktorata za kmetijstvo kot odredbodajalca. Postopek potrditve vodi Generalni direktorat za kmetijstvo, vendar mu na različnih stopnjah pomaga OLAF (glej tudi odstavek IX).
  Komisija vedno spremlja pravne posledice dokazovanja goljufij in zmožnosti nadzora, ki izhaja iz obstoječih uredb SKP, pri čemer še posebej upošteva kasnejša priporočila urada.
  Komisija meni, da je bila dodelitev pristojnosti med OLAF in Generalni direktorat za kmetijstvo jasno opredeljena: v skladu s Prilogo 2 k Sporočilu Komisije SEC(95) 249 je OLAF pristojen za povračilo pri sporočenih nepravilnostih. Vsako odločitev o odpisu izgubljenih zneskov pa sprejme Komisija s pomočjo postopka potrditve obračunov, ki ga vodi Generalni direktorat za kmetijstvo in kateremu na različnih stopnjah postopka pomaga OLAF. |
| --- | --- |

VI.

V skladu z dodelitvijo pristojnosti, navedeno v Prilogi 2 k dokumentu Komisije SEC(95) 249 z dne 10. februarja 1995, naj bi UCLAF/OLAF prejel vsa obvestila, ki jih po Uredbi Sveta (EGS) št. 595/91 posredujejo države članice, ter je pristojen za analizo in nadaljnjo obravnavo primerov, vključno z vnosom teh podatkov v zbirko podatkov o nepravilnostih.

Pristojnost OLAF glede povračila, povezanega s primeri goljufij in nepravilnosti, vključuje pripravo povzetkov za vsak primer, ki vsebujejo posnetek izvedenih postopkov in argumentiranje predlogov za možne finančne popravke pri postopku potrditve obračunov, katerega izvedba je v pristojnosti Generalnega direktorata za kmetijstvo kot odredbodajalca. Postopek potrditve vodi Generalni direktorat za kmetijstvo, vendar mu na različnih stopnjah pomaga OLAF (glej tudi odstavek IX).

Komisija vedno spremlja pravne posledice dokazovanja goljufij in zmožnosti nadzora, ki izhaja iz obstoječih uredb SKP, pri čemer še posebej upošteva kasnejša priporočila urada.

Komisija meni, da je bila dodelitev pristojnosti med OLAF in Generalni direktorat za kmetijstvo jasno opredeljena: v skladu s Prilogo 2 k Sporočilu Komisije SEC(95) 249 je OLAF pristojen za povračilo pri sporočenih nepravilnostih. Vsako odločitev o odpisu izgubljenih zneskov pa sprejme Komisija s pomočjo postopka potrditve obračunov, ki ga vodi Generalni direktorat za kmetijstvo in kateremu na različnih stopnjah postopka pomaga OLAF.

| VII. | Uredba Sveta (ES) št. 1469/95 je za področje Jamstvenega oddelka EKUJS določila način prepoznavanja gospodarskih subjektov, ki z uporabo sistema obveščanja prek Komisije predstavljajo visoko stopnjo tveganja za proračun Skupnosti. Po osmih letih izvajanja te uredbe se zdi, da je število obvestil precej omejeno, če ne neznatno.
  Komisija je zadevo znatno obravnavala v okviru skupine „Nepravilnosti in vzajemna pomoč – kmetijski proizvodi“ in je zavezana, da Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi drugo poročilo z izčrpno oceno uredbe o črni listi in s predlaganimi možnostmi za ukrepanje. |
| --- | --- |

VII.

Uredba Sveta (ES) št. 1469/95 je za področje Jamstvenega oddelka EKUJS določila način prepoznavanja gospodarskih subjektov, ki z uporabo sistema obveščanja prek Komisije predstavljajo visoko stopnjo tveganja za proračun Skupnosti. Po osmih letih izvajanja te uredbe se zdi, da je število obvestil precej omejeno, če ne neznatno.

Komisija je zadevo znatno obravnavala v okviru skupine „Nepravilnosti in vzajemna pomoč – kmetijski proizvodi“ in je zavezana, da Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi drugo poročilo z izčrpno oceno uredbe o črni listi in s predlaganimi možnostmi za ukrepanje.

| VIII. | Obstaja razlika med zneski iz Tabele 105 (terjatev, ki je nedvoumna in z ničimer pogojena, terjatev v fiksnem znesku, natančno izražena v denarju, zapadla terjatev, za katero ni določen noben plačilni rok) za finančne sprostitve EKUJS in zneski iz zbirke podatkov ECR (znesek pri sporočenih nepravilnostih po četrtletjih in za točno določeno dobo, ki je lahko na tej stopnji zgolj približek in predmet naknadnega prečiščevanja).
  Komisija je zaprosila države članice, da okvirno uskladijo zbirko podatkov ECR s podatki iz Tabele 105 in pri tem upoštevajo, da ta dva sklopa podatkov nikoli ne bosta skladna. Do zdaj je bila prva prioriteta izboljšati kakovost podatkov. Podatki zbirke podatkov ECR so zdaj dosegli stopnjo zanesljivosti, ki omogoča primerjavo. |
| --- | --- |

VIII.

Obstaja razlika med zneski iz Tabele 105 (terjatev, ki je nedvoumna in z ničimer pogojena, terjatev v fiksnem znesku, natančno izražena v denarju, zapadla terjatev, za katero ni določen noben plačilni rok) za finančne sprostitve EKUJS in zneski iz zbirke podatkov ECR (znesek pri sporočenih nepravilnostih po četrtletjih in za točno določeno dobo, ki je lahko na tej stopnji zgolj približek in predmet naknadnega prečiščevanja).

Komisija je zaprosila države članice, da okvirno uskladijo zbirko podatkov ECR s podatki iz Tabele 105 in pri tem upoštevajo, da ta dva sklopa podatkov nikoli ne bosta skladna. Do zdaj je bila prva prioriteta izboljšati kakovost podatkov. Podatki zbirke podatkov ECR so zdaj dosegli stopnjo zanesljivosti, ki omogoča primerjavo.

| IX. | Države članice se morajo v bližnji prihodnosti preusmeriti na elektronsko obliko poročanja o nepravilnostih. Elektronska oblika bo izboljšala kakovost podatkov in pripomogla k večji pravočasnosti poročanja o nepravilnostih, ter bo preprečevala nesporazume in napačne razlage.
  V zvezi s tem Komisija trenutno pomaga državam članicam in razmišlja o zvišanju praga s 4 000 na 10 000 EUR, da se zmanjša pretok podatkov in se osredotoči na najpomembnejše primere.
  Komisija se je zavezala, da predstavi osnutke predlogov za spremembo Uredbe Sveta (EGS) št. 595/91 in Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999, s katerimi bo poskušala odpraviti pomanjkljivosti poročanja, povračila in odpisa nepravilnih izplačil SKP.
  Komisija meni, da je bila dodelitev pristojnosti med OLAF in Generalni direktorat za kmetijstvo jasno opredeljena: v skladu s Prilogo 2 k Sporočilu Komisije SEC(95) 249 je OLAF pristojen za povračilo pri sporočenih nepravilnostih. Vsako odločitev o odpisu izgubljenih zneskov pa sprejme Komisija s pomočjo postopka potrditve obračunov, ki ga vodi Generalni direktorat za kmetijstvo in kateremu na različnih stopnjah postopka pomaga OLAF.
  Končno, glede predlagane ukinitve črne liste, si Komisija s Sodiščem deli mnenje, da ureditev ne deluje dobro, vendar meni, da obstaja možnost izboljšave seznama in bi ji bilo ljubše, če bi države članice uporabile svoja sredstva za izboljšavo, kot da bi bila preprosto ukinjena. Zagotovo obstaja možnost izboljšave in uredba sama je napisana tako, da ima preventivni učinek, ki se zmanjša, če se ne izvaja učinkovito. V zvezi s tem je smiselno opozoriti, da se je s potrditvijo obračunov začela sistematična vključitev vidikov o uporabi črne liste v revizijo. |
| --- | --- |

IX.

Države članice se morajo v bližnji prihodnosti preusmeriti na elektronsko obliko poročanja o nepravilnostih. Elektronska oblika bo izboljšala kakovost podatkov in pripomogla k večji pravočasnosti poročanja o nepravilnostih, ter bo preprečevala nesporazume in napačne razlage.

V zvezi s tem Komisija trenutno pomaga državam članicam in razmišlja o zvišanju praga s 4 000 na 10 000 EUR, da se zmanjša pretok podatkov in se osredotoči na najpomembnejše primere.

Komisija se je zavezala, da predstavi osnutke predlogov za spremembo Uredbe Sveta (EGS) št. 595/91 in Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999, s katerimi bo poskušala odpraviti pomanjkljivosti poročanja, povračila in odpisa nepravilnih izplačil SKP.

Komisija meni, da je bila dodelitev pristojnosti med OLAF in Generalni direktorat za kmetijstvo jasno opredeljena: v skladu s Prilogo 2 k Sporočilu Komisije SEC(95) 249 je OLAF pristojen za povračilo pri sporočenih nepravilnostih. Vsako odločitev o odpisu izgubljenih zneskov pa sprejme Komisija s pomočjo postopka potrditve obračunov, ki ga vodi Generalni direktorat za kmetijstvo in kateremu na različnih stopnjah postopka pomaga OLAF.

Končno, glede predlagane ukinitve črne liste, si Komisija s Sodiščem deli mnenje, da ureditev ne deluje dobro, vendar meni, da obstaja možnost izboljšave seznama in bi ji bilo ljubše, če bi države članice uporabile svoja sredstva za izboljšavo, kot da bi bila preprosto ukinjena. Zagotovo obstaja možnost izboljšave in uredba sama je napisana tako, da ima preventivni učinek, ki se zmanjša, če se ne izvaja učinkovito. V zvezi s tem je smiselno opozoriti, da se je s potrditvijo obračunov začela sistematična vključitev vidikov o uporabi črne liste v revizijo.

INTRODUCTION

| 4. | During 2003, the Commission updated the figures for the cumulative total of irregular CAP payments. The updated figures are (see paragraph 30):






  — | irregularities notified after payment: EUR 2 983 million; |
| --- | --- | --- |

4.

During 2003, the Commission updated the figures for the cumulative total of irregular CAP payments. The updated figures are (see paragraph 30):

—

irregularities notified after payment: EUR 2 983 million;

| — | amount recovered from claimants: EUR 603 million; |
| --- | --- |

—

amount recovered from claimants: EUR 603 million;

| — | amount written off against EAGGF: EUR 153 million; |
| --- | --- |

—

amount written off against EAGGF: EUR 153 million;

| — | amount charged to Member States: EUR 144 million; |
| --- | --- |

—

amount charged to Member States: EUR 144 million;

| — | amount to be recovered: EUR 2 083 million. |
| --- | --- |

—

amount to be recovered: EUR 2 083 million.

ANALYSIS

| 9. | At the beginning of May 2004, the amount of irregular payments notified since 1971 stood at EUR 2 983 million while the amount to be recovered represented EUR 2 083 million. The updated percentage refered to by the Court represented therefore 30 %. (The quality and reliability of the data has improved during the year 2003 due to the quality checks, audits of the Task Force Recovery and feedback from Member States). This figure includes all updates of the year 2003 and the financial impact of Commission Decision 2003/481/EC. |
| --- | --- |

9.

At the beginning of May 2004, the amount of irregular payments notified since 1971 stood at EUR 2 983 million while the amount to be recovered represented EUR 2 083 million. The updated percentage refered to by the Court represented therefore 30 %. (The quality and reliability of the data has improved during the year 2003 due to the quality checks, audits of the Task Force Recovery and feedback from Member States). This figure includes all updates of the year 2003 and the financial impact of Commission Decision 2003/481/EC.

| 11. | During 2003, the Commission updated its figures for debts prior to 1994. The updated percentage is 22,4 % (see paragraph 30). |
| --- | --- |

11.

During 2003, the Commission updated its figures for debts prior to 1994. The updated percentage is 22,4 % (see paragraph 30).

| 13. | The latest CAP reforms have been conducted and adopted in particular with the aim of minimising the risks of fraud and other irregularities.
  The IACS (Integrated Administration and Control System), which is acknowledged by the Court as having a major impact on the prevention of irregular payments, is now covering, directly or indirectly, 80 % of CAP expenditure. |
| --- | --- |

13.

The latest CAP reforms have been conducted and adopted in particular with the aim of minimising the risks of fraud and other irregularities.

The IACS (Integrated Administration and Control System), which is acknowledged by the Court as having a major impact on the prevention of irregular payments, is now covering, directly or indirectly, 80 % of CAP expenditure.

| 15.(b) | Additional developments are to be found in the Commission Report 2002 on the fight against fraud. |
| --- | --- |

15.(b)

Additional developments are to be found in the Commission Report 2002 on the fight against fraud.

| 17. | The Commission shares the view that Member States interpret differently the notion of primary administrative or judicial findings of facts; however, it has defined, on various occasions, in different documents and interpretative notes what is to be meant by this notion while a definition is given in the context of the black list in Commission Regulation (EC) No 745/96, Article 1(2) (7). |
| --- | --- |

17.

The Commission shares the view that Member States interpret differently the notion of primary administrative or judicial findings of facts; however, it has defined, on various occasions, in different documents and interpretative notes what is to be meant by this notion while a definition is given in the context of the black list in Commission Regulation (EC) No 745/96, Article 1(2) (7).

| 21. | Germany and Spain together account for more than 50 % of the reported irregularities and these two Member States seldom report on time. The Commission has informed Member States by discussing this problem in meetings as Cocolaf and Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ and by publishing the relevant figures in the Commission Report 2002 on the fight against fraud (paragraph 10.2.2). |
| --- | --- |

21.

Germany and Spain together account for more than 50 % of the reported irregularities and these two Member States seldom report on time. The Commission has informed Member States by discussing this problem in meetings as Cocolaf and Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ and by publishing the relevant figures in the Commission Report 2002 on the fight against fraud (paragraph 10.2.2).

| 22. | The Commission has made Member States aware of the fact that the time between the discovery and the reporting of an irregularity is too long. In annual reports and presentations in meetings of Cocolaf, Member States have been informed that the reporting time could have an impact on the determination of the negligence of a Member State (see Commission Report 2002 on the fight against fraud, point 10.5).
  Almost 90 % of irregularities are notified within two years of their discovery. |
| --- | --- |

22.

The Commission has made Member States aware of the fact that the time between the discovery and the reporting of an irregularity is too long. In annual reports and presentations in meetings of Cocolaf, Member States have been informed that the reporting time could have an impact on the determination of the negligence of a Member State (see Commission Report 2002 on the fight against fraud, point 10.5).

Almost 90 % of irregularities are notified within two years of their discovery.

| 24. | The Task Force Recovery (see paragraph V) in the course of its audit also found out that Italy has not yet notified the writing off of certain debts in spite of court orders establishing that there had not been any fraud committed.
  The necessary corrections have been introduced in the ECR database after July 2003. |
| --- | --- |

24.

The Task Force Recovery (see paragraph V) in the course of its audit also found out that Italy has not yet notified the writing off of certain debts in spite of court orders establishing that there had not been any fraud committed.

The necessary corrections have been introduced in the ECR database after July 2003.

| 25. | OLAF has informed Member States in several meetings that some cases still had a pending financial state, i.e. amounts were still to be calculated. Member States were asked to update these cases as soon as (new) information became available (see also point 28). |
| --- | --- |

25.

OLAF has informed Member States in several meetings that some cases still had a pending financial state, i.e. amounts were still to be calculated. Member States were asked to update these cases as soon as (new) information became available (see also point 28).

| 26. | The Commission introduced an electronic reporting system in 2001. At the same time specific fields relating to „Interest“ and „Penalties“ were introduced. Some Member States started to use this system as from 2002. For 2003, 30 % of the cases provide information concerning penalties and/or interest. |
| --- | --- |

26.

The Commission introduced an electronic reporting system in 2001. At the same time specific fields relating to „Interest“ and „Penalties“ were introduced. Some Member States started to use this system as from 2002. For 2003, 30 % of the cases provide information concerning penalties and/or interest.

| 27. | The Commission is aware of the problem of inconsistencies of definition and coverage in the information supplied and has already remarked on this problem (see Commission 2002 Report on the fight against fraud, paragraph 11.2). In addition, OLAF also informed Member States in several meetings that the non-reporting of the CN code (product description) would hinder the Commission in producing analyses. |
| --- | --- |

27.

The Commission is aware of the problem of inconsistencies of definition and coverage in the information supplied and has already remarked on this problem (see Commission 2002 Report on the fight against fraud, paragraph 11.2). In addition, OLAF also informed Member States in several meetings that the non-reporting of the CN code (product description) would hinder the Commission in producing analyses.

| 28. | The Commission has made substantial efforts to improve the quality of information supplied by Member States in the initial communication as well as in all updates on financial impact. In the framework of the Task Force Recovery, a first attempt has been made to audit the completeness and reliability of the communications and its updates by the Member States. |
| --- | --- |

28.

The Commission has made substantial efforts to improve the quality of information supplied by Member States in the initial communication as well as in all updates on financial impact. In the framework of the Task Force Recovery, a first attempt has been made to audit the completeness and reliability of the communications and its updates by the Member States.

| 29. | Efforts have been made to tackle the problem of discrepancies between Member State data and the ECR. Reasons for discrepancies can be due to the lack of human resources in order to monitor on a regular basis the constant flow of data provided by Member States. The number of staff has meanwhile been increased. The module has been translated into all languages of EU and a manual has been written. |
| --- | --- |

29.

Efforts have been made to tackle the problem of discrepancies between Member State data and the ECR. Reasons for discrepancies can be due to the lack of human resources in order to monitor on a regular basis the constant flow of data provided by Member States. The number of staff has meanwhile been increased. The module has been translated into all languages of EU and a manual has been written.

| 30. | The Commission asked Member States to verify the figures of draft Commission Report 2002 on the fight against fraud. Feedback of Member States was taken into account before the final version of the Commission Report 2002 on the fight against fraud was released; therefore, the figures in this Report have the agreement of Member States.
  Cases and communications have been updated during the year 2003 on the basis of:






  — | quality checks by OLAF, |
| --- | --- | --- |

30.

The Commission asked Member States to verify the figures of draft Commission Report 2002 on the fight against fraud. Feedback of Member States was taken into account before the final version of the Commission Report 2002 on the fight against fraud was released; therefore, the figures in this Report have the agreement of Member States.

Cases and communications have been updated during the year 2003 on the basis of:

—

quality checks by OLAF,

| — | findings of Member States concerning the data in the ECR database, |
| --- | --- |

—

findings of Member States concerning the data in the ECR database,

| — | updates of old cases by Member States, |
| --- | --- |

—

updates of old cases by Member States,

| — | Commission Decision 2003/481/EC, |
| --- | --- |

—

Commission Decision 2003/481/EC,

| — | audit findings by the Task Force Recovery, |
| --- | --- |

—

audit findings by the Task Force Recovery,

| — | audit findings by the Court of Auditors. |
| --- | --- |

—

audit findings by the Court of Auditors.

Figures based on the data available in the ECR database on 2 May 2004 are in line with the figures as produced for the Commission Report 2002 on the fight against fraud. However, it was already mentioned in this Report that the „figures must be handled with great caution“ (p. 41) as „there is no certainty that the total number of communications received represents the total frauds and irregularities detected by Member States“ (p. 44).

The effects of the updates during 2003 and Commission Decision 2003/481/EC (EUR 75 million) have been taken into account.

| 31. | The Commission recognises that there are deficiencies in the link between ECR and CMS (Case Management System). A request for a change in the ECR database was made in September 2003. An extra field will be added to the module to create a link between CMS and the ECR database, making it also possible to access the information on the financial recovery situation provided by the Member State. |
| --- | --- |

31.

The Commission recognises that there are deficiencies in the link between ECR and CMS (Case Management System). A request for a change in the ECR database was made in September 2003. An extra field will be added to the module to create a link between CMS and the ECR database, making it also possible to access the information on the financial recovery situation provided by the Member State.

| 32.(b) and (c) | A large number of the cases were already closed. |
| --- | --- |

32.(b) and (c)

A large number of the cases were already closed.

| 36. | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

36.

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| 37. | In the absence of total recovery, the financial consequences of the irregularities shall be borne by the Member State in the event of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States. In other cases the burden shall be borne by the Community budget. The Commission has defined as early as 1996 the following guideline (8) that the recovery procedure should be launched as soon as possible after the irregularity had been detected and should be completed within four years after the date of the first communication of fraud or irregularity. In the opposite case, the Member State may be required to show that there was no negligence.
  The four-year period is extended to eight years in case of judicial procedures, on the condition that the Commission is fully informed of the recovery procedure. |
| --- | --- |

37.

In the absence of total recovery, the financial consequences of the irregularities shall be borne by the Member State in the event of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States. In other cases the burden shall be borne by the Community budget. The Commission has defined as early as 1996 the following guideline (8) that the recovery procedure should be launched as soon as possible after the irregularity had been detected and should be completed within four years after the date of the first communication of fraud or irregularity. In the opposite case, the Member State may be required to show that there was no negligence.

The four-year period is extended to eight years in case of judicial procedures, on the condition that the Commission is fully informed of the recovery procedure.

| 39. | The Commission has identified a certain number of problems in this context. In its Communication COM(202) 671 final of 3 December 2002, the Commission recommended the initiation of corrective measures, namely:






  — | setting up of the Task Force Recovery to speed up the treatment of the backlog, |
| --- | --- | --- |

39.

The Commission has identified a certain number of problems in this context. In its Communication COM(202) 671 final of 3 December 2002, the Commission recommended the initiation of corrective measures, namely:

—

setting up of the Task Force Recovery to speed up the treatment of the backlog,

| — | modifying Regulation (EC) No 1258/1999 and therefore Regulation (EEC) No 595/91 to prevent new backlogs in the future. |
| --- | --- |

—

modifying Regulation (EC) No 1258/1999 and therefore Regulation (EEC) No 595/91 to prevent new backlogs in the future.

Such provisions on writing off irrecoverable Community entitlements should provide the regulatory basis to carry out this operation prudently thanks to specific, clear-cut criteria and transparent legal procedure in particular based on:

| — | annual global communications by Member States regarding the stage of their national recovery procedures, |
| --- | --- |

—

annual global communications by Member States regarding the stage of their national recovery procedures,

| — | attentive scrutiny of the files examined by the Task Force Recovery, |
| --- | --- |

—

attentive scrutiny of the files examined by the Task Force Recovery,

| — | approved criteria to determine whether the non-recovered amounts should be charged to the Community Budget or to the Member State. |
| --- | --- |

—

approved criteria to determine whether the non-recovered amounts should be charged to the Community Budget or to the Member State.

| 40. | During 2003, the Commission updated the cumulative recovery rate as at the end of 2002 at 20,2 % of the global financial impact of cases detected after payment (effectively recovered by the Member States).
  Through the clearance-of-accounts procedure, a further EUR 144 million (4,8 %) has been charged to the Member States and EUR 153 million (5,1 %) to the EAGGF budget (see paragraph 4). |
| --- | --- |

40.

During 2003, the Commission updated the cumulative recovery rate as at the end of 2002 at 20,2 % of the global financial impact of cases detected after payment (effectively recovered by the Member States).

Through the clearance-of-accounts procedure, a further EUR 144 million (4,8 %) has been charged to the Member States and EUR 153 million (5,1 %) to the EAGGF budget (see paragraph 4).

| 41. | The Commission agrees that the recovery rate is low but this assessment can be explained by the fact that, in matters of shared management, recovery procedures are not uniform nor harmonised in Member States and this is an unexpected effect of the assimilation principle posed by Article 280 of the Treaty which jeopardises the uniformity of implementation of Community legislation because recovery of Community monies follows the national rules.
  However, the Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 in order to improve the weaknesses of the actual situation (see paragraph 39).






  (a) | In the absence of total recovery, the financial consequences of the irregularities shall be borne by the Member State in the event of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States. In other cases the burden shall be borne by the Community budget.
  The case which the Court refers to was notified on 29 May 1991 and updated in 1997. The Commission wishes to point out that this case was not included in the TFR audit selection on account of the wrong amount reported in ECR. |
| --- | --- | --- |

41.

The Commission agrees that the recovery rate is low but this assessment can be explained by the fact that, in matters of shared management, recovery procedures are not uniform nor harmonised in Member States and this is an unexpected effect of the assimilation principle posed by Article 280 of the Treaty which jeopardises the uniformity of implementation of Community legislation because recovery of Community monies follows the national rules.

However, the Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 in order to improve the weaknesses of the actual situation (see paragraph 39).

(a)

In the absence of total recovery, the financial consequences of the irregularities shall be borne by the Member State in the event of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States. In other cases the burden shall be borne by the Community budget.

The case which the Court refers to was notified on 29 May 1991 and updated in 1997. The Commission wishes to point out that this case was not included in the TFR audit selection on account of the wrong amount reported in ECR.

| (b) | The objective of the amendment of Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 is, inter alia, to address the shortcomings pointed out by the Court by making Member Sates more responsible and by providing ex post controls in the clearance-of-accounts framework. |
| --- | --- |

(b)

The objective of the amendment of Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 is, inter alia, to address the shortcomings pointed out by the Court by making Member Sates more responsible and by providing ex post controls in the clearance-of-accounts framework.

| (c) | According to Article 280(2) of the EC Treaty „Member States shall take the same measures to counter fraud affecting the financial interests of the Community as they take to counter fraud affecting their own financial interests“. There is a constant case law of the ECJ which stipulates that the rules applicable in cases where there are violations to Community law cannot be less favourable than the rules prevailing in cases where there are violations to national law. However this does not amount to confering a preferential status on CAP debts. |
| --- | --- |

(c)

According to Article 280(2) of the EC Treaty „Member States shall take the same measures to counter fraud affecting the financial interests of the Community as they take to counter fraud affecting their own financial interests“. There is a constant case law of the ECJ which stipulates that the rules applicable in cases where there are violations to Community law cannot be less favourable than the rules prevailing in cases where there are violations to national law. However this does not amount to confering a preferential status on CAP debts.

| (d) | As regards the outcome of the combined UCLAF/German 1992 investigation, this case will be dealt with in the clearance-of-accounts procedure. |
| --- | --- |

(d)

As regards the outcome of the combined UCLAF/German 1992 investigation, this case will be dealt with in the clearance-of-accounts procedure.

| (f) | According to Regulation (EC) No 1258/1999 the Commission is legally obliged to exclude all expenditure from Community financing where that expenditure has not been executed in compliance with Community rules. Accepting transactions or partial payments are conditions to be assessed on a case-by-case approach on the basis of national law and in conjunction with the criteria as laid down in Article 8 of Regulation (EC) No 1258/1999. |
| --- | --- |

(f)

According to Regulation (EC) No 1258/1999 the Commission is legally obliged to exclude all expenditure from Community financing where that expenditure has not been executed in compliance with Community rules. Accepting transactions or partial payments are conditions to be assessed on a case-by-case approach on the basis of national law and in conjunction with the criteria as laid down in Article 8 of Regulation (EC) No 1258/1999.

| 42. | The Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91, inter alia, to address the shortcomings pointed out by the Court by making Member States more responsible and by providing ex post controls in the clearance-of-accounts framework. |
| --- | --- |

42.

The Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91, inter alia, to address the shortcomings pointed out by the Court by making Member States more responsible and by providing ex post controls in the clearance-of-accounts framework.

| 43. | During 2003, the Commission has updated the figures on amounts written off as at the end of 2002. The updated figures are:






  — | charged to Member States: EUR 144 million, |
| --- | --- | --- |

43.

During 2003, the Commission has updated the figures on amounts written off as at the end of 2002. The updated figures are:

—

charged to Member States: EUR 144 million,

| — | charged to EAGGF: EUR 153 million. |
| --- | --- |

—

charged to EAGGF: EUR 153 million.

The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt. It points to the efforts made through the reform of the clearance of accounts in 1996 together with the developments discussed in paragraphs 39 and 41 of the replies.

These cases will be dealt with in the clearance-of-accounts procedure.

| 44. | The Commission has applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. As regards the guiding principles:






  — | if the whole amount cannot be recovered for objective reasons and the Member State has done all it can to recover the amount on time without displaying any negligence, the unrecovered amounts are charged to the Community budget. |
| --- | --- | --- |

44.

The Commission has applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. As regards the guiding principles:

—

if the whole amount cannot be recovered for objective reasons and the Member State has done all it can to recover the amount on time without displaying any negligence, the unrecovered amounts are charged to the Community budget.

| — | in all other cases, where the irregularity is attributed to the Member State or where the recovery procedures have not been conducted with all the diligence required, the amounts in question are charged to defaulting Member States. |
| --- | --- |

—

in all other cases, where the irregularity is attributed to the Member State or where the recovery procedures have not been conducted with all the diligence required, the amounts in question are charged to defaulting Member States.

| — | the recovery procedure must be started as soon as possible after the irregularity has been detected and should be completed within four years of the fraud or irregularity first being reported. If not, the Member State must show there has been no negligence. |
| --- | --- |

—

the recovery procedure must be started as soon as possible after the irregularity has been detected and should be completed within four years of the fraud or irregularity first being reported. If not, the Member State must show there has been no negligence.

| — | the treatment of individual cases must be discussed in detail with all the Member States concerned. |
| --- | --- |

—

the treatment of individual cases must be discussed in detail with all the Member States concerned.

As regards the procedural criteria, the questions to be answered are:

| — | Has the recovery procedure started? Can it be completed within a reasonable period? |
| --- | --- |

—

Has the recovery procedure started? Can it be completed within a reasonable period?

| — | Has the recovery procedure not been completed for reasons of force majeure or for other compelling reasons? |
| --- | --- |

—

Has the recovery procedure not been completed for reasons of force majeure or for other compelling reasons?

| — | Was recovery not initiated because of the negligence of the Member State or its failure to take action? |
| --- | --- |

—

Was recovery not initiated because of the negligence of the Member State or its failure to take action?

Since the creation of the Task Force Recovery, the Commission services have refined the criteria and have drawn up a list of criteria upon which all files are audited in order to have a decision on whether the amounts at stake are charged to the Community budget or to the Member State. This audit concerns all outstanding files up to 31 December 1998.

| 48. | There is no link between the financial corrections based on a system analysis and the individual cases of fraud for which amounts have not yet been recovered. Article 8(2) of Regulation (EC) No 1258/1999 and Article 5(2) of Regulation (EEC) No 595/91 provide clear procedural rules to be followed for the treatment of specific cases of fraud and irregularities. |
| --- | --- |

48.

There is no link between the financial corrections based on a system analysis and the individual cases of fraud for which amounts have not yet been recovered. Article 8(2) of Regulation (EC) No 1258/1999 and Article 5(2) of Regulation (EEC) No 595/91 provide clear procedural rules to be followed for the treatment of specific cases of fraud and irregularities.

| 49. | As the Court mentioned it in an earlier report (9), the Commission undertook in 1999 a review of all the pre-1995 cases still pending in order to take a decision on whether to charge them to the Community or to the Member States. The exercise was limited to six Member States (10), on account of the poor quality of the available data and also taking into consideration the limited human resources available. |
| --- | --- |

49.

As the Court mentioned it in an earlier report (9), the Commission undertook in 1999 a review of all the pre-1995 cases still pending in order to take a decision on whether to charge them to the Community or to the Member States. The exercise was limited to six Member States (10), on account of the poor quality of the available data and also taking into consideration the limited human resources available.

| 50. | Following the Commission decision mentioned by the Court, all cases involved were updated in the ECR database. This now contains the number of the Commission Decision, the authority who should bear the loss and the amounts involved.
  The distribution of the costs of writes off between the Communitiy budget and Member States budget in the June 2003 decision should not be taken as a precedent for future decisions. In respect of Italy, which appeared to be the largest debtor, due to the large number of Italian cases and the poor cooperation of the Member State, it was decided in 1999 to concentrate on the cases of other Member States and to postpone the scrutiny of Italian files. |
| --- | --- |

50.

Following the Commission decision mentioned by the Court, all cases involved were updated in the ECR database. This now contains the number of the Commission Decision, the authority who should bear the loss and the amounts involved.

The distribution of the costs of writes off between the Communitiy budget and Member States budget in the June 2003 decision should not be taken as a precedent for future decisions. In respect of Italy, which appeared to be the largest debtor, due to the large number of Italian cases and the poor cooperation of the Member State, it was decided in 1999 to concentrate on the cases of other Member States and to postpone the scrutiny of Italian files.

| 51. | The Commission set up a Task Force Recovery in 2003 in order to clear all the pending irregularity cases prior to 1999. In the framework of the audits carried out by the Task Force Recovery throughout 2003, the remaining pre-1995 files above a given threshold (EUR 500 000) were examined for nine Member States (11). In total, 443 cases were examined in the course of this audit, among which them 343 cases for Italy. The related clearance-of-accounts procedure for the bulk of examined files is ongoing. |
| --- | --- |

51.

The Commission set up a Task Force Recovery in 2003 in order to clear all the pending irregularity cases prior to 1999. In the framework of the audits carried out by the Task Force Recovery throughout 2003, the remaining pre-1995 files above a given threshold (EUR 500 000) were examined for nine Member States (11). In total, 443 cases were examined in the course of this audit, among which them 343 cases for Italy. The related clearance-of-accounts procedure for the bulk of examined files is ongoing.

| 52.(a) and (b) | The Commission has taken the necessary steps to remedy this situation. Since July 2003 the number of the Commission Decision and the amounts involved are stored in the digital file and there is a reference to the Commission Decision in the paper file. A change request has been formulated to create an extra field in the ECR database in which the Commission Decision number can be saved. Since March 2004, the ECR database contains a specific field in which the Commission decisions are listed.
  The 1993 clearance-of-accounts decision was proposed in 1997, and UCLAF was responsible for the corrections proposed for inadequate follow up of irregularities. Due to the old clearance-of-accounts procedure, cases were not properly documented. However, these procedures are clear now. |
| --- | --- |

52.(a) and (b)

The Commission has taken the necessary steps to remedy this situation. Since July 2003 the number of the Commission Decision and the amounts involved are stored in the digital file and there is a reference to the Commission Decision in the paper file. A change request has been formulated to create an extra field in the ECR database in which the Commission Decision number can be saved. Since March 2004, the ECR database contains a specific field in which the Commission decisions are listed.

The 1993 clearance-of-accounts decision was proposed in 1997, and UCLAF was responsible for the corrections proposed for inadequate follow up of irregularities. Due to the old clearance-of-accounts procedure, cases were not properly documented. However, these procedures are clear now.

| (c) | The Commission informs Member States of OLAF's recommendations, which are only mere proposals at that stage, the final decision being taken by the College. It is not excluded that some Member States already „anticipate“ these recommendations and take them for granted. |
| --- | --- |

(c)

The Commission informs Member States of OLAF's recommendations, which are only mere proposals at that stage, the final decision being taken by the College. It is not excluded that some Member States already „anticipate“ these recommendations and take them for granted.

| 53. | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

53.

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| 55. | The competent Commission service (OLAF's intelligence units) had to improve the quality of the data before it could be used for analyses and intelligence-driven investigations. In the year 2003 the first basic analyses on the basis of the data of ECR database have been presented to Member States in the framework of the Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“.
  The developments discussed in paragraphs 39 and 41 of the replies should facilitate and speed up the recovery process. |
| --- | --- |

55.

The competent Commission service (OLAF's intelligence units) had to improve the quality of the data before it could be used for analyses and intelligence-driven investigations. In the year 2003 the first basic analyses on the basis of the data of ECR database have been presented to Member States in the framework of the Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“.

The developments discussed in paragraphs 39 and 41 of the replies should facilitate and speed up the recovery process.

| 57. | The Commission endorses the Court's statement on the weaknesses of the ECR system and has performed some analyses in which the use and the frequency of codes were examined. The Commission has started a discussion with the Member States on the simplification of the reporting system. |
| --- | --- |

57.

The Commission endorses the Court's statement on the weaknesses of the ECR system and has performed some analyses in which the use and the frequency of codes were examined. The Commission has started a discussion with the Member States on the simplification of the reporting system.

| 58. | The Commission has asked Member States to update these cases the during Article 280 Working Group meeting of 12 March 2003 and Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ of 11 March 2003 (see paragraph 25). |
| --- | --- |

58.

The Commission has asked Member States to update these cases the during Article 280 Working Group meeting of 12 March 2003 and Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ of 11 March 2003 (see paragraph 25).

| 59. | The Commission uses the data for operational and recovery follow-up purposes as well as strategic intelligence purposes. This is however done by analysts of OLAF itself, therefore no direct link between the ECR module and (other) users can be found.
  Most of the time, data is prepared by OLAF staff on request of other users inside the Community services or outside in Member States such as Austria and Germany, which are using the data to prepare Regulation (EEC) No 4045/89 controls. |
| --- | --- |

59.

The Commission uses the data for operational and recovery follow-up purposes as well as strategic intelligence purposes. This is however done by analysts of OLAF itself, therefore no direct link between the ECR module and (other) users can be found.

Most of the time, data is prepared by OLAF staff on request of other users inside the Community services or outside in Member States such as Austria and Germany, which are using the data to prepare Regulation (EEC) No 4045/89 controls.

| 60. | The Commission services have presented figures and analyses of the ECR modules in several meetings with the Member States. |
| --- | --- |

60.

The Commission services have presented figures and analyses of the ECR modules in several meetings with the Member States.

| 62. | The competent authorities of Member States are faced with some delicate legal interpretation of questions and this notwithstanding the guidance provided by the Commission for a uniform interpretation of the black list tool. Among the difficulties put forward by Member States are:






  — | the concept of „serious negligence“ is a legal concept unknown in certain Member States in civil law, having in some Member States more affinity with the criminal process, |
| --- | --- | --- |

62.

The competent authorities of Member States are faced with some delicate legal interpretation of questions and this notwithstanding the guidance provided by the Commission for a uniform interpretation of the black list tool. Among the difficulties put forward by Member States are:

—

the concept of „serious negligence“ is a legal concept unknown in certain Member States in civil law, having in some Member States more affinity with the criminal process,

| — | the absence of an explicit clause which regulates liability in the case of a consortium or associated operators, |
| --- | --- |

—

the absence of an explicit clause which regulates liability in the case of a consortium or associated operators,

| — | the risk of having to pay for damages for a blacklisting that was ultimately overturned, which could have serious financial consequences for the Member State involved. |
| --- | --- |

—

the risk of having to pay for damages for a blacklisting that was ultimately overturned, which could have serious financial consequences for the Member State involved.

| 66. and 67. | Certifying Bodies have been provided with detailed instructions in the framework of an ad hoc expert meeting in 2002 focused on the checks to be made with Table 105. Table 105 aims at:






  — | overseeing and control of amounts of liabilities held by Member States, |
| --- | --- | --- |

66. and 67.

Certifying Bodies have been provided with detailed instructions in the framework of an ad hoc expert meeting in 2002 focused on the checks to be made with Table 105. Table 105 aims at:

—

overseeing and control of amounts of liabilities held by Member States,

| — | reflection on the level of liabilities, |
| --- | --- |

—

reflection on the level of liabilities,

| — | a tentative reconciliation of the data of Table 105 and the Paying Agencies' debtors' ledgers, and Table 104 with the ECR data base managed by OLAF. |
| --- | --- |

—

a tentative reconciliation of the data of Table 105 and the Paying Agencies' debtors' ledgers, and Table 104 with the ECR data base managed by OLAF.

The Commission services are giving increased attention to this question through a scrutiny of the annual reports of the Certification Bodies.

| 67. | The Commission informs Member States of OLAF's recommendations, which are only mere proposals at that stage, the final decision being taken by the College. It is not excluded that some Member States already „anticipate“ these recommendations and take them for granted. During the clearance-of-accounts procedure, the Commission has very substantial powers; firstly, it is responsible for auditing and evaluating the Member State’s management of EAGGF Guarantee expenditure, and secondly, it is the institution which unilaterally decides which amounts to refuse for financing. |
| --- | --- |

67.

The Commission informs Member States of OLAF's recommendations, which are only mere proposals at that stage, the final decision being taken by the College. It is not excluded that some Member States already „anticipate“ these recommendations and take them for granted. During the clearance-of-accounts procedure, the Commission has very substantial powers; firstly, it is responsible for auditing and evaluating the Member State’s management of EAGGF Guarantee expenditure, and secondly, it is the institution which unilaterally decides which amounts to refuse for financing.

| 68. | There is a difference between the amounts contained in Table 105 (receivable which is certain and not subject to any condition, receivable of fixed amount expressed precisely in cash terms, receivable due and not subject to any payment time) for the EAGGF financial exercise and the amounts embodied in the ECR database (amount of quarterly reported irregularities for one particular term, which can be at that stage mere estimates subject to subsequent refinements).
  The Commission has asked Members States to undertake a tentative reconciliation of the ECR database with the data of Table 105, bearing in mind that both sets of data will never coincide. Until now, the first priority was to improve the quality of the data. The data in the ECR database has now reached a level of reliability where it will be possible to compare the data. |
| --- | --- |

68.

There is a difference between the amounts contained in Table 105 (receivable which is certain and not subject to any condition, receivable of fixed amount expressed precisely in cash terms, receivable due and not subject to any payment time) for the EAGGF financial exercise and the amounts embodied in the ECR database (amount of quarterly reported irregularities for one particular term, which can be at that stage mere estimates subject to subsequent refinements).

The Commission has asked Members States to undertake a tentative reconciliation of the ECR database with the data of Table 105, bearing in mind that both sets of data will never coincide. Until now, the first priority was to improve the quality of the data. The data in the ECR database has now reached a level of reliability where it will be possible to compare the data.

CONCLUSIONS

| 70. | The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt. In 2000, on the initiative of the Commission and based on the same observations as the Court, proposals were discussed with Member States to remedy the situation of the „pending“ cases. In 2003, following the creation of the Task Force Recovery after the Communication of the Commission of 3 December 2002, files representing more than EUR 500 000 notified before 1 January 1999 have been under scrutiny. The remaining cases will be dealt with in the near future.
  See also answer to paragraphs II and 4 as regards the updated figures. |
| --- | --- |

70.

The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt. In 2000, on the initiative of the Commission and based on the same observations as the Court, proposals were discussed with Member States to remedy the situation of the „pending“ cases. In 2003, following the creation of the Task Force Recovery after the Communication of the Commission of 3 December 2002, files representing more than EUR 500 000 notified before 1 January 1999 have been under scrutiny. The remaining cases will be dealt with in the near future.

See also answer to paragraphs II and 4 as regards the updated figures.

| 71.(a) | The requirements of the Commission services are very well known to Member States authorities; but due to national communication and cooperation problems these requirements are not reflected in the communication and updating of irregularities. |
| --- | --- |

71.(a)

The requirements of the Commission services are very well known to Member States authorities; but due to national communication and cooperation problems these requirements are not reflected in the communication and updating of irregularities.

| (b) | See answer to points 25. to 27. To encourage the communication of increasingly precise and up-to-date information, the Commission is redoubling its efforts regarding the gathering and analysis of data sent in by the Member States. |
| --- | --- |

(b)

See answer to points 25. to 27. To encourage the communication of increasingly precise and up-to-date information, the Commission is redoubling its efforts regarding the gathering and analysis of data sent in by the Member States.

| (c) | The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt, but believes that things are gradually improving. |
| --- | --- |

(c)

The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt, but believes that things are gradually improving.

| (d) | The creation of the Task Force Recovery in 2003 should enable the Commission to clear up the backlog. The Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 to prevent having a similar situation in the future. |
| --- | --- |

(d)

The creation of the Task Force Recovery in 2003 should enable the Commission to clear up the backlog. The Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 to prevent having a similar situation in the future.

| (e) | The Commission applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. They are detailed in answer to point 44. Since the creation of the Task Force Recovery, the Commission services have refined a list of criteria upon which all files are audited in order to have a decision on whether the amounts at stake are charged to the Community budget or to the Member State. This audit concerns all outstanding files up to 31 December 1998. |
| --- | --- |

(e)

The Commission applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. They are detailed in answer to point 44. Since the creation of the Task Force Recovery, the Commission services have refined a list of criteria upon which all files are audited in order to have a decision on whether the amounts at stake are charged to the Community budget or to the Member State. This audit concerns all outstanding files up to 31 December 1998.

| (f) | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: according to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

(f)

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: according to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| 72. | Detailed instructions on the audit of the debtors' ledgers have been provided to the Certifying Bodies. The Commission will increase its efforts in order to reach a better understanding of the problem. |
| --- | --- |

72.

Detailed instructions on the audit of the debtors' ledgers have been provided to the Certifying Bodies. The Commission will increase its efforts in order to reach a better understanding of the problem.

| 73. | The Commission has extensively discussed the application of the Black List in the framework of the Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ and is committed to presenting a second report to the European Parliament and to the Council containing a comprehensive assessment of the black list Regulation and suggested options for action. |
| --- | --- |

73.

The Commission has extensively discussed the application of the Black List in the framework of the Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ and is committed to presenting a second report to the European Parliament and to the Council containing a comprehensive assessment of the black list Regulation and suggested options for action.

RECOMMENDATIONS

| 74. | The Commission takes note of the recommendations of the Court and considers that some of these recommendations of the Court address primarily Member States. Moreover the Commission estimates that, in undertaking its tasks, it should primarily focus on the appraisal of the efficiency and adequacy of adopted and executed measures. Some of the changes welcomed by the Court are already in place.






  — | The quality of the available data related to CAP irregular payments should be improved. |
| --- | --- | --- |

74.

The Commission takes note of the recommendations of the Court and considers that some of these recommendations of the Court address primarily Member States. Moreover the Commission estimates that, in undertaking its tasks, it should primarily focus on the appraisal of the efficiency and adequacy of adopted and executed measures. Some of the changes welcomed by the Court are already in place.

—

The quality of the available data related to CAP irregular payments should be improved.

| — | The recovery of irregulary paid amounts should be speeded up by the introduction by Member States of efficient measures. The Commission has undertaken to bring forward proposals to this effect (see paragraphs 39 and 41). |
| --- | --- |

—

The recovery of irregulary paid amounts should be speeded up by the introduction by Member States of efficient measures. The Commission has undertaken to bring forward proposals to this effect (see paragraphs 39 and 41).

| — | The Commission has undertaken to put in place criteria in order to decide on the financial consequences of irregularities as to whether to charge the Community budget or the Member State. |
| --- | --- |

—

The Commission has undertaken to put in place criteria in order to decide on the financial consequences of irregularities as to whether to charge the Community budget or the Member State.

| — | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: according to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

—

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: according to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| — | The Commission takes into consideration the antifraud aspect in every piece of its CAP legislation through the so-called fraud-proofing examination of the draft regulations. |
| --- | --- |

—

The Commission takes into consideration the antifraud aspect in every piece of its CAP legislation through the so-called fraud-proofing examination of the draft regulations.

| 75. | — | The question of the act generating the obligation to communicate (preliminary administrative or judicial report) is defined in Article 1(2) of Regulation (EC) No 745/96. and has been widely discussed with Member States (see reply to paragraph 17). |
| --- | --- | --- |

75.

—

The question of the act generating the obligation to communicate (preliminary administrative or judicial report) is defined in Article 1(2) of Regulation (EC) No 745/96. and has been widely discussed with Member States (see reply to paragraph 17).

| — | The Commission is currently examining the question of increasing the threshold to EUR 10 000. |
| --- | --- |

—

The Commission is currently examining the question of increasing the threshold to EUR 10 000.

| — | The Commission has already performed some analyses in which the use and the frequency of codes were examined. A paper concerning the type of irregularity and the qualification by Member States has been produced and will be used in a discussion between the Commission and Member States to simplify the number of codes. The same procedure will be followed for other codes. |
| --- | --- |

—

The Commission has already performed some analyses in which the use and the frequency of codes were examined. A paper concerning the type of irregularity and the qualification by Member States has been produced and will be used in a discussion between the Commission and Member States to simplify the number of codes. The same procedure will be followed for other codes.

| — | Efforts have been made to tackle the problem of discrepancies between Member State data and the ECR database. |
| --- | --- |

—

Efforts have been made to tackle the problem of discrepancies between Member State data and the ECR database.

| — | The Commission has invited Member States to proceed to a tentative reconciliation of OLAF ECR/595 data and the debtors' ledgers data. |
| --- | --- |

—

The Commission has invited Member States to proceed to a tentative reconciliation of OLAF ECR/595 data and the debtors' ledgers data.

| 76. | — | The Commission has undertaken to bring forward a proposal of modification to Regulation (EC) No 1258/1999 which aims at enhancing the efficiency of the recovery process. |
| --- | --- | --- |

76.

—

The Commission has undertaken to bring forward a proposal of modification to Regulation (EC) No 1258/1999 which aims at enhancing the efficiency of the recovery process.

| — | The offset of irregular payments against other EAGGF payments is legal and common in many Member States. The Commission will seek to promote this practice in all paying agencies. |
| --- | --- |

—

The offset of irregular payments against other EAGGF payments is legal and common in many Member States. The Commission will seek to promote this practice in all paying agencies.

| — | The Commission would like to recall the principle of assimilation enshrined in Article 280 of the Treaty. In this context, it wishes to add that there is a constant caselaw of the ECJ which stipulates that the rules applicable in cases where there are violations to Community law cannot be less favourable than the rules applicable in cases where there are violations to national law. However this does not amount to confering a preferential status to CAP debts. |
| --- | --- |

—

The Commission would like to recall the principle of assimilation enshrined in Article 280 of the Treaty. In this context, it wishes to add that there is a constant caselaw of the ECJ which stipulates that the rules applicable in cases where there are violations to Community law cannot be less favourable than the rules applicable in cases where there are violations to national law. However this does not amount to confering a preferential status to CAP debts.

| 77. | The Commission applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. They are detailed in answer to point 44. The Commission has foreseen to take action in this field. |
| --- | --- |

77.

The Commission applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. They are detailed in answer to point 44. The Commission has foreseen to take action in this field.

| 78. | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

78.

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| 79. | The Commission has started this process. The Commission Report 2002 on the fight against fraud can be considered as the first report in which first steps were made on lessons learned. |
| --- | --- |

79.

The Commission has started this process. The Commission Report 2002 on the fight against fraud can be considered as the first report in which first steps were made on lessons learned.

| 80. | The Commission has extensively discussed the application of the Black List in the framework of the Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ and is committed to presenting a second report to the European Parliament and to the Council containing comprehensive assessment of the black list Regulation and suggested options for action (see also answer in paragraph IX). |
| --- | --- |

80.

The Commission has extensively discussed the application of the Black List in the framework of the Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ and is committed to presenting a second report to the European Parliament and to the Council containing comprehensive assessment of the black list Regulation and suggested options for action (see also answer in paragraph IX).

---

(1)  Glej zlasti člen 3(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 595/91 (UL L 67, 7.3.1997), uredbi Komisije (ES) št. 1681/94 in (ES) št. 1831/94 (UL L 191, 27.7.1994) za izdatke ter člen 6(5) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 za tradicionalna lastna sredstva.

(2)  Razen Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 o izvajanju Sklepa 94/728/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 31.5.2000), kjer so te informacije neobvezne.

(3)  Glej člen 8 Uredbe (EGS) št. 2988/95 (UL L 312, 23.12.1995) in člen 8 Uredbe (ES) št. 1258/1999 (UL L 160, 26.6.1999).

(4)  Kakor je potrdilo Sodišče v primerih Zwartfeld in Yugoslav maize. Primer C-2/88 [1990] PSES I-3365, 13.7.1990; primer C-68/88 Komisija proti Grčiji [1989] PSES 2965.

(5)  COM(2000) 358 konč. z dne 28. junija 2000 in Akcijski načrt 2001–2003 (COM(2001) 254 konč. z dne 15. maja 2001).

(6)  Vključno z računovodskimi in povračilnimi vidiki.

(7)  „The preliminary administrative or judicial report shall mean the first written assessment, even if only internal, by a competent administrative or judicial authority, concluding on the basis of concrete facts that an irregularity has been committed, deliberately or through gross negligence, without prejudice to the possibility of this conclusion being revised or withdrawn subsequently on the basis of developments in the administrative or judicial procedure.“ The same definition has been provided in different working documents among which the document „Obligations to notify irregularities: practical arrangements“ discussed with Member States in the XIXth meeting of Cocolaf on 11 April 2002.

(8)  Document VI/5330/97.

(9)  Special Report No 22/2000 on evaluation of the reformed clearance-of-accounts procedure (OJ C 69, 2.3.2001).

(10)  Belgium, Greece, Spain, Ireland, the Netherlands, Portugal.

(11)  Belgium, Germany, Greece, France, Italy, Netherlands, Spain, Portugal, United Kingdom.

---