# Den Europæiske Unions C 226/10.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 226 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 47. årgang10. september 2004 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 226

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

47. årgang10. september 2004

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Kommissionen |
| 2004/C 226/1 | Euroens vekselkurs | 1 |
| 2004/C 226/2 | Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne af 2. september 2004 om retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde, der skal fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske territorium — INTERREG III | 2 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Kommissionen

2004/C 226/1

Euroens vekselkurs

1

2004/C 226/2

Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne af 2. september 2004 om retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde, der skal fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske territorium — INTERREG III

2

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Kommissionen

| 10.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 226/1

---

Euroens vekselkurs (1)

9. september 2004

(2004/C 226/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2191 |
| JPY | japanske yen | 133,71 |
| DKK | danske kroner | 7,4359 |
| GBP | pund sterling | 0,6828 |
| SEK | svenske kroner | 9,1171 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5384 |
| ISK | islandske kroner | 87,99 |
| NOK | norske kroner | 8,3055 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9559 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,577 |
| CZK | tjekkiske koruna | 31,705 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 249,59 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6599 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4279 |
| PLN | polske zloty | 4,388 |
| ROL | rumænske leu | 41 196 |
| SIT | slovenske tolar | 240,01 |
| SKK | slovakiske koruna | 40,13 |
| TRL | tyrkiske lira | 1 816 700 |
| AUD | australske dollar | 1,7607 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5705 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,5081 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8616 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0704 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 395,93 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 8,1219 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2191

JPY

japanske yen

133,71

DKK

danske kroner

7,4359

GBP

pund sterling

0,6828

SEK

svenske kroner

9,1171

CHF

schweiziske franc

1,5384

ISK

islandske kroner

87,99

NOK

norske kroner

8,3055

BGN

bulgarske lev

1,9559

CYP

cypriotiske pund

0,577

CZK

tjekkiske koruna

31,705

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

249,59

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6599

MTL

maltesiske lira

0,4279

PLN

polske zloty

4,388

ROL

rumænske leu

41 196

SIT

slovenske tolar

240,01

SKK

slovakiske koruna

40,13

TRL

tyrkiske lira

1 816 700

AUD

australske dollar

1,7607

CAD

canadiske dollar

1,5705

HKD

hongkongske dollar

9,5081

NZD

newzealandske dollar

1,8616

SGD

singaporeanske dollar

2,0704

KRW

sydkoreanske won

1 395,93

ZAR

sydafrikanske rand

8,1219

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 10.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 226/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 226/2

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL MEDLEMSSTATERNE

af 2. september 2004

om retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde, der skal fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske territorium

INTERREG III

(2004/C 226/02)

| 1. | Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 28. april 2000 at iværksætte et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde (i det følgende benævnt »Interreg III«), jf. artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (1), i det følgende benævnt den »generelle forordning«. Metoden til gennemførelse af samarbejdsaktiviteter inden for det tværregionale samarbejde blev skitseret i meddelelsen fra Kommissionen til medlemsstaterne af 7. maj 2001»Tværregionalt samarbejde« Linje C under EU's Interreg III-initiativ (2001/C 141/02) (2) (i det følgende benævnt »meddelelsen om tværregionalt samarbejde«). Retningslinjerne blev ændret ved Kommissionens meddelelse af 23. august 2001 (3). Nærværende konsoliderede retningslinjer erstatter dem, der blev vedtaget den 28. april 2000, som ændret ved meddelelsen af 23. august 2001. Bilag A til nærværende meddelelse erstatter bilag A til meddelelsen om tværregionalt samarbejde. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 28. april 2000 at iværksætte et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde (i det følgende benævnt »Interreg III«), jf. artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (1), i det følgende benævnt den »generelle forordning«. Metoden til gennemførelse af samarbejdsaktiviteter inden for det tværregionale samarbejde blev skitseret i meddelelsen fra Kommissionen til medlemsstaterne af 7. maj 2001»Tværregionalt samarbejde« Linje C under EU's Interreg III-initiativ (2001/C 141/02) (2) (i det følgende benævnt »meddelelsen om tværregionalt samarbejde«). Retningslinjerne blev ændret ved Kommissionens meddelelse af 23. august 2001 (3). Nærværende konsoliderede retningslinjer erstatter dem, der blev vedtaget den 28. april 2000, som ændret ved meddelelsen af 23. august 2001. Bilag A til nærværende meddelelse erstatter bilag A til meddelelsen om tværregionalt samarbejde.

| 2. | Under Interreg III ydes der fællesskabsstøtte til tiltag på områder, som falder ind under retningslinjerne i denne meddelelse, og som indgår i de EF-initiativprogrammer, som fremlægges af myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne og godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Under Interreg III ydes der fællesskabsstøtte til tiltag på områder, som falder ind under retningslinjerne i denne meddelelse, og som indgår i de EF-initiativprogrammer, som fremlægges af myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne og godkendt af Kommissionen.

I.   GENERELLE MÅLSÆTNINGER OG PRINCIPPER

| 3. | Den overordnede målsætning med Interreg -initiativerne har været og er fortsat, at landegrænserne ikke må udgøre en hindring for en afbalanceret udvikling og integration inden for det europæiske territorium. Grænseregionerne har været isoleret på to fronter: Dels forhindrer en grænse de samfund, den adskiller, i at opbygge et økonomisk, socialt og kulturelt fællesskab, og den forhindrer en konsekvent forvaltning af økosystemerne; dels tager de nationale politikker sjældent hensyn til grænseregionerne, hvilket medfører, at deres økonomi i mange tilfælde er blevet af perifer betydning i national sammenhæng. Det indre marked og ØMU'en kan ændre denne situation. Men der er stadig masser af muligheder for at styrke samarbejdet til gensidig nytte for grænseområderne i hele Fællesskabet. Udfordringen er så meget desto større, når man tager udvidelsen af Fællesskabet i betragtning, eftersom den medfører endnu flere indre grænser i Fællesskabet og en gradvis forskydning af Fællesskabets ydre grænser østpå. |
| --- | --- |

3.

Den overordnede målsætning med Interreg -initiativerne har været og er fortsat, at landegrænserne ikke må udgøre en hindring for en afbalanceret udvikling og integration inden for det europæiske territorium. Grænseregionerne har været isoleret på to fronter: Dels forhindrer en grænse de samfund, den adskiller, i at opbygge et økonomisk, socialt og kulturelt fællesskab, og den forhindrer en konsekvent forvaltning af økosystemerne; dels tager de nationale politikker sjældent hensyn til grænseregionerne, hvilket medfører, at deres økonomi i mange tilfælde er blevet af perifer betydning i national sammenhæng. Det indre marked og ØMU'en kan ændre denne situation. Men der er stadig masser af muligheder for at styrke samarbejdet til gensidig nytte for grænseområderne i hele Fællesskabet. Udfordringen er så meget desto større, når man tager udvidelsen af Fællesskabet i betragtning, eftersom den medfører endnu flere indre grænser i Fællesskabet og en gradvis forskydning af Fællesskabets ydre grænser østpå.

| 4. | I programmeringsperioden 1994-1999 videreførte og udbyggede Interreg II arbejdsområdet fra den foregående periodes Interreg og Regen under tre særskilte overskrifter: grænseoverskridende samarbejde (2 600 mio. EUR), tværnationale energinet (550 mio. EUR) og fælles aktioner til afhjælpning af problemer i forbindelse med oversvømmelse og tørke samt fysisk planlægning for større geografiske områder i hele Fællesskabet, Central- og Østeuropa og Middelhavsområdet (413 mio. EUR). Som led i Den Europæiske Fond for Regionaludviklings (EFRU) nyskabende foranstaltninger i henhold til artikel 10 i forordning (EØF) nr. 4254/88 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (4) blev der desuden ydet støtte til tværregionalt samarbejde i Fællesskabet om »bløde spørgsmål« med relevans for regionaludviklingen (200 mio. EUR i perioden 1994-1999).
  Interreg-støtten har først og fremmest vedrørt fælles indfaldsvinkler til SMV-udvikling, uddannelse, erhvervsuddannelse og kulturelle udvekslingsordninger, sundhedsmæssige problemer i grænseregioner, miljøbeskyttende og -forbedrende tiltag, FTU, energi-, transport- og telenet (som foranstaltningerne i mål 1-regionerne primært vedrører) samt fælles forvaltningssystemer og grænseoverskridende og tværnationale organisationer. |
| --- | --- |

4.

I programmeringsperioden 1994-1999 videreførte og udbyggede Interreg II arbejdsområdet fra den foregående periodes Interreg og Regen under tre særskilte overskrifter: grænseoverskridende samarbejde (2 600 mio. EUR), tværnationale energinet (550 mio. EUR) og fælles aktioner til afhjælpning af problemer i forbindelse med oversvømmelse og tørke samt fysisk planlægning for større geografiske områder i hele Fællesskabet, Central- og Østeuropa og Middelhavsområdet (413 mio. EUR). Som led i Den Europæiske Fond for Regionaludviklings (EFRU) nyskabende foranstaltninger i henhold til artikel 10 i forordning (EØF) nr. 4254/88 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (4) blev der desuden ydet støtte til tværregionalt samarbejde i Fællesskabet om »bløde spørgsmål« med relevans for regionaludviklingen (200 mio. EUR i perioden 1994-1999).

Interreg-støtten har først og fremmest vedrørt fælles indfaldsvinkler til SMV-udvikling, uddannelse, erhvervsuddannelse og kulturelle udvekslingsordninger, sundhedsmæssige problemer i grænseregioner, miljøbeskyttende og -forbedrende tiltag, FTU, energi-, transport- og telenet (som foranstaltningerne i mål 1-regionerne primært vedrører) samt fælles forvaltningssystemer og grænseoverskridende og tværnationale organisationer.

| 5. | Erfaringen her viser, at der i mange tilfælde er taget vigtige skridt i retning af fællesprogrammer og fælles forvaltning af disse på tværs af grænserne. Men det nære samarbejde, som f.eks. foregår i »Euroregionerne«, er stadig undtagelsen snarere end reglen. Selv om der er foregået en del udviklingsaktiviteter i grænseområderne, som bestemt er kommet disse områder til gode, har det generelt været mere vanskeligt at iværksætte reelt grænseoverskridende aktiviteter i fællesskab. Det har i visse tilfælde haft paradoksale følger, f.eks. parallelle projekter på begge sider af grænsen. Og det har under alle omstændigheder forhindret grænseområderne og medlemsstaterne i at drage den fulde nytte af samarbejdet.
  Interreg II C gav en vis erfaring vedrørende samarbejde hen over større tværnationale områder, der omfattede nationale, regionale og lokale myndigheder, med henblik på større fysisk integration af disse områder. Men der var stor forskel på omfanget af samarbejdet.
  I forbindelse med de ydre grænser og samarbejde med tredjelande har der været yderligere problemer, især som følge af svage administrative strukturer i de pågældende lande, samt problemer med at samordne EF's eksterne politiske instrumenter, f.eks. Phare, Tacis, Cards og Meda, med Interreg -programmerne på grund af forskelle i de finansielle og praktiske regler.
  Endelig er der også oprettet tværregionalt samarbejde på forskellige områder. Men finansieringssystemet i henhold til artikel 10 i forordning (EØF) nr. 4254/88 havde den ulempe, at forvaltningen af alt for mange projekter blev centraliseret direkte under Kommissionen, så de ikke hang naturligt sammen med de grænseoverskridende og tværnationale aktiviteter under Interreg. |
| --- | --- |

5.

Erfaringen her viser, at der i mange tilfælde er taget vigtige skridt i retning af fællesprogrammer og fælles forvaltning af disse på tværs af grænserne. Men det nære samarbejde, som f.eks. foregår i »Euroregionerne«, er stadig undtagelsen snarere end reglen. Selv om der er foregået en del udviklingsaktiviteter i grænseområderne, som bestemt er kommet disse områder til gode, har det generelt været mere vanskeligt at iværksætte reelt grænseoverskridende aktiviteter i fællesskab. Det har i visse tilfælde haft paradoksale følger, f.eks. parallelle projekter på begge sider af grænsen. Og det har under alle omstændigheder forhindret grænseområderne og medlemsstaterne i at drage den fulde nytte af samarbejdet.

Interreg II C gav en vis erfaring vedrørende samarbejde hen over større tværnationale områder, der omfattede nationale, regionale og lokale myndigheder, med henblik på større fysisk integration af disse områder. Men der var stor forskel på omfanget af samarbejdet.

I forbindelse med de ydre grænser og samarbejde med tredjelande har der været yderligere problemer, især som følge af svage administrative strukturer i de pågældende lande, samt problemer med at samordne EF's eksterne politiske instrumenter, f.eks. Phare, Tacis, Cards og Meda, med Interreg -programmerne på grund af forskelle i de finansielle og praktiske regler.

Endelig er der også oprettet tværregionalt samarbejde på forskellige områder. Men finansieringssystemet i henhold til artikel 10 i forordning (EØF) nr. 4254/88 havde den ulempe, at forvaltningen af alt for mange projekter blev centraliseret direkte under Kommissionen, så de ikke hang naturligt sammen med de grænseoverskridende og tværnationale aktiviteter under Interreg.

| 6. | I den forbindelse har målsætningen for den nye fase af Interreg været at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet ved at fremme grænseoverskridende, tværnationalt og tværregionalt samarbejde og en afbalanceret udvikling af EF-området. Tiltag vedrørende grænser og grænseområder mellem medlemsstater og mellem medlemsstater og tredjelande udgør derfor en hjørnesten i initiativet. Opmærksomheden rettes ikke mindst mod:






  — | Fællesskabets ydre grænser, særlig i forbindelse med udvidelsen |
| --- | --- | --- |

6.

I den forbindelse har målsætningen for den nye fase af Interreg været at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet ved at fremme grænseoverskridende, tværnationalt og tværregionalt samarbejde og en afbalanceret udvikling af EF-området. Tiltag vedrørende grænser og grænseområder mellem medlemsstater og mellem medlemsstater og tredjelande udgør derfor en hjørnesten i initiativet. Opmærksomheden rettes ikke mindst mod:

—

Fællesskabets ydre grænser, særlig i forbindelse med udvidelsen

| — | samarbejde vedrørende regionerne i Fællesskabets yderste periferi |
| --- | --- |

—

samarbejde vedrørende regionerne i Fællesskabets yderste periferi

| — | samarbejde for at fremme stabiliserings- og associeringsprocessen på det vestlige Balkan |
| --- | --- |

—

samarbejde for at fremme stabiliserings- og associeringsprocessen på det vestlige Balkan

| — | samarbejde vedrørende ø-regioner. |
| --- | --- |

—

samarbejde vedrørende ø-regioner.

På grundlag af erfaringerne fra de tidligere Interreg-initiativer gennemføres den nye fase af initiativet via tre linjer, som har til formål:

| a) | at fremme en integreret regionaludvikling mellem naboregioner ved grænser, også ydre grænser og visse farvandsgrænser (linje A); størstedelen af de finansielle midler er afsat til denne linje |
| --- | --- |

a)

at fremme en integreret regionaludvikling mellem naboregioner ved grænser, også ydre grænser og visse farvandsgrænser (linje A); størstedelen af de finansielle midler er afsat til denne linje

| b) | at medvirke til en harmonisk fysisk integration i hele Fællesskabet (linje B) |
| --- | --- |

b)

at medvirke til en harmonisk fysisk integration i hele Fællesskabet (linje B)

| c) | at forbedre regionaludviklings- og samhørighedspolitikker og –teknikker via tværnationalt/tværregionalt samarbejde (linje C); denne linje er finansielt set den mindste. |
| --- | --- |

c)

at forbedre regionaludviklings- og samhørighedspolitikker og –teknikker via tværnationalt/tværregionalt samarbejde (linje C); denne linje er finansielt set den mindste.

Den største udfordring for den nye fase af Interreg er derfor at bygge videre på de positive erfaringer med reelt samarbejde under de nuværende programmer og løbende at udvide denne form for samarbejde til at omfatte hele Fællesskabet samt forbindelserne med nabolandene.

| 7. | For at virkeliggøre disse målsætninger skal samarbejde, som iværksættes under Interreg III-initiativet, overholde følgende principper:






  — | Fælles grænseoverskridende/tværnationalt strategi- og udviklingsprogram
  Opstilling i fællesskab af en strategi og et program med fælles prioriteter er en grundlæggende betingelse for, at projekter, som der ansøges om EF-tilskud til, kan komme i betragtning. Samtlige foranstaltninger og tiltag skal være baseret på dette fællesprogram for de pågældende regioner og områder, og det skal påvises, hvilken merværdi det indebærer.
  De tiltag, der vælges til iværksættelse af programmet, skal være af klar grænseoverskridende/tværnational karakter. Det vil sige, at de kun kan modtage støtte, hvis de vælges i fællesskab og gennemføres enten i to eller flere medlemsstater eller tredjelande eller i én medlemsstat, hvor det kan godtgøres, at tiltaget har store fordele for andre medlemsstater eller tredjelande.
  Programmeringen skal tage højde for de generelle retningslinjer for strukturfondene og Fællesskabets lovgivning og politikker. Det vil sige, at der foretrækkes tiltag, som virker beskæftigelsesfremmende eller forbedrer konkurrenceevnen for de pågældende områder, eller som har til formål at opstille og indføre politikker vedrørende bæredygtig udvikling eller ligestilling af mænd og kvinder. Alle tiltag skal overholde EF's konkurrenceregler, herunder navnlig reglerne om statsstøtte. |
| --- | --- | --- |

7.

For at virkeliggøre disse målsætninger skal samarbejde, som iværksættes under Interreg III-initiativet, overholde følgende principper:

—

Fælles grænseoverskridende/tværnationalt strategi- og udviklingsprogram

Opstilling i fællesskab af en strategi og et program med fælles prioriteter er en grundlæggende betingelse for, at projekter, som der ansøges om EF-tilskud til, kan komme i betragtning. Samtlige foranstaltninger og tiltag skal være baseret på dette fællesprogram for de pågældende regioner og områder, og det skal påvises, hvilken merværdi det indebærer.

De tiltag, der vælges til iværksættelse af programmet, skal være af klar grænseoverskridende/tværnational karakter. Det vil sige, at de kun kan modtage støtte, hvis de vælges i fællesskab og gennemføres enten i to eller flere medlemsstater eller tredjelande eller i én medlemsstat, hvor det kan godtgøres, at tiltaget har store fordele for andre medlemsstater eller tredjelande.

Programmeringen skal tage højde for de generelle retningslinjer for strukturfondene og Fællesskabets lovgivning og politikker. Det vil sige, at der foretrækkes tiltag, som virker beskæftigelsesfremmende eller forbedrer konkurrenceevnen for de pågældende områder, eller som har til formål at opstille og indføre politikker vedrørende bæredygtig udvikling eller ligestilling af mænd og kvinder. Alle tiltag skal overholde EF's konkurrenceregler, herunder navnlig reglerne om statsstøtte.

| — | Partnerskab og »bottom-up«-princippet
  Der skal etableres et bredt partnerskab, ikke blot med »institutionelle« partnere fra national-, regional- og lokalmyndigheder, men også med arbejdsmarkedets parter, økonomiske interesseorganisationer og andre relevante kompetente organer (ngo'er, repræsentanter for det akademiske miljø osv.), jf. artikel 8 i den generelle forordning. Kommissionen er især interesseret i, at partnerskabet opbygges fra bunden, helt fra udarbejdelsen af den fælles strategi til gennemførelsen af tiltagene. Efter en transparent publicityfase skal tiltagene i størst mulig grad åbne op for offentlige og private aktørers deltagelse. |
| --- | --- |

—

Partnerskab og »bottom-up«-princippet

Der skal etableres et bredt partnerskab, ikke blot med »institutionelle« partnere fra national-, regional- og lokalmyndigheder, men også med arbejdsmarkedets parter, økonomiske interesseorganisationer og andre relevante kompetente organer (ngo'er, repræsentanter for det akademiske miljø osv.), jf. artikel 8 i den generelle forordning. Kommissionen er især interesseret i, at partnerskabet opbygges fra bunden, helt fra udarbejdelsen af den fælles strategi til gennemførelsen af tiltagene. Efter en transparent publicityfase skal tiltagene i størst mulig grad åbne op for offentlige og private aktørers deltagelse.

| — | Komplementaritet med strukturfondenes »gængse« tiltag
  Programmeringen skal passe ind i de foranstaltninger, som støttes under strukturfondenes mål 1, 2 og 3, især vedrørende infrastruktur, og EF's andre initiativer. Desuden skal tiltagene falde ind under strukturfondenes arbejdsområde og være i overensstemmelse med reglerne om støtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

—

Komplementaritet med strukturfondenes »gængse« tiltag

Programmeringen skal passe ind i de foranstaltninger, som støttes under strukturfondenes mål 1, 2 og 3, især vedrørende infrastruktur, og EF's andre initiativer. Desuden skal tiltagene falde ind under strukturfondenes arbejdsområde og være i overensstemmelse med reglerne om støtteberettigede udgifter.

| — | En mere integreret tilgang til gennemførelsen af fællesskabsinitiativerne
  Artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1783/1999 af 12. juli 1999 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (5), i det følgende benævnt »EFRU-forordningen«, giver mulighed for, at EFRU gennemfører Interreg III-initiativet ved at finansiere tiltag for udvikling af landdistrikter, der er støtteberettiget under EUGFL, for udvikling af menneskelige ressourcer, der er støtteberettiget under ESF, og for justering af fiskeristrukturen, der er støtteberettiget under FIUF. Denne mulighed bør udnyttes til at forbedre samordningen og integrationen af foranstaltninger og tiltag, som modtager fællesskabsstøtte. |
| --- | --- |

—

En mere integreret tilgang til gennemførelsen af fællesskabsinitiativerne

Artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1783/1999 af 12. juli 1999 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (5), i det følgende benævnt »EFRU-forordningen«, giver mulighed for, at EFRU gennemfører Interreg III-initiativet ved at finansiere tiltag for udvikling af landdistrikter, der er støtteberettiget under EUGFL, for udvikling af menneskelige ressourcer, der er støtteberettiget under ESF, og for justering af fiskeristrukturen, der er støtteberettiget under FIUF. Denne mulighed bør udnyttes til at forbedre samordningen og integrationen af foranstaltninger og tiltag, som modtager fællesskabsstøtte.

| — | Effektiv samordning mellem Interreg III og eksterne politiske EF-instrumenter, særlig i forbindelse med udvidelsen
  Gennemførelsen af Interreg III skal være i tråd med og tilpasset efter andre berørte finansielle instrumenter. Tiltag inden for Fællesskabet finansieres af EFRU, hvorimod tiltag uden for Fællesskabet finansieres af andre af EF's finansielle instrumenter, f.eks. Phare, Ispa, Tacis, Meda, Cards, EUF eller andre fællesskabsprogrammer med en udenrigspolitisk dimension, alt efter den pågældende situation.
  Kommissionens meddelelse »Bane vejen for et nyt instrument for nabolandene« (6) af 1. juli 2003 (i det følgende benævnt »naboskabsmeddelelsen«) tilstræber ved indførelse af naboskabsprogrammer for perioden 2004-2006 at forbedre koordineringen mellem Interreg III og Fællesskabets instrumenter i politikken udadtil. Meddelelsen er en opfølgning af meddelelsen om »Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd« (7). |
| --- | --- |

—

Effektiv samordning mellem Interreg III og eksterne politiske EF-instrumenter, særlig i forbindelse med udvidelsen

Gennemførelsen af Interreg III skal være i tråd med og tilpasset efter andre berørte finansielle instrumenter. Tiltag inden for Fællesskabet finansieres af EFRU, hvorimod tiltag uden for Fællesskabet finansieres af andre af EF's finansielle instrumenter, f.eks. Phare, Ispa, Tacis, Meda, Cards, EUF eller andre fællesskabsprogrammer med en udenrigspolitisk dimension, alt efter den pågældende situation.

Kommissionens meddelelse »Bane vejen for et nyt instrument for nabolandene« (6) af 1. juli 2003 (i det følgende benævnt »naboskabsmeddelelsen«) tilstræber ved indførelse af naboskabsprogrammer for perioden 2004-2006 at forbedre koordineringen mellem Interreg III og Fællesskabets instrumenter i politikken udadtil. Meddelelsen er en opfølgning af meddelelsen om »Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd« (7).

| 8. | Når der gennemføres samarbejdsforanstaltninger på grundlag af disse principper, kræver det reelle fælles strukturer i forbindelse med udarbejdelse af programmerne, inddragelse af berørte parter, udvælgelse af tiltag, forvaltning af hele programmet og samordning og tilsyn med gennemførelsen af programforløbet samt, om nødvendigt, fælles ordninger til forvaltning af foranstaltninger og aktioner. Med Interreg III og naboskabsprogrammerne vil situationen under alle omstændigheder blive betydeligt forbedret set i forhold til programmeringsperioden 1994-1999. Partnerne skal angive de nøjagtige vilkår, ordninger og midler, som gælder i forbindelse med indførelse og drift af de strukturer, hvis driftsomkostninger kan finansieres via programmerne.
  I denne forbindelse kan de kompetente myndigheder overveje, om der kan etableres europæiske økonomiske firmagrupper (EØFG) (8). |
| --- | --- |

8.

Når der gennemføres samarbejdsforanstaltninger på grundlag af disse principper, kræver det reelle fælles strukturer i forbindelse med udarbejdelse af programmerne, inddragelse af berørte parter, udvælgelse af tiltag, forvaltning af hele programmet og samordning og tilsyn med gennemførelsen af programforløbet samt, om nødvendigt, fælles ordninger til forvaltning af foranstaltninger og aktioner. Med Interreg III og naboskabsprogrammerne vil situationen under alle omstændigheder blive betydeligt forbedret set i forhold til programmeringsperioden 1994-1999. Partnerne skal angive de nøjagtige vilkår, ordninger og midler, som gælder i forbindelse med indførelse og drift af de strukturer, hvis driftsomkostninger kan finansieres via programmerne.

I denne forbindelse kan de kompetente myndigheder overveje, om der kan etableres europæiske økonomiske firmagrupper (EØFG) (8).

II.   GRÆNSEOVERSKRIDENDE SAMARBEJDE (LINJE A)

| 9. | Formål: Grænseoverskridende samarbejde mellem nabomyndigheder skal medvirke til at oprette grænseoverskridende økonomiske og sociale centre via fælles strategier for bæredygtig regionaludvikling. |
| --- | --- |

9.

Formål: Grænseoverskridende samarbejde mellem nabomyndigheder skal medvirke til at oprette grænseoverskridende økonomiske og sociale centre via fælles strategier for bæredygtig regionaludvikling.

| 10. | Støtteberettigede områder: I forbindelse med grænseoverskridende samarbejde er følgende områder støtteberettigede:






  — | alle områder beliggende ved Fællesskabets indre og ydre landgrænser, som falder ind under den administrative klassifikation NUTS III (nomenklaturen for statistiske territoriale enheder), jf. bilag I |
| --- | --- | --- |

10.

Støtteberettigede områder: I forbindelse med grænseoverskridende samarbejde er følgende områder støtteberettigede:

—

alle områder beliggende ved Fællesskabets indre og ydre landgrænser, som falder ind under den administrative klassifikation NUTS III (nomenklaturen for statistiske territoriale enheder), jf. bilag I

| — | visse kystområder, som falder ind under den administrative klassifikation NUTS III (nomenklaturen for statistiske territoriale enheder), jf. bilag I. |
| --- | --- |

—

visse kystområder, som falder ind under den administrative klassifikation NUTS III (nomenklaturen for statistiske territoriale enheder), jf. bilag I.

I særlige tilfælde kan der bevilges finansiering til foranstaltninger i NUTS III-områder, som grænser op til eller er omgivet af ovennævnte NUTS III-områder, såfremt de ikke repræsenterer over 20 % af de samlede udgifter til det pågældende program. De områder, hvor man vil benytte sig af denne mulighed, skal angives i det relevante EF-initiativprogram.

| 11. | Prioriterede områder: Denne linje har navnlig følgende målsætninger:






  — | at fremme udviklingen i byområder, landdistrikter og kystområder |
| --- | --- | --- |

11.

Prioriterede områder: Denne linje har navnlig følgende målsætninger:

—

at fremme udviklingen i byområder, landdistrikter og kystområder

| — | at anspore til en stærkere iværksætterkultur og etablering af små virksomheder (også i turistsektoren) og lokale beskæftigelsesinitiativer |
| --- | --- |

—

at anspore til en stærkere iværksætterkultur og etablering af små virksomheder (også i turistsektoren) og lokale beskæftigelsesinitiativer

| — | at fremme social- og arbejdsmarkedsintegration |
| --- | --- |

—

at fremme social- og arbejdsmarkedsintegration

| — | at udveksle menneskelige ressourcer og faciliteter i forbindelse med forskning, teknologisk udvikling, uddannelse, kultur, kommunikation og sundhedsvæsen for at øge produktiviteten og medvirke til at skabe varige stillinger |
| --- | --- |

—

at udveksle menneskelige ressourcer og faciliteter i forbindelse med forskning, teknologisk udvikling, uddannelse, kultur, kommunikation og sundhedsvæsen for at øge produktiviteten og medvirke til at skabe varige stillinger

| — | at tilskynde til miljøbeskyttelse (på lokalt og globalt plan), øge energieffektiviteten og fremme vedvarende energikilder |
| --- | --- |

—

at tilskynde til miljøbeskyttelse (på lokalt og globalt plan), øge energieffektiviteten og fremme vedvarende energikilder

| — | at etablere bedre net inden for transport (navnlig tiltag til indførelse af mere miljøvenlige transportmetoder), information og kommunikation samt offentlige tjenester og vand- og energisystemer |
| --- | --- |

—

at etablere bedre net inden for transport (navnlig tiltag til indførelse af mere miljøvenlige transportmetoder), information og kommunikation samt offentlige tjenester og vand- og energisystemer

| — | at etablere samarbejde på det juridiske og administrative område for at fremme den økonomiske udvikling og den sociale samhørighed |
| --- | --- |

—

at etablere samarbejde på det juridiske og administrative område for at fremme den økonomiske udvikling og den sociale samhørighed

| — | at øge det menneskelige og institutionelle potentiale for grænseoverskridende samarbejde for at fremme den økonomiske udvikling og den sociale samhørighed. |
| --- | --- |

—

at øge det menneskelige og institutionelle potentiale for grænseoverskridende samarbejde for at fremme den økonomiske udvikling og den sociale samhørighed.

Listen er ikke udtømmende. Områderne er til orientering angivet i bilag II. De finansielle midler skal dog koncentreres om et begrænset antal målsætninger og foranstaltninger. Investeringer i infrastruktur skal f.eks. så vidt muligt koncentreres om administrative områder under NUTS III-niveau, som ligger umiddelbart op ad grænser. Når det i tyndtbefolkede regioner konstateres, at udviklingen hæmmes af infrastrukturmangler, kan etableringen af en sådan infrastruktur dog, jf. punkt 10, komme i betragtning i et område ud over det strengt definerede NUTS III-niveau, for så vidt hovedmålsætningen med denne infrastruktur hænger sammen med udviklingen i de i bilag I angivne NUTS III-områder.

III.   TVÆRNATIONALT SAMARBEJDE (LINJE B)

| 12. | Målsætning: Tværnationalt samarbejde mellem national-, regional- og lokalmyndigheder har til formål at fremme en højere grad af fysisk integration af større grupper af europæiske regioner med henblik på at opnå en bæredygtig, harmonisk og afbalanceret udvikling inden for Fællesskabet og en bedre fysisk integration med ansøgerlandene og andre nabolande. |
| --- | --- |

12.

Målsætning: Tværnationalt samarbejde mellem national-, regional- og lokalmyndigheder har til formål at fremme en højere grad af fysisk integration af større grupper af europæiske regioner med henblik på at opnå en bæredygtig, harmonisk og afbalanceret udvikling inden for Fællesskabet og en bedre fysisk integration med ansøgerlandene og andre nabolande.

| 13. | Støtteberettigede områder: De foreslåede støtteberettigede områder i forbindelse med det tværnationale samarbejde omfatter de grupper af regioner, som er angivet i bilag III.
  Disse grupperinger er baseret på de områder, som allerede falder ind under Interreg II C-programmer og artikel 10-pilotaktioner vedrørende fysisk planlægning, og er tilpasset for at tage højde for de erfaringer, der er opnået hidtil. På basis heraf kan medlemsstaterne og regionerne forelægge Kommissionen behørigt begrundede anmodninger om ændring af disse grupperinger. Der vil blive udvist særlig opmærksomhed, når det drejer sig om EF's ydre grænser, især i forbindelse med udvidelsen, samarbejde vedrørende regionerne i EF's yderste periferi, øget samarbejde over Adriaterhavet og med det sydlige Østersøområde og samarbejde vedrørende ø-regioner. De foreslåede ændringer skal derfor åbne op for et øget samarbejde mellem EF's Adriaterhavs- og Balkanregioner og de eksterne Balkanregioner. Der vil blive lagt særlig vægt på de fire tværnationale regioner, der udmønter naboskabsdimensionen i praksis. |
| --- | --- |

13.

Støtteberettigede områder: De foreslåede støtteberettigede områder i forbindelse med det tværnationale samarbejde omfatter de grupper af regioner, som er angivet i bilag III.

Disse grupperinger er baseret på de områder, som allerede falder ind under Interreg II C-programmer og artikel 10-pilotaktioner vedrørende fysisk planlægning, og er tilpasset for at tage højde for de erfaringer, der er opnået hidtil. På basis heraf kan medlemsstaterne og regionerne forelægge Kommissionen behørigt begrundede anmodninger om ændring af disse grupperinger. Der vil blive udvist særlig opmærksomhed, når det drejer sig om EF's ydre grænser, især i forbindelse med udvidelsen, samarbejde vedrørende regionerne i EF's yderste periferi, øget samarbejde over Adriaterhavet og med det sydlige Østersøområde og samarbejde vedrørende ø-regioner. De foreslåede ændringer skal derfor åbne op for et øget samarbejde mellem EF's Adriaterhavs- og Balkanregioner og de eksterne Balkanregioner. Der vil blive lagt særlig vægt på de fire tværnationale regioner, der udmønter naboskabsdimensionen i praksis.

| 14. | Prioriterede områder: Forslag til tværnationalt samarbejde skal bygge videre på erfaringen fra Interreg II C og tage højde for områder, der er højt prioriterede i EF-politikken, f.eks. transeuropæiske net og anbefalingerne om regionaludvikling i udviklingsplanen for Fællesskabets område (ESDP). Samtidig er det i betragtning af de begrænsede finansielle midler og de berørte områders store geografiske udstrækning vigtigt at undgå, at tiltagene spreder sig over for meget. De skal være målrettede. Der kan ansøges om støtte til:






  — | at udarbejde operationelle strategier for fysisk planlægning på tværnationalt plan, herunder samarbejde mellem byer indbyrdes og mellem byområder og landdistrikter, med henblik på at fremme en polycentrisk og bæredygtig udvikling |
| --- | --- | --- |

14.

Prioriterede områder: Forslag til tværnationalt samarbejde skal bygge videre på erfaringen fra Interreg II C og tage højde for områder, der er højt prioriterede i EF-politikken, f.eks. transeuropæiske net og anbefalingerne om regionaludvikling i udviklingsplanen for Fællesskabets område (ESDP). Samtidig er det i betragtning af de begrænsede finansielle midler og de berørte områders store geografiske udstrækning vigtigt at undgå, at tiltagene spreder sig over for meget. De skal være målrettede. Der kan ansøges om støtte til:

—

at udarbejde operationelle strategier for fysisk planlægning på tværnationalt plan, herunder samarbejde mellem byer indbyrdes og mellem byområder og landdistrikter, med henblik på at fremme en polycentrisk og bæredygtig udvikling

| — | at fremme effektive og bæredygtige transportsystemer og forbedret adgang til informationssamfundet |
| --- | --- |

—

at fremme effektive og bæredygtige transportsystemer og forbedret adgang til informationssamfundet

| — | at fremme miljøet og god forvaltning af kulturarven og naturressourcerne, navnlig vandressourcerne |
| --- | --- |

—

at fremme miljøet og god forvaltning af kulturarven og naturressourcerne, navnlig vandressourcerne

| — | at fremme integrationen mellem kystområder og af ø-regioner gennem fastlæggelse af en specifik prioritering for hvert område og hver region med en passende finansiel bevilling. Fremme af integrationen mellem kystområder og af ø-regioner kan omfatte bilaterale samarbejdsaktioner |
| --- | --- |

—

at fremme integrationen mellem kystområder og af ø-regioner gennem fastlæggelse af en specifik prioritering for hvert område og hver region med en passende finansiel bevilling. Fremme af integrationen mellem kystområder og af ø-regioner kan omfatte bilaterale samarbejdsaktioner

| — | at fremme det integrerede samarbejde i EU's yderste periferi. |
| --- | --- |

—

at fremme det integrerede samarbejde i EU's yderste periferi.

De udvalgte foranstaltninger skal virke fremmende for en integreret tilgang til den fysiske udvikling, som tager sigte på fælles problemer og muligheder og medfører reelle fordele for det tværnationale område. Samarbejde mellem øer og kystområder samt samarbejde mellem regioner med fælles handicap, f.eks. bjergområder, vil være særlig velset. Der skal også angives nøgleområder for investeringer i infrastruktur. Kun infrastruktur med tværnationale virkninger kan komme i betragtning. Anlægning af motorveje og hovedveje er udelukket. De valgte tiltag skal medføre konkrete, synlige og nyskabende resultater. I tilfælde af problemer med forvaltning af vandressourcer som følge af oversvømmelse eller tørke kan Interreg III-midler anvendes til investeringer i infrastruktur.

| 15. | For fjernområdernes vedkommende (de franske oversøiske departementer, De Kanariske Øer, Azorerne og Madeira) skal samarbejdsprogrammerne:






  — | fremme bedre økonomisk integration og samarbejde mellem disse regioner indbyrdes og mellem dem og de andre medlemsstater |
| --- | --- | --- |

15.

For fjernområdernes vedkommende (de franske oversøiske departementer, De Kanariske Øer, Azorerne og Madeira) skal samarbejdsprogrammerne:

—

fremme bedre økonomisk integration og samarbejde mellem disse regioner indbyrdes og mellem dem og de andre medlemsstater

| — | forbedre forbindelserne og samarbejdet med tilgrænsende tredjelande (Vestindien, Latinamerika, Atlanterhavet, Nordvestafrika og Det Indiske Ocean). |
| --- | --- |

—

forbedre forbindelserne og samarbejdet med tilgrænsende tredjelande (Vestindien, Latinamerika, Atlanterhavet, Nordvestafrika og Det Indiske Ocean).

| 16. | Disse prioriterede områder bør udgøre de vigtigste aktioner, der skal medfinansieres. De er nærmere beskrevet i bilag IV. |
| --- | --- |

16.

Disse prioriterede områder bør udgøre de vigtigste aktioner, der skal medfinansieres. De er nærmere beskrevet i bilag IV.

IV.   TVÆRREGIONALT SAMARBEJDE (LINJE C)

| 17. | Målsætning: Tværregionalt samarbejde har til formål at effektivisere regionaludviklings- og samhørighedspolitikker og -instrumenter via etablering af netværk, navnlig for regioner med udviklingsefterslæb og regioner under omstilling. |
| --- | --- |

17.

Målsætning: Tværregionalt samarbejde har til formål at effektivisere regionaludviklings- og samhørighedspolitikker og -instrumenter via etablering af netværk, navnlig for regioner med udviklingsefterslæb og regioner under omstilling.

| 18. | Støtteberettigede områder: Hele EF er støtteberettiget. |
| --- | --- |

18.

Støtteberettigede områder: Hele EF er støtteberettiget.

| 19. | Prioriterede områder: Denne linje omfatter






  — | samarbejde på særlige områder som fastlagt af Kommissionen i meddelelsen om tværregionalt samarbejde, herunder forskning, teknologisk udvikling og SMV, informationssamfundet, turisme, kultur og beskæftigelse, iværksætterkultur og miljø osv. |
| --- | --- | --- |

19.

Prioriterede områder: Denne linje omfatter

—

samarbejde på særlige områder som fastlagt af Kommissionen i meddelelsen om tværregionalt samarbejde, herunder forskning, teknologisk udvikling og SMV, informationssamfundet, turisme, kultur og beskæftigelse, iværksætterkultur og miljø osv.

Der skal især lægges vægt på, at øer, fjerntliggende regioner og ansøgerlande inddrages i de forskellige netværk. Samarbejde mellem kystregioner, selv på bilateralt plan, vil blive fremmet.

V.   UDARBEJDELSE, FREMLÆGGELSE OG GODKENDELSE AF INTERVENTIONER

| 20. | På grundlag af de vejledende rammebeløb pr. medlemsstat, som Kommissionen har fastlagt med angivelse af fleksibilitetsmulighederne mellem linjerne (se kapitel VIII), opstiller medlemsstaterne budgetter udspecificeret efter linje, grænse og region, alt efter hvad der er relevant. Medlemsstaterne skal sikre en afbalanceret finansiering på begge sider af grænserne under hensyntagen til de disponible midler. |
| --- | --- |

20.

På grundlag af de vejledende rammebeløb pr. medlemsstat, som Kommissionen har fastlagt med angivelse af fleksibilitetsmulighederne mellem linjerne (se kapitel VIII), opstiller medlemsstaterne budgetter udspecificeret efter linje, grænse og region, alt efter hvad der er relevant. Medlemsstaterne skal sikre en afbalanceret finansiering på begge sider af grænserne under hensyntagen til de disponible midler.

| 21. | Forslagene skal udarbejdes af fælles grænseoverskridende eller tværnationale komitéer eller organer, der oprettes af de relevante regionale/lokale og nationale myndigheder og i givet fald af de relevante ngo'er.
  Der kan fremlægges særskilte forslag for hver enkelt linje. Hvis partnerne finder det hensigtsmæssigt, kan programmerne dog omfatte alle tre linjer, A, B og C, idet der angives prioriterede områder, foranstaltninger og fælles strukturer for hver enkelt linje. |
| --- | --- |

21.

Forslagene skal udarbejdes af fælles grænseoverskridende eller tværnationale komitéer eller organer, der oprettes af de relevante regionale/lokale og nationale myndigheder og i givet fald af de relevante ngo'er.

Der kan fremlægges særskilte forslag for hver enkelt linje. Hvis partnerne finder det hensigtsmæssigt, kan programmerne dog omfatte alle tre linjer, A, B og C, idet der angives prioriterede områder, foranstaltninger og fælles strukturer for hver enkelt linje.

| 22. | Programmerne vedrørende grænseoverskridende samarbejde (linje A) udarbejdes i overensstemmelse med de principper, prioriteringer og procedurer, som er angivet i punkt 6-11, af regional- eller lokalmyndighederne i de støtteberettigede områder i partnerskab med de nationale myndigheder, afhængigt af hver medlemsstats institutionelle struktur.
  Hvert program udarbejdes generelt for en grænse med »underprogrammer« for hver grænseoverskridende region, hvor det er relevant. Hvor det er berettiget (f.eks. i forbindelse med meget lange grænser, steder hvor flere grænser mødes, veludviklede eksisterende samarbejdsstrukturer), udarbejdes programmet for en grænseoverskridende region, som dækker en eller flere grænser. |
| --- | --- |

22.

Programmerne vedrørende grænseoverskridende samarbejde (linje A) udarbejdes i overensstemmelse med de principper, prioriteringer og procedurer, som er angivet i punkt 6-11, af regional- eller lokalmyndighederne i de støtteberettigede områder i partnerskab med de nationale myndigheder, afhængigt af hver medlemsstats institutionelle struktur.

Hvert program udarbejdes generelt for en grænse med »underprogrammer« for hver grænseoverskridende region, hvor det er relevant. Hvor det er berettiget (f.eks. i forbindelse med meget lange grænser, steder hvor flere grænser mødes, veludviklede eksisterende samarbejdsstrukturer), udarbejdes programmet for en grænseoverskridende region, som dækker en eller flere grænser.

| 23. | De programmer, som omfatter tværnationalt samarbejde (linje B), udarbejdes i overensstemmelse med de principper, prioriteringer og procedurer, som er angivet i punkt 6-8 og 12-16, af de nationale myndigheder (eller andre myndigheder udpeget af medlemsstaterne) i tæt samarbejde med de regionale eller lokale myndigheder i det geografiske område, hvor det tværnationale samarbejde skal foregå. I betragtning af deres erfaring deltager organerne og arbejdsgrupperne under Interreg II C i det forberedende arbejde på anmodning fra de ansvarlige myndigheder.
  Der udarbejdes et enkelt program for hvert samarbejdsområde som defineret i punkt 13. |
| --- | --- |

23.

De programmer, som omfatter tværnationalt samarbejde (linje B), udarbejdes i overensstemmelse med de principper, prioriteringer og procedurer, som er angivet i punkt 6-8 og 12-16, af de nationale myndigheder (eller andre myndigheder udpeget af medlemsstaterne) i tæt samarbejde med de regionale eller lokale myndigheder i det geografiske område, hvor det tværnationale samarbejde skal foregå. I betragtning af deres erfaring deltager organerne og arbejdsgrupperne under Interreg II C i det forberedende arbejde på anmodning fra de ansvarlige myndigheder.

Der udarbejdes et enkelt program for hvert samarbejdsområde som defineret i punkt 13.

| 24. | Betingelserne for gennemførelse af linje C-programmer er fastsat i meddelelsen om tværregionalt samarbejde. |
| --- | --- |

24.

Betingelserne for gennemførelse af linje C-programmer er fastsat i meddelelsen om tværregionalt samarbejde.

| 25. | Programmerne skal i indhold svare til enhedsprogrammeringsdokumenterne, jf. den generelle forordnings artikel 19, stk. 3, med de tilpasninger, der er nødvendige for at tage højde for de særlige behov og omstændigheder i forbindelse med grænseoverskridende, tværnationalt og tværregionalt samarbejde, og de skal bl.a. omfatte:






  — | en forhåndsevaluering, jf. den generelle forordnings artikel 41, stk. 2, hvori man bl.a. analyserer stærke og svage sider ved samarbejdet i det pågældende område og samarbejdets forventede virkninger, herunder på miljøet (på lokalt og globalt plan) og, hvis det er relevant, ligestilling af mænd og kvinder, samt de måder, samarbejdsstrukturerne forbedres på |
| --- | --- | --- |

25.

Programmerne skal i indhold svare til enhedsprogrammeringsdokumenterne, jf. den generelle forordnings artikel 19, stk. 3, med de tilpasninger, der er nødvendige for at tage højde for de særlige behov og omstændigheder i forbindelse med grænseoverskridende, tværnationalt og tværregionalt samarbejde, og de skal bl.a. omfatte:

—

en forhåndsevaluering, jf. den generelle forordnings artikel 41, stk. 2, hvori man bl.a. analyserer stærke og svage sider ved samarbejdet i det pågældende område og samarbejdets forventede virkninger, herunder på miljøet (på lokalt og globalt plan) og, hvis det er relevant, ligestilling af mænd og kvinder, samt de måder, samarbejdsstrukturerne forbedres på

| — | en oversigt over processen i den fælles programmering (f.eks. det blandede programmeringsudvalg), herunder også ordningerne for samråd med partnerne |
| --- | --- |

—

en oversigt over processen i den fælles programmering (f.eks. det blandede programmeringsudvalg), herunder også ordningerne for samråd med partnerne

| — | en erklæring om den fælles strategi og prioriteringer for udvikling af det geografiske område, som programmet omfatter, fordelt på underprogrammer, hvor dette er relevant, med angivelse af prioriteringer, særlige målsætninger (kvantificerede, hvor det lader sig gøre), og af, hvordan der ved udstikning af strategi og prioriteringer er taget hensyn til de vejledende retningslinjer, jf. den generelle forordnings artikel 10, stk. 3 |
| --- | --- |

—

en erklæring om den fælles strategi og prioriteringer for udvikling af det geografiske område, som programmet omfatter, fordelt på underprogrammer, hvor dette er relevant, med angivelse af prioriteringer, særlige målsætninger (kvantificerede, hvor det lader sig gøre), og af, hvordan der ved udstikning af strategi og prioriteringer er taget hensyn til de vejledende retningslinjer, jf. den generelle forordnings artikel 10, stk. 3

| — | en kortfattet beskrivelse, om nødvendigt pr. underprogram for linje A, af de tiltag, der er planlagt for at gennemføre prioriteringerne, inklusive de nødvendige oplysninger for at kontrollere støtteordningernes overensstemmelse med traktatens artikel 87, og arten af de foranstaltninger, der er påkrævet til forberedelse, overvågning og evaluering af programmet |
| --- | --- |

—

en kortfattet beskrivelse, om nødvendigt pr. underprogram for linje A, af de tiltag, der er planlagt for at gennemføre prioriteringerne, inklusive de nødvendige oplysninger for at kontrollere støtteordningernes overensstemmelse med traktatens artikel 87, og arten af de foranstaltninger, der er påkrævet til forberedelse, overvågning og evaluering af programmet

| — | en vejledende finansieringsplan med angivelse for hvert prioriteret område og år, jf. den generelle forordnings artikel 28 og 29, af det påtænkte finansielle tilskud fra EFRU og fra Phare, Tacis, Meda, Cards, Samhørighedsfonden, Ispa og EIB, hvor det er relevant, så vel som det samlede beløb for støtteberettiget offentlig eller tilsvarende finansiering og den skønnede private finansiering i forbindelse med disse tilskud. Det samlede EFRU-tilskud, som er planlagt for hvert år, skal være i overensstemmelse med det relevante finansielle overslag |
| --- | --- |

—

en vejledende finansieringsplan med angivelse for hvert prioriteret område og år, jf. den generelle forordnings artikel 28 og 29, af det påtænkte finansielle tilskud fra EFRU og fra Phare, Tacis, Meda, Cards, Samhørighedsfonden, Ispa og EIB, hvor det er relevant, så vel som det samlede beløb for støtteberettiget offentlig eller tilsvarende finansiering og den skønnede private finansiering i forbindelse med disse tilskud. Det samlede EFRU-tilskud, som er planlagt for hvert år, skal være i overensstemmelse med det relevante finansielle overslag

| — | bestemmelserne om gennemførelse af programmet, herunder:






  — | de kompetente myndigheders udpegning af de fælles strukturer for samarbejde, der er baseret på særlige aftaler under hensyntagen til national lovgivning, og som skal tjene som:






  — | forvaltningsmyndighed som omhandlet i den generelle forordnings artikel 9, litra n), og artikel 34 |
| --- | --- | --- | --- |

—

bestemmelserne om gennemførelse af programmet, herunder:

—

de kompetente myndigheders udpegning af de fælles strukturer for samarbejde, der er baseret på særlige aftaler under hensyntagen til national lovgivning, og som skal tjene som:

—

forvaltningsmyndighed som omhandlet i den generelle forordnings artikel 9, litra n), og artikel 34

| — | betalingsmyndighed som omhandlet i den generelle forordnings artikel 9, litra o), og artikel 32 på programniveau og om nødvendigt som subsidiære betalingsmyndigheder |
| --- | --- |

—

betalingsmyndighed som omhandlet i den generelle forordnings artikel 9, litra o), og artikel 32 på programniveau og om nødvendigt som subsidiære betalingsmyndigheder

| — | fælles teknisk sekretariat for operationel forvaltning af programmet, især for opgaverne i punkt 30, uden at forvaltningsmyndighedens samlede ansvar ifølge den generelle forordnings artikel 34 herved indskrænkes.
  Disse tre funktioner (forvaltningsmyndighed, betalingsmyndighed og fælles teknisk sekretariat) udøves enten separat eller under ét under hensyntagen til de særlige forhold ved gennemførelsen af Interreg III |
| --- | --- |

—

fælles teknisk sekretariat for operationel forvaltning af programmet, især for opgaverne i punkt 30, uden at forvaltningsmyndighedens samlede ansvar ifølge den generelle forordnings artikel 34 herved indskrænkes.

Disse tre funktioner (forvaltningsmyndighed, betalingsmyndighed og fælles teknisk sekretariat) udøves enten separat eller under ét under hensyntagen til de særlige forhold ved gennemførelsen af Interreg III

| — | overvågningsudvalg for hele programmet ifølge den generelle forordnings artikel 35 (se punkt 28) og styringsudvalg (hvor det er hensigtsmæssigt, en række af dem) (se punkt 29) |
| --- | --- |

—

overvågningsudvalg for hele programmet ifølge den generelle forordnings artikel 35 (se punkt 28) og styringsudvalg (hvor det er hensigtsmæssigt, en række af dem) (se punkt 29)

| — | en beskrivelse af ordningerne for forvaltning af programmet inklusive dem, der vedrører en transparent publicityfase, der i størst mulig grad skal åbne op for offentlige og private aktørers deltagelse, og ordninger for indkaldelser af forslag og fælles udvælgelse af tiltag, styringsudvalgets rolle (se punkt 29) og ansvarsfordelingen for finansiering og finanskontrol, jf. den generelle forordnings artikel 38 og 39. Dette skal, hvor det er relevant, omfatte anvendelse af globaltilskud som angivet i punkt 26 |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af ordningerne for forvaltning af programmet inklusive dem, der vedrører en transparent publicityfase, der i størst mulig grad skal åbne op for offentlige og private aktørers deltagelse, og ordninger for indkaldelser af forslag og fælles udvælgelse af tiltag, styringsudvalgets rolle (se punkt 29) og ansvarsfordelingen for finansiering og finanskontrol, jf. den generelle forordnings artikel 38 og 39. Dette skal, hvor det er relevant, omfatte anvendelse af globaltilskud som angivet i punkt 26

| — | en beskrivelse af systemerne for fælles overvågning og evaluering, herunder overvågningsudvalgets rolle (se punkt 28). Som fastsat i den generelle forordnings artikel 36, stk. 1, tager de kompetente myndigheder hensyn til metodevejledningen for definering af overvågningsindikatorer til indsamling af overvågningsdata og forberedelse af evalueringer |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af systemerne for fælles overvågning og evaluering, herunder overvågningsudvalgets rolle (se punkt 28). Som fastsat i den generelle forordnings artikel 36, stk. 1, tager de kompetente myndigheder hensyn til metodevejledningen for definering af overvågningsindikatorer til indsamling af overvågningsdata og forberedelse af evalueringer

| — | fastlæggelse af et finansielt forvaltningssystem, som giver mulighed for overførsel fra EFRU (og helst også fra de pågældende nationale samfinansieringsordninger) til én samlet konto for hvert program, og for hurtig og gennemsigtig udbetaling af disse midler til de endelige støttemodtagere. De fælles ordninger kan i denne forbindelse omfatte undertegnelse af en aftale mellem de forskellige myndigheder i de lande, som deltager i programmet, såvel som en forpligtelse for de forskellige partnere på projektniveau til også at undertegne en aftale om deres finansielle og retlige ansvarsområder |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af et finansielt forvaltningssystem, som giver mulighed for overførsel fra EFRU (og helst også fra de pågældende nationale samfinansieringsordninger) til én samlet konto for hvert program, og for hurtig og gennemsigtig udbetaling af disse midler til de endelige støttemodtagere. De fælles ordninger kan i denne forbindelse omfatte undertegnelse af en aftale mellem de forskellige myndigheder i de lande, som deltager i programmet, såvel som en forpligtelse for de forskellige partnere på projektniveau til også at undertegne en aftale om deres finansielle og retlige ansvarsområder

| — | en beskrivelse af de specifikke kontrolordninger og -procedurer for det pågældende program, med angivelse af ansvarsfordelingen i forbindelse med finansiering og finanskontrol, jf. den generelle forordnings artikel 38 og 39 |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af de specifikke kontrolordninger og -procedurer for det pågældende program, med angivelse af ansvarsfordelingen i forbindelse med finansiering og finanskontrol, jf. den generelle forordnings artikel 38 og 39

| — | oplysninger om de midler, som er nødvendige til udarbejdelse, overvågning og evaluering af støtten. |
| --- | --- |

—

oplysninger om de midler, som er nødvendige til udarbejdelse, overvågning og evaluering af støtten.

| 26. | De således udarbejdede programmer forelægges Kommissionen af de myndigheder, som de berørte medlemsstater har udpeget, og i forståelse med disse medlemsstater.
  Når Kommissionen godkender de enkelte programmer, bevilger den ét samlet tilskud fra EFRU uden angivelse af den finansielle fordeling mellem medlemsstaterne. Kommissionen kan også yde et globalt tilskud til hele programmet eller en del heraf efter aftale med de berørte medlemsstater. |
| --- | --- |

26.

De således udarbejdede programmer forelægges Kommissionen af de myndigheder, som de berørte medlemsstater har udpeget, og i forståelse med disse medlemsstater.

Når Kommissionen godkender de enkelte programmer, bevilger den ét samlet tilskud fra EFRU uden angivelse af den finansielle fordeling mellem medlemsstaterne. Kommissionen kan også yde et globalt tilskud til hele programmet eller en del heraf efter aftale med de berørte medlemsstater.

| 27. | Hvert program suppleres af et programtillæg som defineret i artikel 9, litra m), og beskrevet i artikel 18, stk. 3, i den generelle forordning.
  Dette programtillæg fremsendes til Kommissionen senest tre måneder efter Kommissionens beslutning om godkendelse af programmet. Programtillægget udfærdiges i overensstemmelse med de samme ordninger for samarbejde og partnerskab, som gælder for programmet. |
| --- | --- |

27.

Hvert program suppleres af et programtillæg som defineret i artikel 9, litra m), og beskrevet i artikel 18, stk. 3, i den generelle forordning.

Dette programtillæg fremsendes til Kommissionen senest tre måneder efter Kommissionens beslutning om godkendelse af programmet. Programtillægget udfærdiges i overensstemmelse med de samme ordninger for samarbejde og partnerskab, som gælder for programmet.

VI.   OVERVÅGNING, GENNEMFØRELSE OG EVALUERING AF TILTAG

| 28. | Programtilsynet varetages af programmets overvågningsudvalg i henhold til den generelle forordnings artikel 35. Udvalget mødes mindst én gang om året, og det har som hovedopgave:






  — | at godkende programtillægget |
| --- | --- | --- |

28.

Programtilsynet varetages af programmets overvågningsudvalg i henhold til den generelle forordnings artikel 35. Udvalget mødes mindst én gang om året, og det har som hovedopgave:

—

at godkende programtillægget

| — | i overensstemmelse med den generelle forordnings artikel 15 at fastlægge de kriterier, der skal anvendes ved udvælgelsen af tiltag med sigte på at fastslå tiltagenes grænseoverskridende eller tværnationale karakter eller interesse |
| --- | --- |

—

i overensstemmelse med den generelle forordnings artikel 15 at fastlægge de kriterier, der skal anvendes ved udvælgelsen af tiltag med sigte på at fastslå tiltagenes grænseoverskridende eller tværnationale karakter eller interesse

| — | senere at tilpasse programmet eller programtillægget |
| --- | --- |

—

senere at tilpasse programmet eller programtillægget

| — | at overvåge og evaluere programmet som helhed og godkende opgavespecifikationerne i indkaldelser af forslag. |
| --- | --- |

—

at overvåge og evaluere programmet som helhed og godkende opgavespecifikationerne i indkaldelser af forslag.

Overvågningsudvalget sammensættes af repræsentanter for de regionale og lokale myndigheder og, hvis de nationale myndigheder ønsker det, for de nationale myndigheder. Deltagelse af arbejdsmarkedets parter, økonomiske interesseorganisationer og ngo'er er ønskelig, jf. den generelle forordnings artikel 8. Kommissionen og, hvor det er relevant, EIB deltager i overvågningsudvalgets arbejde som rådgiver.

| 29. | Den fælles udvælgelse af tiltag og det samordnede tilsyn med gennemførelsen af dem varetages af et eller om nødvendigt flere styringsudvalg for de tiltag, der indgår i hvert enkelt underprogram. Dette udvalg sammensættes efter de samme principper for samarbejde og partnerskab som overvågningsudvalget. Kommissionen kan deltage som observatør.
  Styringsudvalgets opgaver kan eventuelt varetages af overvågningsudvalget, som dermed også fungerer som styringsudvalg. |
| --- | --- |

29.

Den fælles udvælgelse af tiltag og det samordnede tilsyn med gennemførelsen af dem varetages af et eller om nødvendigt flere styringsudvalg for de tiltag, der indgår i hvert enkelt underprogram. Dette udvalg sammensættes efter de samme principper for samarbejde og partnerskab som overvågningsudvalget. Kommissionen kan deltage som observatør.

Styringsudvalgets opgaver kan eventuelt varetages af overvågningsudvalget, som dermed også fungerer som styringsudvalg.

| 30. | Forvaltningsmyndigheden bistås ved udøvelsen af sine opgaver af det fælles tekniske sekretariat, når det ikke selv udøver sekretariatsfunktionen.
  Ud over de ansvarsområder, som i henhold til den generelle forordnings artikel 34 påhviler forvaltningsmyndigheden (se punkt 25), er den også ansvarlig for at tilrettelægge forberedelsen af de beslutninger, som overvågnings- og styringsudvalgene træffer. Dette indebærer især, at den modtager, tager stilling til og afgiver en foreløbig vurdering af de tiltag, der foreslås finansieret, eller koordinerer sådanne opgaver. Den samordner også arbejdet i de myndigheder eller organer, som efter behov udpeges i forbindelse med gennemførelsen af de forskellige underprogrammer og foranstaltninger. |
| --- | --- |

30.

Forvaltningsmyndigheden bistås ved udøvelsen af sine opgaver af det fælles tekniske sekretariat, når det ikke selv udøver sekretariatsfunktionen.

Ud over de ansvarsområder, som i henhold til den generelle forordnings artikel 34 påhviler forvaltningsmyndigheden (se punkt 25), er den også ansvarlig for at tilrettelægge forberedelsen af de beslutninger, som overvågnings- og styringsudvalgene træffer. Dette indebærer især, at den modtager, tager stilling til og afgiver en foreløbig vurdering af de tiltag, der foreslås finansieret, eller koordinerer sådanne opgaver. Den samordner også arbejdet i de myndigheder eller organer, som efter behov udpeges i forbindelse med gennemførelsen af de forskellige underprogrammer og foranstaltninger.

| 31. | EFRU-tilskuddet indbetales på én bankkonto, som indehaves af betalingsmyndigheden eller forvaltningsmyndigheden, når denne også er betalingsmyndighed. På grundlag af beslutninger, som styringsudvalget eller overvågningsudvalget, som også fungerer som styringsudvalg, træffer om udvælgelse af projekter, betaler betalingsmyndigheden efter den generelle forordnings artikel 32, stk. 1, sidste afsnit, EFRU-tilskuddet til de endelige modtagere eller, hvis det er relevant, til de myndigheder eller organer, der er udpeget til at gennemføre de forskellige underprogrammer eller foranstaltninger. I sidste tilfælde udbetaler disse myndigheder beløbene til de endelige modtagere. I forbindelse med tiltag, som omfatter partnere i forskellige medlemsstater, er den endelige modtager lederen af tiltaget, som varetager den finansielle forvaltning og samordningen mellem partnerne i tiltaget. Lederen bærer det finansielle og retlige ansvar over for forvaltningsmyndigheden. Lederen fastlægger sammen med disse partnere ansvarsfordelingen, eventuelt i form af en aftale. |
| --- | --- |

31.

EFRU-tilskuddet indbetales på én bankkonto, som indehaves af betalingsmyndigheden eller forvaltningsmyndigheden, når denne også er betalingsmyndighed. På grundlag af beslutninger, som styringsudvalget eller overvågningsudvalget, som også fungerer som styringsudvalg, træffer om udvælgelse af projekter, betaler betalingsmyndigheden efter den generelle forordnings artikel 32, stk. 1, sidste afsnit, EFRU-tilskuddet til de endelige modtagere eller, hvis det er relevant, til de myndigheder eller organer, der er udpeget til at gennemføre de forskellige underprogrammer eller foranstaltninger. I sidste tilfælde udbetaler disse myndigheder beløbene til de endelige modtagere. I forbindelse med tiltag, som omfatter partnere i forskellige medlemsstater, er den endelige modtager lederen af tiltaget, som varetager den finansielle forvaltning og samordningen mellem partnerne i tiltaget. Lederen bærer det finansielle og retlige ansvar over for forvaltningsmyndigheden. Lederen fastlægger sammen med disse partnere ansvarsfordelingen, eventuelt i form af en aftale.

| 32. | Afsnit III i den generelle forordning (fondenes finansielle deltagelse og finansielle forvaltning) og bestemmelserne om overvågning, evaluering og finanskontrol gælder for programmerne, med undtagelse af artikel 44. I henhold til forordningens artikel 21, stk. 4, kan programmerne revideres på medlemsstaternes initiativ eller på Kommissionens initiativ efter aftale med de berørte medlemsstater efter den i forordningens artikel 42 omhandlede midtvejsevaluering. |
| --- | --- |

32.

Afsnit III i den generelle forordning (fondenes finansielle deltagelse og finansielle forvaltning) og bestemmelserne om overvågning, evaluering og finanskontrol gælder for programmerne, med undtagelse af artikel 44. I henhold til forordningens artikel 21, stk. 4, kan programmerne revideres på medlemsstaternes initiativ eller på Kommissionens initiativ efter aftale med de berørte medlemsstater efter den i forordningens artikel 42 omhandlede midtvejsevaluering.

| 33. | [udgået] |
| --- | --- |

33.

[udgået]

VII.   SAMORDNING MELLEM EFRU, PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, EUF, SAPARD OG ISPA

| 34. | For så vidt angår den generelle forordnings artikel 20, stk. 2, første afsnit, vedrører samordningen af støtten fra EFRU og de øvrige instrumenter, som yder tilskud til Interreg III-initiativet, følgende forhold: hvilke geografiske områder der er støtteberettigede, flerårig programmering, hvilke tiltag der er støtteberettigede, og ordninger vedrørende gennemførelse, overvågning, evaluering og kontrol.
  Den betydelige forbedring af de fælles strukturer i forhold til situationen i den foregående programmeringsperiode som nævnt i punkt 8 vil med hensyn til de samarbejdsprogrammer, der er beskrevet i dette kapitel, blive videreført i takt med de fremskridt, der gøres med hensyn til koordineringen mellem EFRU og de andre finansielle instrumenter.
  Kommissionen forpligter sig til en gang om året at forelægge den i den generelle forordnings artikel 48, stk. 3, litra d), omhandlede rådgivende komité en rapport om de fremskridt, der er gjort med hensyn til koordineringen mellem EFRU og de andre finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

34.

For så vidt angår den generelle forordnings artikel 20, stk. 2, første afsnit, vedrører samordningen af støtten fra EFRU og de øvrige instrumenter, som yder tilskud til Interreg III-initiativet, følgende forhold: hvilke geografiske områder der er støtteberettigede, flerårig programmering, hvilke tiltag der er støtteberettigede, og ordninger vedrørende gennemførelse, overvågning, evaluering og kontrol.

Den betydelige forbedring af de fælles strukturer i forhold til situationen i den foregående programmeringsperiode som nævnt i punkt 8 vil med hensyn til de samarbejdsprogrammer, der er beskrevet i dette kapitel, blive videreført i takt med de fremskridt, der gøres med hensyn til koordineringen mellem EFRU og de andre finansielle instrumenter.

Kommissionen forpligter sig til en gang om året at forelægge den i den generelle forordnings artikel 48, stk. 3, litra d), omhandlede rådgivende komité en rapport om de fremskridt, der er gjort med hensyn til koordineringen mellem EFRU og de andre finansielle instrumenter.

| 34.a | Med naboskabsmeddelelsen åbnede Kommissionen mulighed for naboskabsprogrammer i perioden 2004-2006. Naboskabsprogrammerne skal støtte grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde med ikke-ansøgerlande ved EU's ydre grænse og bygge på eksisterende eller planlagte Interreg-programmer og -strukturer. Indførelsen af naboskabsprogrammerne gør det muligt at opstille nye systemer med procedurer for fælles forberedelse, fremlæggelse og udvælgelse af projekter og dermed i højere grad at involvere modtagerne på den eksterne side af grænsen. Den 23. oktober 2003 fremlagde Kommissionen en meddelelse (9) om retningslinjer for forberedelsen af naboskabsprogrammer, herunder en beskrivelse af, hvilke skridt der skal tages for at etablere et naboskabsprogram, og rådgivning om, hvordan de eksisterende dokumenter, strukturer og arbejdsmetoder skal ændres. |
| --- | --- |

34.a

Med naboskabsmeddelelsen åbnede Kommissionen mulighed for naboskabsprogrammer i perioden 2004-2006. Naboskabsprogrammerne skal støtte grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde med ikke-ansøgerlande ved EU's ydre grænse og bygge på eksisterende eller planlagte Interreg-programmer og -strukturer. Indførelsen af naboskabsprogrammerne gør det muligt at opstille nye systemer med procedurer for fælles forberedelse, fremlæggelse og udvælgelse af projekter og dermed i højere grad at involvere modtagerne på den eksterne side af grænsen. Den 23. oktober 2003 fremlagde Kommissionen en meddelelse (9) om retningslinjer for forberedelsen af naboskabsprogrammer, herunder en beskrivelse af, hvilke skridt der skal tages for at etablere et naboskabsprogram, og rådgivning om, hvordan de eksisterende dokumenter, strukturer og arbejdsmetoder skal ændres.

Grænseoverskridende samarbejde (linje A)

| 35. | For så vidt angår grænseoverskridende samarbejde hen over EF's ydre grænser, skal grænseområder i nabolande være omfattet af de programforslag, som fremlægges for Kommissionen af de udpegede myndigheder i medlemsstaterne efter aftale med de pågældende nabolande. Definitionen af disse områder skal være i overensstemmelse med de for Interreg III vedtagne kriterier. For så vidt angår et i bilag I opført NUTS III-område, der deltager i flere grænseoverskridende samarbejdsprogrammer med lande omfattet af Phare-CBC, eller de i punkt 10, andet afsnit, omhandlede NUTS III-områders deltagelse i sådanne programmer, aftales de nærmere regler for denne deltagelse mellem Kommissionen og de udpegede myndigheder i medlemsstaterne i forståelse med de pågældende nabolande. |
| --- | --- |

35.

For så vidt angår grænseoverskridende samarbejde hen over EF's ydre grænser, skal grænseområder i nabolande være omfattet af de programforslag, som fremlægges for Kommissionen af de udpegede myndigheder i medlemsstaterne efter aftale med de pågældende nabolande. Definitionen af disse områder skal være i overensstemmelse med de for Interreg III vedtagne kriterier. For så vidt angår et i bilag I opført NUTS III-område, der deltager i flere grænseoverskridende samarbejdsprogrammer med lande omfattet af Phare-CBC, eller de i punkt 10, andet afsnit, omhandlede NUTS III-områders deltagelse i sådanne programmer, aftales de nærmere regler for denne deltagelse mellem Kommissionen og de udpegede myndigheder i medlemsstaterne i forståelse med de pågældende nabolande.

| 36. | Interreg III-programmet for grænseoverskridende samarbejde (linje A), som defineret i punkt 21, 22, 25 og 26, er det fælles grænseoverskridende programmeringsdokument, som er omhandlet i artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2760/98 af 18. december 1998 om Phare-CBC-programmet (10), i det følgende benævnt »Phare-CBC-forordningen«. I forbindelse med finansiering fra EFRU tager Kommissionen stilling til støtten fra fonden, når den godkender programmet. Ved tilskuddene fra Phare-CBC, Tacis, Meda, Cards, Sapard og Ispa skal de principper og regler, der gælder for disse instrumenter, overholdes, og de beløb, der fastlægges i finansieringsplanen, er vejledende. Der skal lægges vægt på at sikre en passende balance i finansieringen på begge sider af de berørte grænser under hensyntagen til de disponible midler, forskellene i den økonomiske udvikling og i absorptionskapaciteten. |
| --- | --- |

36.

Interreg III-programmet for grænseoverskridende samarbejde (linje A), som defineret i punkt 21, 22, 25 og 26, er det fælles grænseoverskridende programmeringsdokument, som er omhandlet i artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2760/98 af 18. december 1998 om Phare-CBC-programmet (10), i det følgende benævnt »Phare-CBC-forordningen«. I forbindelse med finansiering fra EFRU tager Kommissionen stilling til støtten fra fonden, når den godkender programmet. Ved tilskuddene fra Phare-CBC, Tacis, Meda, Cards, Sapard og Ispa skal de principper og regler, der gælder for disse instrumenter, overholdes, og de beløb, der fastlægges i finansieringsplanen, er vejledende. Der skal lægges vægt på at sikre en passende balance i finansieringen på begge sider af de berørte grænser under hensyntagen til de disponible midler, forskellene i den økonomiske udvikling og i absorptionskapaciteten.

| 37. | Med hensyn til Ispa, jf. artikel 2, stk. 2, andet afsnit, i Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 af 21. juni 1999 om oprettelse af et strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument (11), kan der indrømmes undtagelser fra kravet om et minimumsbeløb (5 mio. EUR), der i princippet gælder for foranstaltninger under dette instrument, for at der kan tages hensyn til de særlige forhold, som Kommissionen beslutter på grundlag af særlige henstillinger fra overvågningsudvalget. |
| --- | --- |

37.

Med hensyn til Ispa, jf. artikel 2, stk. 2, andet afsnit, i Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 af 21. juni 1999 om oprettelse af et strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument (11), kan der indrømmes undtagelser fra kravet om et minimumsbeløb (5 mio. EUR), der i princippet gælder for foranstaltninger under dette instrument, for at der kan tages hensyn til de særlige forhold, som Kommissionen beslutter på grundlag af særlige henstillinger fra overvågningsudvalget.

| 38. | Overvågningsudvalget, styringsudvalget eller -udvalgene, det fælles tekniske sekretariat og, hvor der er relevant, forvaltningsmyndigheden (se punkt 25) oprettes med deltagelse af repræsentanter for de tredjelande, der deltager i programmet.
  Er en fælles forvaltningsmyndighed ikke mulig, deltager repræsentanter for tredjelandene i forvaltningsmyndighedens aktiviteter inden for deres respektive kompetenceområder. |
| --- | --- |

38.

Overvågningsudvalget, styringsudvalget eller -udvalgene, det fælles tekniske sekretariat og, hvor der er relevant, forvaltningsmyndigheden (se punkt 25) oprettes med deltagelse af repræsentanter for de tredjelande, der deltager i programmet.

Er en fælles forvaltningsmyndighed ikke mulig, deltager repræsentanter for tredjelandene i forvaltningsmyndighedens aktiviteter inden for deres respektive kompetenceområder.

| 39. | Med hensyn til programmer, som finansieres af EFRU og Phare-CBC, udgør overvågningsudvalget for programmet som beskrevet i punkt 28 og det fælles samarbejdsudvalg som beskrevet i artikel 7 i Phare-CBC-forordningen ét enkelt udvalg, i det følgende benævnt »Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalget«.
  Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalget træffer beslutning om interne procedureregler under hensyntagen til de pågældende landes institutionelle, retlige og finansielle systemer. Disse regler omfatter, hvor det er relevant, detaljer om anvendelsen af punkt 28 og artikel 7 i Phare-CBC-forordningen.
  Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalget omfatter repræsentanter for de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og de pågældende tredjelande og for Kommissionen og, hvor det er relevant, EIB. Kommissionens og, hvor det er relevant, EIB's repræsentanter deltager som rådgivere i Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalgets arbejde med hensyn til tiltag, der medfinansieres af EFRU. Det er dette udvalgs ansvar at bekræfte programtillægget efter den generelle forordnings artikel 15 eller at godkende ændringer i det. |
| --- | --- |

39.

Med hensyn til programmer, som finansieres af EFRU og Phare-CBC, udgør overvågningsudvalget for programmet som beskrevet i punkt 28 og det fælles samarbejdsudvalg som beskrevet i artikel 7 i Phare-CBC-forordningen ét enkelt udvalg, i det følgende benævnt »Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalget«.

Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalget træffer beslutning om interne procedureregler under hensyntagen til de pågældende landes institutionelle, retlige og finansielle systemer. Disse regler omfatter, hvor det er relevant, detaljer om anvendelsen af punkt 28 og artikel 7 i Phare-CBC-forordningen.

Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalget omfatter repræsentanter for de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og de pågældende tredjelande og for Kommissionen og, hvor det er relevant, EIB. Kommissionens og, hvor det er relevant, EIB's repræsentanter deltager som rådgivere i Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalgets arbejde med hensyn til tiltag, der medfinansieres af EFRU. Det er dette udvalgs ansvar at bekræfte programtillægget efter den generelle forordnings artikel 15 eller at godkende ændringer i det.

| 40. | Tiltag og projekter udvælges, hvis de er støtteberettigede under Interreg III, af styringsudvalget eller -udvalgene eller af Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalget, hvis det fungerer som styringsudvalg (se punkt 29). |
| --- | --- |

40.

Tiltag og projekter udvælges, hvis de er støtteberettigede under Interreg III, af styringsudvalget eller -udvalgene eller af Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalget, hvis det fungerer som styringsudvalg (se punkt 29).

| 41. | Godkendelse af tiltag eller projekter, som skal finansieres under programmet, sker efter reglerne for EFRU eller andre finansielle instrumenter, som yder tilskud til programmet. |
| --- | --- |

41.

Godkendelse af tiltag eller projekter, som skal finansieres under programmet, sker efter reglerne for EFRU eller andre finansielle instrumenter, som yder tilskud til programmet.

| 42. | Projekter, som skal finansieres af Phare-CBC, godkendes efter proceduren i artikel 7, stk. 3, og artikel 8 i Phare-CBC-forordningen.
  I henhold til nævnte forordnings artikel 5, stk. 2, skal der opstilles særlige bestemmelser for en begrænset del af programmerne vedrørende mindre projekter med deltagelse af lokale aktører. Mindre projekter, som ikke overstiger 50 000 EUR (EF-bidrag), og som skal finansieres af Phare-CBC, godkendes af det fælles samarbejdsudvalg eller et særligt styringsudvalg, der er ansvarligt for sådanne mindre projekter.
  Tilskudsordninger inden for økonomisk og social samhørighed kan finansiere projekter i størrelsesordenen 50 000 EUR-2 mio. EUR (EF-bidrag). De enkelte projekter under tilskudsordningerne identificeres ved en indkaldelse af tilbud og godkendes af det fælles samarbejdsudvalg.
  For projekter, der ikke sorterer under tilskudsordninger, kan den normalt krævede mindsteprojektstørrelse (2 mio. EUR) kun fraviges på grundlag af en vurdering af det enkelte tilfælde og kun, såfremt der er tale om ægte grænseoverskridende samarbejde, der er omfattet af de prioriteringer, der er indeholdt i de fælles grænseoverskridende programmeringsdokumenter. Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalget (se punkt 39) fremsætter specifikke henstillinger om undtagelser fra mindsteprojektstørrelsen med henblik på procedurerne i første afsnit i dette punkt. I de grænseområder, der opfylder betingelserne i artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 1266/1999 af 21. juni 1999 om samordning af støtten til ansøgerlandene som led i førtiltrædelsesstrategien (12) vedrørende samordning af førtiltrædelsesinstrumenter, kan Kommissionens forudgående kontrol, på grundlag af en vurdering i det enkelte tilfælde, erstattes af det »udvidede decentrale gennemførelsessystem« med efterfølgende kontrol fra Kommissionens side. |
| --- | --- |

42.

Projekter, som skal finansieres af Phare-CBC, godkendes efter proceduren i artikel 7, stk. 3, og artikel 8 i Phare-CBC-forordningen.

I henhold til nævnte forordnings artikel 5, stk. 2, skal der opstilles særlige bestemmelser for en begrænset del af programmerne vedrørende mindre projekter med deltagelse af lokale aktører. Mindre projekter, som ikke overstiger 50 000 EUR (EF-bidrag), og som skal finansieres af Phare-CBC, godkendes af det fælles samarbejdsudvalg eller et særligt styringsudvalg, der er ansvarligt for sådanne mindre projekter.

Tilskudsordninger inden for økonomisk og social samhørighed kan finansiere projekter i størrelsesordenen 50 000 EUR-2 mio. EUR (EF-bidrag). De enkelte projekter under tilskudsordningerne identificeres ved en indkaldelse af tilbud og godkendes af det fælles samarbejdsudvalg.

For projekter, der ikke sorterer under tilskudsordninger, kan den normalt krævede mindsteprojektstørrelse (2 mio. EUR) kun fraviges på grundlag af en vurdering af det enkelte tilfælde og kun, såfremt der er tale om ægte grænseoverskridende samarbejde, der er omfattet af de prioriteringer, der er indeholdt i de fælles grænseoverskridende programmeringsdokumenter. Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalget (se punkt 39) fremsætter specifikke henstillinger om undtagelser fra mindsteprojektstørrelsen med henblik på procedurerne i første afsnit i dette punkt. I de grænseområder, der opfylder betingelserne i artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 1266/1999 af 21. juni 1999 om samordning af støtten til ansøgerlandene som led i førtiltrædelsesstrategien (12) vedrørende samordning af førtiltrædelsesinstrumenter, kan Kommissionens forudgående kontrol, på grundlag af en vurdering i det enkelte tilfælde, erstattes af det »udvidede decentrale gennemførelsessystem« med efterfølgende kontrol fra Kommissionens side.

Tværnationalt samarbejde (linje B)

| 43. | Tredjelande kan deltage i tværnationalt samarbejde, som defineret i disse retningslinjers kapitel III, på grundlag af programforslag, som fremlægges for Kommissionen af de af medlemsstaterne udpegede myndigheder i samråd med de pågældende tredjelande.
  Projekter i Phare-modtagerlande, som er baseret på tværnationalt samarbejde inden for rammerne af Interreg III, kan få støtte gennem de nationale Phare-programmer.
  I tilfælde af finansiering gennem EFRU træffer Kommissionen beslutning om støtte, når den godkender de enkelte programmer. I forbindelse med Phare, Tacis, Meda, Cards, EUF, Sapard og Ispa godkendes projekter, der skal finansieres inden for disse programmer, på grundlag af de procedurer, der er fastsat i de respektive forordninger og operationelle bestemmelser, herunder, når det er relevant, procedurerne i naboskabsmeddelelsen.
  Punkt 37 kan, hvor det er relevant, også anvendes for tværnationalt samarbejde. |
| --- | --- |

43.

Tredjelande kan deltage i tværnationalt samarbejde, som defineret i disse retningslinjers kapitel III, på grundlag af programforslag, som fremlægges for Kommissionen af de af medlemsstaterne udpegede myndigheder i samråd med de pågældende tredjelande.

Projekter i Phare-modtagerlande, som er baseret på tværnationalt samarbejde inden for rammerne af Interreg III, kan få støtte gennem de nationale Phare-programmer.

I tilfælde af finansiering gennem EFRU træffer Kommissionen beslutning om støtte, når den godkender de enkelte programmer. I forbindelse med Phare, Tacis, Meda, Cards, EUF, Sapard og Ispa godkendes projekter, der skal finansieres inden for disse programmer, på grundlag af de procedurer, der er fastsat i de respektive forordninger og operationelle bestemmelser, herunder, når det er relevant, procedurerne i naboskabsmeddelelsen.

Punkt 37 kan, hvor det er relevant, også anvendes for tværnationalt samarbejde.

| 44. | Kommissionen sikrer, at punkt 38-42 overholdes ved tværnationalt samarbejde. |
| --- | --- |

44.

Kommissionen sikrer, at punkt 38-42 overholdes ved tværnationalt samarbejde.

Tværregionalt samarbejde (linje C)

| 45. | Koordineringen mellem EFRU og de eksterne finansielle instrumenter i forbindelse med linje C er omhandlet i meddelelsen om tværregionalt samarbejde. |
| --- | --- |

45.

Koordineringen mellem EFRU og de eksterne finansielle instrumenter i forbindelse med linje C er omhandlet i meddelelsen om tværregionalt samarbejde.

| 46. | [udgået] |
| --- | --- |

46.

[udgået]

VIII.   FINANSIERING

| 47. | Fællesskabsinitiativet Interreg III samfinansieres af medlemsstaterne og Fællesskabet. |
| --- | --- |

47.

Fællesskabsinitiativet Interreg III samfinansieres af medlemsstaterne og Fællesskabet.

| 48. | I overensstemmelse med den generelle forordnings artikel 20, stk. 2, er EFRU's samlede bidrag til Interreg III i perioden 2000-2006 fastsat til 4 875 mio. EUR i 1999-priser. I henhold til den generelle forordnings artikel 7, stk. 7, blev EFRU-bidraget indekseret med 2 % om året frem til 2003 og fastsat i 2003-priser for årene 2004-2006. Kommissionen har nu også fastlagt indekseringssatsen for perioden 2004-2006. EFRU's tilskud kan udgøre op til 75 % af de samlede omkostninger i mål 1-regioner og op til 50 % andre steder, jf. dog undtagelserne i nævnte forordnings artikel 29, stk. 3, litra a).
  I overensstemmelse med konklusionerne fra tiltrædelsesforhandlingerne er EFRU's samlede bidrag til Interreg III i de nye medlemsstater i perioden 2004-2006 blevet fastsat til 425 mio. EUR i 1999-priser.
  Kommissionen vedtager vejledende rammebeløb for hver enkelt medlemsstat. Ved sammensætningen af dette beløb sikrer medlemsstaterne, at mindst 50 % af deres samlede bevillinger til Interreg III i princippet afsættes til grænseoverskridende samarbejde under linje A. Kommissionen og medlemsstaterne sikrer også, at alle grænser behandles ens. Mindst 14 % af den vejledende tildeling for hver medlemsstat afsættes til linje B og 6 % til linje C. |
| --- | --- |

48.

I overensstemmelse med den generelle forordnings artikel 20, stk. 2, er EFRU's samlede bidrag til Interreg III i perioden 2000-2006 fastsat til 4 875 mio. EUR i 1999-priser. I henhold til den generelle forordnings artikel 7, stk. 7, blev EFRU-bidraget indekseret med 2 % om året frem til 2003 og fastsat i 2003-priser for årene 2004-2006. Kommissionen har nu også fastlagt indekseringssatsen for perioden 2004-2006. EFRU's tilskud kan udgøre op til 75 % af de samlede omkostninger i mål 1-regioner og op til 50 % andre steder, jf. dog undtagelserne i nævnte forordnings artikel 29, stk. 3, litra a).

I overensstemmelse med konklusionerne fra tiltrædelsesforhandlingerne er EFRU's samlede bidrag til Interreg III i de nye medlemsstater i perioden 2004-2006 blevet fastsat til 425 mio. EUR i 1999-priser.

Kommissionen vedtager vejledende rammebeløb for hver enkelt medlemsstat. Ved sammensætningen af dette beløb sikrer medlemsstaterne, at mindst 50 % af deres samlede bevillinger til Interreg III i princippet afsættes til grænseoverskridende samarbejde under linje A. Kommissionen og medlemsstaterne sikrer også, at alle grænser behandles ens. Mindst 14 % af den vejledende tildeling for hver medlemsstat afsættes til linje B og 6 % til linje C.

| 49. | For de relevante tredjelande, der deltager i Interreg III, kan der ydes støtte til samarbejdet via Phare-CBC og også via Ispa, Sapard og de nationale Phare-programmer. For Tacis, Meda, Cards og EUF fastsættes der bidrag til koordinerede aktiviteter — efter de eksisterende operationelle bestemmelser og, hvor det er relevant, i overensstemmelse med naboskabsmeddelelsen — med henblik på at maksimere det grænseoverskridende og tværnationale samarbejde på tværs af Fællesskabets ydre grænser.
  Der kan ligeledes ydes lån fra EIB. |
| --- | --- |

49.

For de relevante tredjelande, der deltager i Interreg III, kan der ydes støtte til samarbejdet via Phare-CBC og også via Ispa, Sapard og de nationale Phare-programmer. For Tacis, Meda, Cards og EUF fastsættes der bidrag til koordinerede aktiviteter — efter de eksisterende operationelle bestemmelser og, hvor det er relevant, i overensstemmelse med naboskabsmeddelelsen — med henblik på at maksimere det grænseoverskridende og tværnationale samarbejde på tværs af Fællesskabets ydre grænser.

Der kan ligeledes ydes lån fra EIB.

| 50. | I overensstemmelse med EFRU-forordningens artikel 3, stk. 2, yder EFRU som led i gennemførelsen af Interreg III-initiativet støtte til foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, som er støtteberettigede under EUGFL, foranstaltninger til udvikling af menneskelige ressourcer, som er støtteberettigede under ESF, og foranstaltninger til tilpasning af fiskeristrukturer, som er støtteberettigede under FIUF. |
| --- | --- |

50.

I overensstemmelse med EFRU-forordningens artikel 3, stk. 2, yder EFRU som led i gennemførelsen af Interreg III-initiativet støtte til foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, som er støtteberettigede under EUGFL, foranstaltninger til udvikling af menneskelige ressourcer, som er støtteberettigede under ESF, og foranstaltninger til tilpasning af fiskeristrukturer, som er støtteberettigede under FIUF.

| 51. | Via EF-initiativerne kan der ydes teknisk bistand til udarbejdelse, finansiering og gennemførelse af programmer under den generelle forordnings artikel 20. |
| --- | --- |

51.

Via EF-initiativerne kan der ydes teknisk bistand til udarbejdelse, finansiering og gennemførelse af programmer under den generelle forordnings artikel 20.

| 52. | I programmerne kan der fastsættes særlig teknisk bistand, navnlig med henblik på at oprette og udvikle fælles strukturer. I den forbindelse gælder efter den generelle forordnings artikel 29 de normale medfinansieringssatser i alle tilfælde, hvor der ydes teknisk bistand på anmodning fra en medlemsstat.
  Hvis der undtagelsesvis ydes teknisk bistand på Kommissionens initiativ, fordi det ville være til fordel for mere end en medlemsstat, kan den finansieres helt op til 100 %. |
| --- | --- |

52.

I programmerne kan der fastsættes særlig teknisk bistand, navnlig med henblik på at oprette og udvikle fælles strukturer. I den forbindelse gælder efter den generelle forordnings artikel 29 de normale medfinansieringssatser i alle tilfælde, hvor der ydes teknisk bistand på anmodning fra en medlemsstat.

Hvis der undtagelsesvis ydes teknisk bistand på Kommissionens initiativ, fordi det ville være til fordel for mere end en medlemsstat, kan den finansieres helt op til 100 %.

| 53. | For at fremme udveksling af erfaringer og god praksis, især via netværk, i forbindelse med erfaringer, der er gjort under Interreg III, linje A, B og C, kan der højst anvendes et beløb på 47 mio. EUR.
  De normale medfinansieringssatser gælder, når medlemsstaterne anmoder om sådanne foranstaltninger.
  Hvis sådanne foranstaltninger iværksættes på Kommissionens initiativ, kan de dog finansieres helt op til 100 %.
  Kommissionen har godkendt Interact-støtteprogrammet for grænseoverskridende, tværnationalt og tværregionalt samarbejde. Interact-programmets opgaver omfatter:






  — | koordinering og udveksling af erfaringer og god praksis på EF-niveau i forbindelse med aktioner via Interreg III |
| --- | --- | --- |

53.

For at fremme udveksling af erfaringer og god praksis, især via netværk, i forbindelse med erfaringer, der er gjort under Interreg III, linje A, B og C, kan der højst anvendes et beløb på 47 mio. EUR.

De normale medfinansieringssatser gælder, når medlemsstaterne anmoder om sådanne foranstaltninger.

Hvis sådanne foranstaltninger iværksættes på Kommissionens initiativ, kan de dog finansieres helt op til 100 %.

Kommissionen har godkendt Interact-støtteprogrammet for grænseoverskridende, tværnationalt og tværregionalt samarbejde. Interact-programmets opgaver omfatter:

—

koordinering og udveksling af erfaringer og god praksis på EF-niveau i forbindelse med aktioner via Interreg III

| — | teknisk bistand og hjælp til oprettelse og konsolidering af fælles strukturer til udarbejdelse, overvågning og forvaltning af programmer |
| --- | --- |

—

teknisk bistand og hjælp til oprettelse og konsolidering af fælles strukturer til udarbejdelse, overvågning og forvaltning af programmer

| — | koordinering af tværregionalt samarbejde. Indsamling af oplysninger om godkendte projekter (for at undgå dobbelt finansiering af projekter og fremme yderligere synergivirkninger) og deres gennemførelse |
| --- | --- |

—

koordinering af tværregionalt samarbejde. Indsamling af oplysninger om godkendte projekter (for at undgå dobbelt finansiering af projekter og fremme yderligere synergivirkninger) og deres gennemførelse

| — | publikationer, databaser og websteder. |
| --- | --- |

—

publikationer, databaser og websteder.

| 54. | Finansieringen af 100 % på Kommissionens initiativ i forbindelse med de to former for teknisk bistand, der er beskrevet i punkt 52 (andet afsnit) og punkt 53 (tredje afsnit), må ikke udgøre mere end 2 % af det samlede EFRU-bidrag som fastsat i punkt 48. |
| --- | --- |

54.

Finansieringen af 100 % på Kommissionens initiativ i forbindelse med de to former for teknisk bistand, der er beskrevet i punkt 52 (andet afsnit) og punkt 53 (tredje afsnit), må ikke udgøre mere end 2 % af det samlede EFRU-bidrag som fastsat i punkt 48.

IX.   KORRESPONDANCE

| 55. | Kommissionen opfordrer medlemsstaterne og de udpegede regionale myndigheder — hvor det er relevant i forståelse med de pågældende tredjelande — til at fremlægge detaljerede forslag til EF-initiativprogrammer under Interreg III-initiativet. |
| --- | --- |

55.

Kommissionen opfordrer medlemsstaterne og de udpegede regionale myndigheder — hvor det er relevant i forståelse med de pågældende tredjelande — til at fremlægge detaljerede forslag til EF-initiativprogrammer under Interreg III-initiativet.

| 56. | Al korrespondance vedrørende denne meddelelse stiles til:





  Generaldirektoratet for Regionalpolitik |
| --- | --- |
| Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber |
| B-1049 Bruxelles |

56.

Al korrespondance vedrørende denne meddelelse stiles til:

Generaldirektoratet for Regionalpolitik

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003, EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33.

(2)  EFT C 141 af 15.5.2001, s. 2.

(3)  Meddelelse fra Kommissionen om ændring af retningslinjerne for et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde, der skal fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske territorium – Interreg III (2001/C 239/03), EFT C 239 af 25.8.2001, s. 4.

(4)  EFT L 374 af 31.12.1988, s. 15.

(5)  EFT L 213 af 13.8.1999, s. 1.

(6)  http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/communic/wider/wider_en.pdf

(7)  Kommissionens meddelelse KOM(2003) 104 af 11.3.2003.

(8)  Kommissionens meddelelse 97/C 285/10: Europæiske økonomiske firmagruppers (EØFG) deltagelse i offentlige indkøb og offentligt finansierede programmer, EFT C 285 af 20.9.1997, s. 17.

(9)  http://europa.eu.int/comm/regional_policy/interreg3/doc/pdf/neighbour_guidance.pdf

(10)  EFT L 345 af 19.12.1998, s. 49. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1822/2003, EUT L 267 af 17.10.2003, s. 9.

(11)  EFT L 161 af 26.6.1999, s. 73.

(12)  EFT L 161 af 26.6.1999, s. 68.

---

BILAG I

LINJE A: STØTTEBERETTIGEDE OMRÅDER

BELGIË/BELGIQUE

| | Antwerpen (Arr) |
| --- | --- |

Antwerpen (Arr)

| | Arlon |
| --- | --- |

Arlon

| | Ath |
| --- | --- |

Ath

| | Bastogne |
| --- | --- |

Bastogne

| | Brugge |
| --- | --- |

Brugge

| | Dinant |
| --- | --- |

Dinant

| | Eeklo |
| --- | --- |

Eeklo

| | Gent (Arr) |
| --- | --- |

Gent (Arr)

| | Ieper |
| --- | --- |

Ieper

| | Kortrijk |
| --- | --- |

Kortrijk

| | Liège (Arr) |
| --- | --- |

Liège (Arr)

| | Maaseik |
| --- | --- |

Maaseik

| | Mons |
| --- | --- |

Mons

| | Mouscron |
| --- | --- |

Mouscron

| | Neufchâteau |
| --- | --- |

Neufchâteau

| | Philippeville |
| --- | --- |

Philippeville

| | Sint-Niklaas |
| --- | --- |

Sint-Niklaas

| | Thuin |
| --- | --- |

Thuin

| | Tongeren |
| --- | --- |

Tongeren

| | Tournai |
| --- | --- |

Tournai

| | Turnhout |
| --- | --- |

Turnhout

| | Verviers |
| --- | --- |

Verviers

| | Veurne |
| --- | --- |

Veurne

| | Virton |
| --- | --- |

Virton

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Jihočeský |
| --- | --- |

Jihočeský

| | Plzeňsky |
| --- | --- |

Plzeňsky

| | Karlovarský |
| --- | --- |

Karlovarský

| | Ústecký |
| --- | --- |

Ústecký

| | Liberecký |
| --- | --- |

Liberecký

| | Královehradecký |
| --- | --- |

Královehradecký

| | Pardubický |
| --- | --- |

Pardubický

| | Vysočina |
| --- | --- |

Vysočina

| | Jihomoravský |
| --- | --- |

Jihomoravský

| | Olomoucký |
| --- | --- |

Olomoucký

| | Zlínský |
| --- | --- |

Zlínský

| | Moravskoslezský |
| --- | --- |

Moravskoslezský

DANMARK

| | Bornholms Amtskommune |
| --- | --- |

Bornholms Amtskommune

| | Frederiksborg Amtskommune |
| --- | --- |

Frederiksborg Amtskommune

| | Fyns Amtskommune |
| --- | --- |

Fyns Amtskommune

| | København og Frederiksberg Kommuner |
| --- | --- |

København og Frederiksberg Kommuner

| | Københavns Amtskommune |
| --- | --- |

Københavns Amtskommune

| | Roskilde Amtskommune |
| --- | --- |

Roskilde Amtskommune

| | Sønderjyllands Amtskommune |
| --- | --- |

Sønderjyllands Amtskommune

| | Storstrøms Amtskommune |
| --- | --- |

Storstrøms Amtskommune

BR DEUTSCHLAND

| | Aachen, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Aachen, Kreisfreie Stadt

| | Aachen, Landkreis |
| --- | --- |

Aachen, Landkreis

| | Altötting |
| --- | --- |

Altötting

| | Annaberg |
| --- | --- |

Annaberg

| | Aue-Schwarzenberg |
| --- | --- |

Aue-Schwarzenberg

| | Aurich |
| --- | --- |

Aurich

| | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| --- | --- |

Bad Tölz-Wolfratshausen

| | Baden-Baden, Stadtkreis |
| --- | --- |

Baden-Baden, Stadtkreis

| | Barnim |
| --- | --- |

Barnim

| | Bautzen |
| --- | --- |

Bautzen

| | Berchtesgadener Land |
| --- | --- |

Berchtesgadener Land

| | Bitburg-Prüm |
| --- | --- |

Bitburg-Prüm

| | Bodenseekreis |
| --- | --- |

Bodenseekreis

| | Borken |
| --- | --- |

Borken

| | Breisgau-Hochschwarzwald |
| --- | --- |

Breisgau-Hochschwarzwald

| | Cham |
| --- | --- |

Cham

| | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Cottbus, Kreisfreie Stadt

| | Daun |
| --- | --- |

Daun

| | Düren |
| --- | --- |

Düren

| | Emden, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Emden, Kreisfreie Stadt

| | Emmendingen |
| --- | --- |

Emmendingen

| | Emsland |
| --- | --- |

Emsland

| | Euskirchen |
| --- | --- |

Euskirchen

| | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Flensburg, Kreisfreie Stadt

| | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

| | Freiberg |
| --- | --- |

Freiberg

| | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| --- | --- |

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

| | Freyung-Grafenau |
| --- | --- |

Freyung-Grafenau

| | Garmisch-Partenkirchen |
| --- | --- |

Garmisch-Partenkirchen

| | Germersheim |
| --- | --- |

Germersheim

| | Görlitz, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Görlitz, Kreisfreie Stadt

| | Grafschaft Bentheim |
| --- | --- |

Grafschaft Bentheim

| | Greifswald, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Greifswald, Kreisfreie Stadt

| | Heinsberg |
| --- | --- |

Heinsberg

| | Hof, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Hof, Kreisfreie Stadt

| | Hof, Landkreis |
| --- | --- |

Hof, Landkreis

| | Karlsruhe, Landkreis |
| --- | --- |

Karlsruhe, Landkreis

| | Karlsruhe, Stadtkreis |
| --- | --- |

Karlsruhe, Stadtkreis

| | Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

| | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

| | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kiel, Kreisfreie Stadt

| | Kleve |
| --- | --- |

Kleve

| | Konstanz |
| --- | --- |

Konstanz

| | Landau in der Pfalz |
| --- | --- |

Landau in der Pfalz

| | Leer |
| --- | --- |

Leer

| | Lindau-Bodensee |
| --- | --- |

Lindau-Bodensee

| | Löbau-Zittau |
| --- | --- |

Löbau-Zittau

| | Lörrach |
| --- | --- |

Lörrach

| | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Lübeck, Kreisfreie Stadt

| | Märkisch-Oderland |
| --- | --- |

Märkisch-Oderland

| | Merzig-Wadern |
| --- | --- |

Merzig-Wadern

| | Miesbach |
| --- | --- |

Miesbach

| | Mittlerer Erzgebirgskreis |
| --- | --- |

Mittlerer Erzgebirgskreis

| | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

| | Neustadt an der Waldnaab |
| --- | --- |

Neustadt an der Waldnaab

| | Niederschlesischer Oberlausitzkreis |
| --- | --- |

Niederschlesischer Oberlausitzkreis

| | Nordfriesland |
| --- | --- |

Nordfriesland

| | Oberallgäu |
| --- | --- |

Oberallgäu

| | Oder-Spree |
| --- | --- |

Oder-Spree

| | Ortenaukreis |
| --- | --- |

Ortenaukreis

| | Ostallgäu |
| --- | --- |

Ostallgäu

| | Ostholstein |
| --- | --- |

Ostholstein

| | Ostvorpommern |
| --- | --- |

Ostvorpommern

| | Passau, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Passau, Kreisfreie Stadt

| | Passau, Landkreis |
| --- | --- |

Passau, Landkreis

| | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

| | Plauen, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Plauen, Kreisfreie Stadt

| | Plön |
| --- | --- |

Plön

| | Rastatt |
| --- | --- |

Rastatt

| | Regen |
| --- | --- |

Regen

| | Rendsburg-Eckernförde |
| --- | --- |

Rendsburg-Eckernförde

| | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

| | Rosenheim, Landkreis |
| --- | --- |

Rosenheim, Landkreis

| | Rottal-Inn |
| --- | --- |

Rottal-Inn

| | Saarbrücken, Stadtverband |
| --- | --- |

Saarbrücken, Stadtverband

| | Saarlouis |
| --- | --- |

Saarlouis

| | Saar-Pfalz-Kreis |
| --- | --- |

Saar-Pfalz-Kreis

| | Sächsische Schweiz |
| --- | --- |

Sächsische Schweiz

| | Schleswig-Flensburg |
| --- | --- |

Schleswig-Flensburg

| | Schwandorf |
| --- | --- |

Schwandorf

| | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| --- | --- |

Schwarzwald-Baar-Kreis

| | Spree-Neiße |
| --- | --- |

Spree-Neiße

| | Steinfurt |
| --- | --- |

Steinfurt

| | Südliche Weinstraße |
| --- | --- |

Südliche Weinstraße

| | Südwestpfalz |
| --- | --- |

Südwestpfalz

| | Tirschenreuth |
| --- | --- |

Tirschenreuth

| | Traunstein |
| --- | --- |

Traunstein

| | Trier, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Trier, Kreisfreie Stadt

| | Trier-Saarburg |
| --- | --- |

Trier-Saarburg

| | Uckermark |
| --- | --- |

Uckermark

| | Ücker-Randow |
| --- | --- |

Ücker-Randow

| | Viersen |
| --- | --- |

Viersen

| | Vogtlandkreis |
| --- | --- |

Vogtlandkreis

| | Waldshut |
| --- | --- |

Waldshut

| | Weiden in der Opf, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Weiden in der Opf, Kreisfreie Stadt

| | Weißeritzkreis |
| --- | --- |

Weißeritzkreis

| | Wesel |
| --- | --- |

Wesel

| | Wunsiedel im Fichtelgebirge |
| --- | --- |

Wunsiedel im Fichtelgebirge

| | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

ELLAS

| | Achaia |
| --- | --- |

Achaia

| | Aitoloakarnania |
| --- | --- |

Aitoloakarnania

| | Chania |
| --- | --- |

Chania

| | Chios |
| --- | --- |

Chios

| | Dodekanisos |
| --- | --- |

Dodekanisos

| | Drama |
| --- | --- |

Drama

| | Evros |
| --- | --- |

Evros

| | Florina |
| --- | --- |

Florina

| | Ioannina |
| --- | --- |

Ioannina

| | Irakleio |
| --- | --- |

Irakleio

| | Kastoria |
| --- | --- |

Kastoria

| | Kavala |
| --- | --- |

Kavala

| | Kefallinia |
| --- | --- |

Kefallinia

| | Kerkyra |
| --- | --- |

Kerkyra

| | Kilkis |
| --- | --- |

Kilkis

| | Lasithi |
| --- | --- |

Lasithi

| | Lefkada |
| --- | --- |

Lefkada

| | Lesvos |
| --- | --- |

Lesvos

| | Pella |
| --- | --- |

Pella

| | Preveza |
| --- | --- |

Preveza

| | Rethymni |
| --- | --- |

Rethymni

| | Rodopi |
| --- | --- |

Rodopi

| | Samos |
| --- | --- |

Samos

| | Serres |
| --- | --- |

Serres

| | Thesprotia |
| --- | --- |

Thesprotia

| | Thessaloniki |
| --- | --- |

Thessaloniki

| | Xanthi |
| --- | --- |

Xanthi

| | Zakinthos |
| --- | --- |

Zakinthos

ESPAÑA

| | Badajoz |
| --- | --- |

Badajoz

| | Cáceres |
| --- | --- |

Cáceres

| | Cádiz |
| --- | --- |

Cádiz

| | Ceuta |
| --- | --- |

Ceuta

| | Girona |
| --- | --- |

Girona

| | Guipúzcoa |
| --- | --- |

Guipúzcoa

| | Huelva |
| --- | --- |

Huelva

| | Huesca |
| --- | --- |

Huesca

| | Lleida |
| --- | --- |

Lleida

| | Málaga |
| --- | --- |

Málaga

| | Melilla |
| --- | --- |

Melilla

| | Navarra |
| --- | --- |

Navarra

| | Ourense |
| --- | --- |

Ourense

| | Pontevedra |
| --- | --- |

Pontevedra

| | Salamanca |
| --- | --- |

Salamanca

| | Zamora |
| --- | --- |

Zamora

EESTI

| | Kirde-Eesti |
| --- | --- |

Kirde-Eesti

| | Kesk-Eesti |
| --- | --- |

Kesk-Eesti

| | Lääne-Eesti |
| --- | --- |

Lääne-Eesti

| | Lõuna-Eesti |
| --- | --- |

Lõuna-Eesti

| | Põhja-Eesti |
| --- | --- |

Põhja-Eesti

FRANCE

| | Ain |
| --- | --- |

Ain

| | Aisne |
| --- | --- |

Aisne

| | Alpes-de-Haute-Provence |
| --- | --- |

Alpes-de-Haute-Provence

| | Alpes-Maritimes |
| --- | --- |

Alpes-Maritimes

| | Ardennes |
| --- | --- |

Ardennes

| | Ariège |
| --- | --- |

Ariège

| | Bas-Rhin |
| --- | --- |

Bas-Rhin

| | Corse du Sud |
| --- | --- |

Corse du Sud

| | Doubs |
| --- | --- |

Doubs

| | Haut-Rhin |
| --- | --- |

Haut-Rhin

| | Haute Corse |
| --- | --- |

Haute Corse

| | Haute-Garonne |
| --- | --- |

Haute-Garonne

| | Haute-Pyrénées |
| --- | --- |

Haute-Pyrénées

| | Haute-Savoie |
| --- | --- |

Haute-Savoie

| | Hautes-Alpes |
| --- | --- |

Hautes-Alpes

| | Jura |
| --- | --- |

Jura

| | Meurthe-et-Moselle |
| --- | --- |

Meurthe-et-Moselle

| | Meuse |
| --- | --- |

Meuse

| | Moselle |
| --- | --- |

Moselle

| | Nord |
| --- | --- |

Nord

| | Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Pas-de-Calais

| | Pyrénées-Atlantiques |
| --- | --- |

Pyrénées-Atlantiques

| | Pyrénées-Orientales |
| --- | --- |

Pyrénées-Orientales

| | Savoie |
| --- | --- |

Savoie

| | Seine Maritime |
| --- | --- |

Seine Maritime

| | Somme |
| --- | --- |

Somme

| | Territoire de Belfort |
| --- | --- |

Territoire de Belfort

MAGYARORSZAG

| | Bács-Kiskun |
| --- | --- |

Bács-Kiskun

| | Békés |
| --- | --- |

Békés

| | Baranya |
| --- | --- |

Baranya

| | Budapest |
| --- | --- |

Budapest

| | Borsod-Abaúj-Zemplén Csongrád |
| --- | --- |

Borsod-Abaúj-Zemplén Csongrád

| | Győr-Moson-Sopron |
| --- | --- |

Győr-Moson-Sopron

| | Hajdú-Bihar |
| --- | --- |

Hajdú-Bihar

| | Heves |
| --- | --- |

Heves

| | Komárom-Esztergom |
| --- | --- |

Komárom-Esztergom

| | Pest |
| --- | --- |

Pest

| | Nógrád |
| --- | --- |

Nógrád

| | Somogy |
| --- | --- |

Somogy

| | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| --- | --- |

Szabolcs-Szatmár-Bereg

| | Vas |
| --- | --- |

Vas

| | Zala |
| --- | --- |

Zala

IRELAND

| | Border |
| --- | --- |

Border

| | Dublin |
| --- | --- |

Dublin

| | Mid-East |
| --- | --- |

Mid-East

| | South-East |
| --- | --- |

South-East

ITALIA

| | Agrigento |
| --- | --- |

Agrigento

| | Ancona |
| --- | --- |

Ancona

| | Ascoli Piceno |
| --- | --- |

Ascoli Piceno

| | Bari |
| --- | --- |

Bari

| | Belluno |
| --- | --- |

Belluno

| | Biella |
| --- | --- |

Biella

| | Bolzano-Bozen |
| --- | --- |

Bolzano-Bozen

| | Brindisi |
| --- | --- |

Brindisi

| | Campobasso |
| --- | --- |

Campobasso

| | Caltanisetta |
| --- | --- |

Caltanisetta

| | Chieti |
| --- | --- |

Chieti

| | Como |
| --- | --- |

Como

| | Cuneo |
| --- | --- |

Cuneo

| | Ferrara |
| --- | --- |

Ferrara

| | Foggia |
| --- | --- |

Foggia

| | Forli - Cesena |
| --- | --- |

Forli - Cesena

| | Gorizia |
| --- | --- |

Gorizia

| | Imperia |
| --- | --- |

Imperia

| | Lecce |
| --- | --- |

Lecce

| | Lecco |
| --- | --- |

Lecco

| | Livorno |
| --- | --- |

Livorno

| | Macerata |
| --- | --- |

Macerata

| | Novara |
| --- | --- |

Novara

| | Pesaro e Urbino |
| --- | --- |

Pesaro e Urbino

| | Pescara |
| --- | --- |

Pescara

| | Ravenna |
| --- | --- |

Ravenna

| | Ragusa |
| --- | --- |

Ragusa

| | Rimini |
| --- | --- |

Rimini

| | Rovigo |
| --- | --- |

Rovigo

| | Sassari |
| --- | --- |

Sassari

| | Siracusa |
| --- | --- |

Siracusa

| | Sondrio |
| --- | --- |

Sondrio

| | Teramo |
| --- | --- |

Teramo

| | Torino |
| --- | --- |

Torino

| | Trieste |
| --- | --- |

Trieste

| | Trapani |
| --- | --- |

Trapani

| | Udine |
| --- | --- |

Udine

| | Valle d'Aosta |
| --- | --- |

Valle d'Aosta

| | Varese |
| --- | --- |

Varese

| | Venezia |
| --- | --- |

Venezia

| | Verbano-Cusio-Ossola |
| --- | --- |

Verbano-Cusio-Ossola

| | Vercelli |
| --- | --- |

Vercelli

LUXEMBOURG (G.D.)

Luxembourg (Grand-Duché)

LATVIJA

| | Kurzeme |
| --- | --- |

Kurzeme

| | Latgale |
| --- | --- |

Latgale

| | Rīga |
| --- | --- |

Rīga

| | Vidzeme |
| --- | --- |

Vidzeme

| | Zemgale |
| --- | --- |

Zemgale

LIETUVA

| | Alytaus |
| --- | --- |

Alytaus

| | Klaipédos |
| --- | --- |

Klaipédos

| | Marijampolės |
| --- | --- |

Marijampolės

| | Panevéžio |
| --- | --- |

Panevéžio

| | Šiaulių |
| --- | --- |

Šiaulių

| | Tauragés |
| --- | --- |

Tauragés

| | Telšių |
| --- | --- |

Telšių

| | Utenos |
| --- | --- |

Utenos

| | Vilniaus |
| --- | --- |

Vilniaus

KYPROS

Kypros

MALTA

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Gozo - Comino |
| --- | --- |

Gozo - Comino

NEDERLAND

| | Achterhoek |
| --- | --- |

Achterhoek

| | Arnhem-Nijmegen |
| --- | --- |

Arnhem-Nijmegen

| | Delfzijl en omgeving |
| --- | --- |

Delfzijl en omgeving

| | Midden-Limburg |
| --- | --- |

Midden-Limburg

| | Midden-Noord-Brabant |
| --- | --- |

Midden-Noord-Brabant

| | Noord-Limburg |
| --- | --- |

Noord-Limburg

| | Noord-Overijssel |
| --- | --- |

Noord-Overijssel

| | Oost-Groningen |
| --- | --- |

Oost-Groningen

| | Overig Groningen |
| --- | --- |

Overig Groningen

| | Overig Zeeland |
| --- | --- |

Overig Zeeland

| | Twente |
| --- | --- |

Twente

| | West-Noord-Brabant |
| --- | --- |

West-Noord-Brabant

| | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| --- | --- |

Zeeuwsch-Vlaanderen

| | Zuid-Limburg |
| --- | --- |

Zuid-Limburg

| | Zuidoost-Drenthe |
| --- | --- |

Zuidoost-Drenthe

| | Zuidoost-Noord-Brabant |
| --- | --- |

Zuidoost-Noord-Brabant

ÖSTERREICH

| | Außerfern |
| --- | --- |

Außerfern

| | Bludenz-Bregenzer Wald |
| --- | --- |

Bludenz-Bregenzer Wald

| | Innsbruck |
| --- | --- |

Innsbruck

| | Innviertel |
| --- | --- |

Innviertel

| | Klagenfurt-Villach |
| --- | --- |

Klagenfurt-Villach

| | Mittelburgenland |
| --- | --- |

Mittelburgenland

| | Mühlviertel |
| --- | --- |

Mühlviertel

| | Nordburgenland |
| --- | --- |

Nordburgenland

| | Oberkärnten |
| --- | --- |

Oberkärnten

| | Oststeiermark |
| --- | --- |

Oststeiermark

| | Osttirol |
| --- | --- |

Osttirol

| | Pinzgau-Pongau |
| --- | --- |

Pinzgau-Pongau

| | Rheintal-Bodenseegebiet |
| --- | --- |

Rheintal-Bodenseegebiet

| | Salzburg und Umgebung |
| --- | --- |

Salzburg und Umgebung

| | Südburgenland |
| --- | --- |

Südburgenland

| | Tiroler Oberland |
| --- | --- |

Tiroler Oberland

| | Tiroler Unterland |
| --- | --- |

Tiroler Unterland

| | Unterkärnten |
| --- | --- |

Unterkärnten

| | Waldviertel |
| --- | --- |

Waldviertel

| | Weinviertel |
| --- | --- |

Weinviertel

| | West- und Südsteiermark |
| --- | --- |

West- und Südsteiermark

| | Wien (samarbejde med Tjekkiet, Slovakiet og Ungarn) |
| --- | --- |

Wien (samarbejde med Tjekkiet, Slovakiet og Ungarn)

| | Wiener Umland/Nordteil (samarbejde med Tjekkiet og Slovakiet) |
| --- | --- |

Wiener Umland/Nordteil (samarbejde med Tjekkiet og Slovakiet)

| | Wiener Umland/Südteil (samarbejde med Slovakiet og Ungarn) |
| --- | --- |

Wiener Umland/Südteil (samarbejde med Slovakiet og Ungarn)

POLSKA

| | Jeleniogórsko-wałbrzyski |
| --- | --- |

Jeleniogórsko-wałbrzyski

| | Bialskopodlaski |
| --- | --- |

Bialskopodlaski

| | Chełmsko-zamojski Gorzowski |
| --- | --- |

Chełmsko-zamojski Gorzowski

| | Zielonogórski |
| --- | --- |

Zielonogórski

| | Nowosądecki |
| --- | --- |

Nowosądecki

| | Ostrolecko-siedlecki |
| --- | --- |

Ostrolecko-siedlecki

| | Opolski |
| --- | --- |

Opolski

| | Krośnieńsko-przemyski |
| --- | --- |

Krośnieńsko-przemyski

| | Białostocko-suwalski |
| --- | --- |

Białostocko-suwalski

| | Łomżyński |
| --- | --- |

Łomżyński

| | Gdański |
| --- | --- |

Gdański

| | Gdańsk-Gdynia-Sopot |
| --- | --- |

Gdańsk-Gdynia-Sopot

| | Bielsko-bialski |
| --- | --- |

Bielsko-bialski

| | Rybnicko – Jastrzębski |
| --- | --- |

Rybnicko – Jastrzębski

| | Elbląski |
| --- | --- |

Elbląski

| | Olsztyński |
| --- | --- |

Olsztyński

| | Ełcki |
| --- | --- |

Ełcki

| | Szczeciński |
| --- | --- |

Szczeciński

PORTUGAL

| | Alentejo Central |
| --- | --- |

Alentejo Central

| | Algarve |
| --- | --- |

Algarve

| | Alto Alentejo |
| --- | --- |

Alto Alentejo

| | Alto Tras-Os-Montes |
| --- | --- |

Alto Tras-Os-Montes

| | Baixo Alentejo |
| --- | --- |

Baixo Alentejo

| | Beira Interior Norte |
| --- | --- |

Beira Interior Norte

| | Beira Interior Sud |
| --- | --- |

Beira Interior Sud

| | Cavado |
| --- | --- |

Cavado

| | Douro |
| --- | --- |

Douro

| | Minho-Lima |
| --- | --- |

Minho-Lima

SLOVENIJA

| | Pomurska |
| --- | --- |

Pomurska

| | Podravska |
| --- | --- |

Podravska

| | Koroška |
| --- | --- |

Koroška

| | Savinjska |
| --- | --- |

Savinjska

| | Spodnjeposavska |
| --- | --- |

Spodnjeposavska

| | Gorenjska |
| --- | --- |

Gorenjska

| | Notranjsko-kraška Goriška |
| --- | --- |

Notranjsko-kraška Goriška

| | Obalno- kraška |
| --- | --- |

Obalno- kraška

| | Jugovzhodna Slovenija |
| --- | --- |

Jugovzhodna Slovenija

| | Osrednjeslovenska |
| --- | --- |

Osrednjeslovenska

SLOVENSKÁ

| | Bratislavský kraj |
| --- | --- |

Bratislavský kraj

| | Trnavský kraj |
| --- | --- |

Trnavský kraj

| | Trenčanský kraj |
| --- | --- |

Trenčanský kraj

| | Nitrianský kraj |
| --- | --- |

Nitrianský kraj

| | Žilinský kraj |
| --- | --- |

Žilinský kraj

| | Banskobystrický kraj |
| --- | --- |

Banskobystrický kraj

| | Prešovský kraj |
| --- | --- |

Prešovský kraj

| | Košický kraj |
| --- | --- |

Košický kraj

SUOMI/FINLAND

| | Åland |
| --- | --- |

Åland

| | Etelä-Karjala |
| --- | --- |

Etelä-Karjala

| | Etelä-Savo |
| --- | --- |

Etelä-Savo

| | Itä-Uusimaa |
| --- | --- |

Itä-Uusimaa

| | Kainuu |
| --- | --- |

Kainuu

| | Keski-Pohjanmaa |
| --- | --- |

Keski-Pohjanmaa

| | Kymenlaakso |
| --- | --- |

Kymenlaakso

| | Lappi |
| --- | --- |

Lappi

| | Pohjanmaa |
| --- | --- |

Pohjanmaa

| | Pohjois-Karjala |
| --- | --- |

Pohjois-Karjala

| | Pohjois-Pohjanmaa |
| --- | --- |

Pohjois-Pohjanmaa

| | Uusimaa |
| --- | --- |

Uusimaa

| | Varsinais-Suomi |
| --- | --- |

Varsinais-Suomi

SVERIGE

| | Dalarnas län |
| --- | --- |

Dalarnas län

| | Jämtlands län |
| --- | --- |

Jämtlands län

| | Norrbottens län |
| --- | --- |

Norrbottens län

| | Skåne län |
| --- | --- |

Skåne län

| | Stockholms län |
| --- | --- |

Stockholms län

| | Värmlands län |
| --- | --- |

Värmlands län

| | Västerbottens län |
| --- | --- |

Västerbottens län

| | Västra Götalands län |
| --- | --- |

Västra Götalands län

UNITED KINGDOM

| | Brighton & Hove |
| --- | --- |

Brighton & Hove

| | Conwy & Denbighshire
  — (kun den del, der er støtteberettiget under Interreg II A) |
| --- | --- |

Conwy & Denbighshire

— (kun den del, der er støtteberettiget under Interreg II A)

| | East of Northern Ireland |
| --- | --- |

East of Northern Ireland

| | East Sussex CC |
| --- | --- |

East Sussex CC

| | Gibraltar |
| --- | --- |

Gibraltar

| | Gwynedd |
| --- | --- |

Gwynedd

| | Isle of Anglesey |
| --- | --- |

Isle of Anglesey

| | Kent CC |
| --- | --- |

Kent CC

| | Medway Towns |
| --- | --- |

Medway Towns

| | North of Northern Ireland |
| --- | --- |

North of Northern Ireland

| | South West Wales |
| --- | --- |

South West Wales

| | West and South of Northern Ireland |
| --- | --- |

West and South of Northern Ireland

---

BILAG II

LINJE A:

VEJLEDENDE LISTE OVER PRIORITEREDE OMRÅDER OG STØTTEBERETTIGEDE FORANSTALTNINGER

Som fastlagt i den generelle forordning skal alle tiltag, som delvis finansieres af EFRU, falde ind under strukturfondenes anvendelsesområde og være i overensstemmelse med reglerne om støtteberettigede udgifter. De skal desuden være i overensstemmelse med Fællesskabets øvrige lovgivning og politikker, herunder konkurrencereglerne.

1.   Fremme af udvikling i byområder, landdistrikter og kystområder

Analyse af det grænseoverskridende område.

Opstilling af retningslinjer og fælles planlægning af forvaltningen af det område, som omfatter de grænseoverskridende områder som en integreret geografisk enhed (herunder også beskyttelse mod naturkatastrofer og teknologiske risici).

Fremme af multisektorielle principper for arealanvendelse.

Planlægning og beskyttelse af grænseoverskridende områder, navnlig lokaliteter af fællesskabsbetydning, f.eks. Natura 2000-områder.

—   Byudvikling

Opstilling af fælles retningslinjer for planlægning og forvaltning af områder mellem byer tæt ved grænser, med særlig opmærksomhed på principperne og retningslinjerne i »Bæredygtig byudvikling i Den Europæiske Union: Rammer for handling« (KOM(1998) 605 endelig udgave).

Samarbejde mellem byområder og landdistrikter til fremme af bæredygtig udvikling.

Sanering og udvikling af historiske bycentre via en fælles grænseoverskridende strategi (dog ikke vedrørende boligspørgsmål).

Planlægning for grænseoverskridende industriområder.

—   Udvikling af landdistrikter

Grænseoverskridende planlægning for landbrugsområder og andre grænseoverskridende forbedringer i forbindelse med landbrugsstrukturer.

Aktivitetsomlægning med henblik på nye beskæftigelsesmuligheder eller supplerende indtægtskilder for befolkningen i landdistrikterne.

Grænseoverskridende udvikling af landdistrikter, primært via markedsføring og reklame for kvalitetsprodukter, fremme af turisme og håndværk, forbedringer af levevilkår, sanering og udvikling af landsbyer og beskyttelse af landdistrikternes kulturarv; udvikling og bevarelse af visse fredede grænseoverskridende områder.

Forbedring, bæredygtig udvikling og bevarelse af grænseoverskridende skovbrugsressourcer og udvidelse af grænseoverskridende skovområder, jf. dog kapitel VIII i EUGFL-forordningen om udvikling af landdistrikter (herunder også forebyggelse af naturkatastrofer i bjergområder).

—   Udvikling i kystområder

Opstilling af fælles retningslinjer for planlægning og forvaltning af kystområder.

Beskyttelse af kystmiljøet via forebyggende tiltag, kontrol og sanering af miljøskadede områder, fjernelse af affald og etablering og/eller fælles brug af ressourcer og infrastrukturer (også rensning af spildevand).

Beskyttelse af grund- og havvandskvaliteten i kystområder.

2.   Udvikling af iværksætterkultur og små og mellemstore virksomheder (SMV'er), turisme og lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer

—   Iværksætterkultur og SMV'er

Oprettelse af grænseoverskridende netværk for økonomiske forbindelser mellem SMV'er med henblik på oprettelse eller udbygning af kommercielle, faglige eller grænseoverskridende udviklingsorganisationer, som kan styrke samarbejdet, oplysningsniveauet, udvekslingen af effektive forvaltningsmetoder og teknologi samt forskning og markedsundersøgelser.

Støtte og opbakning til udvikling af SMV'er via investeringsstøtte.

Bedre grænseoverskridende adgang til finansiering, kredit og erhvervstjenester.

Udvikling af hensigtsmæssige grænseoverskridende finansielle instrumenter.

Ovennævnte organisationers driftsudgifter kan kun samfinansieres i opstartsfasen, højst tre år, efter et degressivt mønster.

—   Turisme

Udvikling af miljøvenlig kvalitetsturisme (også bondegårdsturisme) via projekter til investering, udformning og indførelse af nye turistprodukter (kulturturisme, miljøturisme) med varig beskæftigelsesfremmende virkning.

Reklametiltag, markedsundersøgelser og fælles reservationssystemer.

—   Lokale udviklings- og beskæftigelsesforanstaltninger

Etablering af netværk af bydelstjenester eller andre former for tjenester vedrørende lokale udviklings- og beskæftigelsesforanstaltninger (1).

3.   Arbejdsmarkedsintegration og fremme af social integration

Oprettelse og/eller udvikling af et integreret arbejdsmarked på begge sider af grænsen i overensstemmelse med ESF's opgaver (artikel 1 i ESF-forordningen), under skyldig hensyntagen til behovet for at medvirke til at fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder og med deltagelse af arbejdsmarkedets parter.

I de områder, hvor der findes et grænseoverskridende Eures-partnerskab, vil der især blive lagt vægt på at gennemføre tiltag, som supplerer eller støtter dette partnerskab, som er med til at forbedre det grænseoverskridende arbejdsmarkeds funktion. Disse tiltag fastlægges i samråd med de lokale Eures-partnere.

Fremme af samarbejde om erhvervsuddannelse, gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og ordninger for overførsel af pensionsrettigheder.

Udvikling af grænseoverskridende regionale og lokale beskæftigelsespagter.

Grænseoverskridende social integration.

4.   Samarbejde vedrørende forskning, teknologisk udvikling, uddannelse, kultur, kommunikation, sundhedsvæsen og civilbeskyttelse

Fremme af samarbejde mellem forsknings-, teknologi- og udviklingscentre i forbindelse med uddannelse (skoler, videregående uddannelser, universiteter og erhvervsuddannelse), kultur (herunder også medier og sport), kommunikation, sundhedsvæsen og civilbeskyttelse via indførelse og/eller fællesbrug af ressourcer, institutioner og faciliteter, som virker beskæftigelses- og konkurrencefremmende i grænseoverskridende områder.

Forbedret adgang for den lokale befolkning til grænseoverskridende faciliteter på disse områder.

Investering i uddannelse og sundhed med lokale og beskæftigelsesfremmende aspekter.

Kulturelle arrangementer (udstillinger, festivaler) er ikke støtteberettigede, medmindre de medfører et varigt samarbejde eller har en varig beskæftigelsesfremmende virkning. Derfor kan der som hovedregel ikke ydes finansiering til engangsarrangementer. Tilbagevendende arrangementer kan kun modtage finansiering i opstartsfasen. Der ydes hovedsagelig støtte til de organisatoriske aspekter frem for kunstneriske (produktion, indkøb af værker, betaling til kunstnere).

De projekter, som udvælges til samfinansiering via andre finansielle fællesskabsinstrumenter inden for disse områder, f.eks. det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, Culture 2000, Media II, Socrates, Leonardo da Vinci, Tempus osv., kan ikke modtage støtte under dette initiativ.

5.   Miljøbeskyttelse, energieffektivitet og vedvarende energikilder

Miljøbeskyttelse via forebyggelse (også af naturkatastrofer og teknologiske katastrofer), overvågning, genopretning af miljøskader, rationel anvendelse af energi, genbrug og affald samt etablering og/eller fællesbrug af ressourcer og infrastrukturer (også spildevandsrensning).

Effektiv energiforvaltning, alternative og vedvarende energikilder.

Forvaltning af turisme i grænseoverskridende naturområder, navnlig lokaliteter af fællesskabsbetydning.

6.   Grundlæggende infrastruktur af grænseoverskridende betydning

—   Transportforbedringer

Fjernelse af hindringer for offentlig transport, navnlig mellem byer ved grænser.

Fremme af miljøvenlige transportmidler, herunder navnlig alternative transportmåder (på cykel og til fods) med dertil hørende infrastruktur.

Eliminering af flaskehalse (også til søs).

Forbindelser til transeuropæiske net; der kan kun ydes støtte til selve færdiggørelsen af disse net i velbegrundede tilfælde, og i så fald kun ved ydre grænser.

—   Forbedring af andre infrastrukturer

Udvikling og forbedring af grænseoverskridende infrastrukturer.

Etablering af grænseoverskridende faciliteter i tele-, vand- og energisystemer.

Forbedring af informations- og kommunikationsnet og -tjenester.

Der kan ikke ydes støtte til driftsomkostninger til de i punkt 6 omhandlede foranstaltninger.

7.   Juridisk og administrativt samarbejde

Forberedende arbejde (pilotprojekter, undersøgelser) med sigte på at reducere problemerne med de tilbageværende hindringer for det indre marked under »handlingsplanen for det indre marked« (f.eks. beskyttelse af forbrugernes rettigheder, finansielle tjenester, offentlige indkøb og regionalstøtte) eller problemerne med forskellige love (f.eks. socialsikring og beskatning) og administrative systemer (f.eks. smugling, indvandrer- og asylområder, civilbeskyttelse og oprettelse af grænseoverskridende industriområder).

Forbedring af sikkerheden ved de ydre grænser via fælles uddannelse af det berørte personale og bedre gensidige informationssystemer.

Der kan under dette initiativ ikke ydes støtte til projekter, som udvælges til samfinansiering fra andre finansielle fællesskabsinstrumenter inden for disse områder, f.eks. Falcone, Grotius, Odysseus, Oisin, Stop, Robert Schuman-foranstaltningen og Rådets handlingsplan af 3. december 1998.

Der kan ikke ydes støtte til de pågældende offentlige myndigheders almindelige administrationsomkostninger.

8.   Samarbejde mellem borgere og institutioner

Øget kommunikation og samarbejde mellem borgere, private og frivillige organisationer og myndigheder og institutioner for at udvikle de forbindelser og den institutionelle basis, som ligger til grund for grænseoverskridende integration i grænseområder, og indførelse af generel og målrettet sprogundervisning i denne forbindelse for at fremme beskæftigelsen.

Oprettelse af fonde med begrænsede midler (mikroprojektfaciliteter) til gennemførelse af små projekter, som fremmer grænseoverskridende integration mellem folk (af people-to-people-typen), og som forvaltes direkte via de grænseoverskridende samarbejdsinitiativer (f.eks. Euro-regioner).

Der kan ikke ydes støtte til engangsarrangementer via disse fonde, medmindre de indgår i en fælles strategi til udvikling eller forbedring af grænseoverskridende integration.

8.a.   Prioriterede emner for naboskabsprogrammer

At fremme en bæredygtig økonomisk og social udvikling i grænseområder.

At bidrage til samarbejde om fælles udfordringer på områder som miljø, folkesundhed og forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet.

At garantere effektive og sikre grænser.

At fremme lokale mellemfolkelige aktioner.

9.   Teknisk bistand

Undersøgelser og teknisk bistand til udformning af grænseoverskridende strategier.

Teknisk bistand til etablering af grænseoverskridende partnerskaber via oprettelse eller udbygning af fælles strukturer til gennemførelse af det grænseoverskridende samarbejdsprogram.

EFRU-tilskuddet til teknisk bistand kan udgøre op til 100 % og nedsættes under hensyntagen til støtte, som allerede er ydet under Interreg I og II.

---

(1)  En europæisk strategi til fremme af lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer; Kommissionens meddelelse KOM(95) 273, EFT C 265 af 12.10.1995.

---

BILAG III

LINJE B: STØTTEBERETTIGEDE OMRÅDER

| Program | Medlemsstat | Støtteberettigede områder (ikke nødvendigvis alle NUTS II-områder) |
| --- | --- | --- |
| DET VESTLIGE MIDDELHAV | Italien | Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardinien, Basilicata, Calabria, Sicilien, Valle d'Aosta og Emilia-Romagna |
| Spanien | Andalucia, Murcia, C. Valenciana, Cataluña, Baleares, Aragon, Ceuta og Melilla |
| Frankrig | Languedoc-Roussillon, PACA, Rhône-Alpes og Korsika |
| Portugal | Algarve, Alentejo |
| Det Forenede Kongerige | Gibraltar |
| Malta | Hele landet |
| Grækenland | Hele landet |
| ALPEOMRÅDET | Østrig | Hele landet |
| Tyskland | Oberbayern og Schwaben (i Bayern), Tübingen og Freiburg im Breisgau (i Baden-Württemberg) |
| Frankrig | Rhône-Alpes, PACA, Franche-Comté og Alsace |
| Slovenien | Hele landet |
| Italien | Lombardia, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Valle d'Aosta, Piemonte og Liguria |
| ATLANTERHAVSOMRÅDET | Irland | Hele landet |
| Det Forenede Kongerige | Cumbria, Lancashire, Greater Manchester, Cheshire, Merseyside, Worcestershire og Warwickshire, Avon, Gloucestershire og Wiltshire, Dorset og Somerset, Cornwall og Devon, Staffordshire, Herefordshire, Shropshire, West Midlands, Clwyd, Dyfed, Gwynedd og Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan og West Glamorgan, Northern Ireland, Highlands and Islands og South Western Scotland |
| Frankrig | Aquitaine, Poitou-Charentes, Pays-de-la Loire, Bretagne, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Limousin, Centre og Midi-Pyrénées |
| Spanien | Galicia, Asturias, Cadiz, Canarias, Cantabria, Navarra, Pais Vasco, Sevilla, La Rioja, Castilla-Léon og Huelva |
| Portugal | Hele landet |
| SYDVESTEUROPA | Portugal | Hele landet |
| Spanien | Hele landet |
| Frankrig | Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon og Poitou-Charentes |
| Det Forenede Kongerige | Gibraltar |
| NORDVESTEUROPA | Frankrig | Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne og Pays de la Loire |
| Belgien | Hele landet |
| Nederlandene | Overijssel, Gelderland, Flevoland, Utrecht, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland, Noord-Brabant og Limburg |
| Luxembourg | Hele landet |
| Tyskland | Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg, Schwaben, Unter-, Mittel- og Oberfranken (i Bayern) |
| Det Forenede Kongerige | Hele landet |
| Irland | Hele landet |
| VESTERHAVSOMRÅDET | Det Forenede Kongerige | North-Eastern Scotland, Eastern Scotland, Highlands & Islands (undtagen Comhairle Nan Eilean og Lochaber, Skye & Lochalsh og Argyll), Tees Valley & Durham, Northumberland ogTyne & Wear, Humberside, North Yorkshire, South Yorkshire, West Yorkshire, Derbyshire & Nottinghamshire, Lincolnshire, Leicestershire, Rutland & Northamptonshire, East Anglia og Essex |
| Nederlandene | Friesland, Groningen, Drenthe, Overijssel, Flevoland, Noord-Holland, Zuid-Holland og Zeeland |
| Belgien | Antwerpen, Oost-Vlaanderen og West-Vlaanderen |
| Tyskland | Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg og Bremen |
| Danmark | Hele landet |
| Sverige | Västra Götaland, Halland, Värmland, Kronobergs län og Skåne län |
| ØSTERSØOMRÅDET | Danmark | Hele landet |
| Sverige | Hele landet |
| Letland | Hele landet |
| Litauen | Hele landet |
| Estland | Hele landet |
| Finland | Hele landet |
| Polen | Hele landet |
| Tyskland | Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern, Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg og Regierungsbezirk Lüneburg (i Niedersachsen) |
| CADSES | Østrig | Hele landet |
| Tyskland | Baden-Württemberg, Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen og Mecklenburg-Vorpommern |
| Italien | Puglia, Molise, Abruzzo, Marche, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Emilia-Romagna, Lombardia, Trentino-Alto Adige og Umbria |
| Tjekkiet | Hele landet |
| Ungarn | Hele landet |
| Polen | Hele landet |
| Slovakiet | Hele landet |
| Slovenien | Hele landet |
| Grækenland | Hele landet |
| DEN NORDLIGE PERIFERI | Finland | Alle mål 1-områder og tilstødende områder in Pohjois-Pohjanmaa, Keski–Suomi og Keski-Pohjanmaa |
| Sverige | Alle mål 1-områder, tilstødende kystområder og Gävleborgs län |
| Det Forenede Kongerige | Skotland med særlig vægt på Highlands and Islands |
| ARCHIMED | Grækenland | Hele landet |
| Italien | Sicilien, Calabria, Basilicata, Puglia og Campania |
| Cypern | Hele landet |
| Malta | Hele landet |
| VESTINDIEN | Frankrig | Guyana, Guadeloupe og Martinique |
| AZORERNE-MADEIRA-DE KANARISKE ØER | Portugal | Azorerne og Madeira |
| Spanien | De Kanariske Øer |
| DET INDISKE OCEAN | Frankrig | Réunion |

Program

Medlemsstat

Støtteberettigede områder (ikke nødvendigvis alle NUTS II-områder)

DET VESTLIGE MIDDELHAV

Italien

Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardinien, Basilicata, Calabria, Sicilien, Valle d'Aosta og Emilia-Romagna

Spanien

Andalucia, Murcia, C. Valenciana, Cataluña, Baleares, Aragon, Ceuta og Melilla

Frankrig

Languedoc-Roussillon, PACA, Rhône-Alpes og Korsika

Portugal

Algarve, Alentejo

Det Forenede Kongerige

Gibraltar

Malta

Hele landet

Grækenland

Hele landet

ALPEOMRÅDET

Østrig

Hele landet

Tyskland

Oberbayern og Schwaben (i Bayern), Tübingen og Freiburg im Breisgau (i Baden-Württemberg)

Frankrig

Rhône-Alpes, PACA, Franche-Comté og Alsace

Slovenien

Hele landet

Italien

Lombardia, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Valle d'Aosta, Piemonte og Liguria

ATLANTERHAVSOMRÅDET

Irland

Hele landet

Det Forenede Kongerige

Cumbria, Lancashire, Greater Manchester, Cheshire, Merseyside, Worcestershire og Warwickshire, Avon, Gloucestershire og Wiltshire, Dorset og Somerset, Cornwall og Devon, Staffordshire, Herefordshire, Shropshire, West Midlands, Clwyd, Dyfed, Gwynedd og Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan og West Glamorgan, Northern Ireland, Highlands and Islands og South Western Scotland

Frankrig

Aquitaine, Poitou-Charentes, Pays-de-la Loire, Bretagne, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Limousin, Centre og Midi-Pyrénées

Spanien

Galicia, Asturias, Cadiz, Canarias, Cantabria, Navarra, Pais Vasco, Sevilla, La Rioja, Castilla-Léon og Huelva

Portugal

Hele landet

SYDVESTEUROPA

Portugal

Hele landet

Spanien

Hele landet

Frankrig

Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon og Poitou-Charentes

Det Forenede Kongerige

Gibraltar

NORDVESTEUROPA

Frankrig

Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne og Pays de la Loire

Belgien

Hele landet

Nederlandene

Overijssel, Gelderland, Flevoland, Utrecht, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland, Noord-Brabant og Limburg

Luxembourg

Hele landet

Tyskland

Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg, Schwaben, Unter-, Mittel- og Oberfranken (i Bayern)

Det Forenede Kongerige

Hele landet

Irland

Hele landet

VESTERHAVSOMRÅDET

Det Forenede Kongerige

North-Eastern Scotland, Eastern Scotland, Highlands & Islands (undtagen Comhairle Nan Eilean og Lochaber, Skye & Lochalsh og Argyll), Tees Valley & Durham, Northumberland ogTyne & Wear, Humberside, North Yorkshire, South Yorkshire, West Yorkshire, Derbyshire & Nottinghamshire, Lincolnshire, Leicestershire, Rutland & Northamptonshire, East Anglia og Essex

Nederlandene

Friesland, Groningen, Drenthe, Overijssel, Flevoland, Noord-Holland, Zuid-Holland og Zeeland

Belgien

Antwerpen, Oost-Vlaanderen og West-Vlaanderen

Tyskland

Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg og Bremen

Danmark

Hele landet

Sverige

Västra Götaland, Halland, Värmland, Kronobergs län og Skåne län

ØSTERSØOMRÅDET

Danmark

Hele landet

Sverige

Hele landet

Letland

Hele landet

Litauen

Hele landet

Estland

Hele landet

Finland

Hele landet

Polen

Hele landet

Tyskland

Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern, Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg og Regierungsbezirk Lüneburg (i Niedersachsen)

CADSES

Østrig

Hele landet

Tyskland

Baden-Württemberg, Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen og Mecklenburg-Vorpommern

Italien

Puglia, Molise, Abruzzo, Marche, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Emilia-Romagna, Lombardia, Trentino-Alto Adige og Umbria

Tjekkiet

Hele landet

Ungarn

Hele landet

Polen

Hele landet

Slovakiet

Hele landet

Slovenien

Hele landet

Grækenland

Hele landet

DEN NORDLIGE PERIFERI

Finland

Alle mål 1-områder og tilstødende områder in Pohjois-Pohjanmaa, Keski–Suomi og Keski-Pohjanmaa

Sverige

Alle mål 1-områder, tilstødende kystområder og Gävleborgs län

Det Forenede Kongerige

Skotland med særlig vægt på Highlands and Islands

ARCHIMED

Grækenland

Hele landet

Italien

Sicilien, Calabria, Basilicata, Puglia og Campania

Cypern

Hele landet

Malta

Hele landet

VESTINDIEN

Frankrig

Guyana, Guadeloupe og Martinique

AZORERNE-MADEIRA-DE KANARISKE ØER

Portugal

Azorerne og Madeira

Spanien

De Kanariske Øer

DET INDISKE OCEAN

Frankrig

Réunion

---

BILAG IV

LINJE B: PRIORITEREDE OMRÅDER OG FORANSTALTNINGER

Som omhandlet i den generelle forordning skal alle tiltag, som samfinansieres af strukturfondene, være i overensstemmelse med Fællesskabets øvrige lovgivning og politikker, inklusive konkurrencereglerne.

I forbindelse med fremme af en harmonisk, afbalanceret og bæredygtig udvikling skal foranstaltningerne i denne linje bidrage til økonomisk og social integration og til udvikling af de berørte samarbejdsområder.

1.   Strategier for fysisk planlægning, herunder samarbejde mellem byer og mellem byområder og landdistrikter med henblik på at fremme en polycentrisk og bæredygtig udvikling

| — | Udarbejdelse af perspektiver for fysisk planlægning i det tværnationale område. |
| --- | --- |

—

Udarbejdelse af perspektiver for fysisk planlægning i det tværnationale område.

| — | Vurdering af virkningen for fysisk planlægning af politikker og projekter, som påvirker det tværnationale område. |
| --- | --- |

—

Vurdering af virkningen for fysisk planlægning af politikker og projekter, som påvirker det tværnationale område.

| — | Udbygning af samarbejde mellem storbyområder og byer, som fungerer som »indfaldsporte«, for at udvikle større zoner med global økonomisk integration, især i periferien af Fællesskabet. |
| --- | --- |

—

Udbygning af samarbejde mellem storbyområder og byer, som fungerer som »indfaldsporte«, for at udvikle større zoner med global økonomisk integration, især i periferien af Fællesskabet.

| — | Etablering af strategiske alliancer og netværk mellem små og mellemstore byer, herunder også foranstaltninger for at styrke mindre byers rolle i landdistrikternes udvikling. |
| --- | --- |

—

Etablering af strategiske alliancer og netværk mellem små og mellemstore byer, herunder også foranstaltninger for at styrke mindre byers rolle i landdistrikternes udvikling.

| — | Samarbejde om forskning og udvikling og adgang til innovation, især med hensyn til bynetværk. |
| --- | --- |

—

Samarbejde om forskning og udvikling og adgang til innovation, især med hensyn til bynetværk.

| — | Øget opmærksomhed om langsigtede fysiske udviklingsperspektiver og fremme af netværkssamarbejde mellem planlægnings- og forskningsinstitutioner for at etablere fælles observation og overvågning. |
| --- | --- |

—

Øget opmærksomhed om langsigtede fysiske udviklingsperspektiver og fremme af netværkssamarbejde mellem planlægnings- og forskningsinstitutioner for at etablere fælles observation og overvågning.

2.   Udvikling af effektive og bæredygtige transportsystemer og forbedret adgang til informationssamfundet

| — | Forbedret adgang til nationale og tværnationale transportnet og –knudepunkter, især via tilslutning til sekundære net. Der kan ikke ydes støtte til anlægning af motorveje og hovedveje. |
| --- | --- |

—

Forbedret adgang til nationale og tværnationale transportnet og –knudepunkter, især via tilslutning til sekundære net. Der kan ikke ydes støtte til anlægning af motorveje og hovedveje.

| — | Fremme af kombineret transport og omlægning af transport til mere miljøvenlige transportmidler, især søvejstransport, transport via indenlandske vandveje og jernbanetransport samt ikke-motoriserede transportmidler. |
| --- | --- |

—

Fremme af kombineret transport og omlægning af transport til mere miljøvenlige transportmidler, især søvejstransport, transport via indenlandske vandveje og jernbanetransport samt ikke-motoriserede transportmidler.

| — | Tilskyndelse til brug af informations- og kommunikationsteknologi til udvikling af netværkssamarbejde og »virtuel klyngedannelse«, især som støtte til fælles virksomheds- og markedsføringsstrategier, med henblik på at give SMV bedre adgang til innovation, især teknologisk innovation. |
| --- | --- |

—

Tilskyndelse til brug af informations- og kommunikationsteknologi til udvikling af netværkssamarbejde og »virtuel klyngedannelse«, især som støtte til fælles virksomheds- og markedsføringsstrategier, med henblik på at give SMV bedre adgang til innovation, især teknologisk innovation.

| — | Tilskyndelse til brug af informations- og kommunikationsteknologi til forbedring af offentlige tjenester, herunder overførsel af knowhow og teknologi blandt lokaladministrationer og udvikling af anvendelsesmåder af almen interesse (uddannelse, sundhedsvæsen osv.). |
| --- | --- |

—

Tilskyndelse til brug af informations- og kommunikationsteknologi til forbedring af offentlige tjenester, herunder overførsel af knowhow og teknologi blandt lokaladministrationer og udvikling af anvendelsesmåder af almen interesse (uddannelse, sundhedsvæsen osv.).

| — | Udvikling af telematiktjenester og -anvendelser baseret på informationssamfundets muligheder for at overvinde afstande og fremme adgang til viden og innovation, især inden for sektorer som elektronisk handel, uddannelse, forskning og fjernarbejde. |
| --- | --- |

—

Udvikling af telematiktjenester og -anvendelser baseret på informationssamfundets muligheder for at overvinde afstande og fremme adgang til viden og innovation, især inden for sektorer som elektronisk handel, uddannelse, forskning og fjernarbejde.

3.   Fremme af miljøet og god forvaltning af kulturarven og naturressourcerne, navnlig vandressourcerne

| — | Medvirken til yderligere udvikling af et europæisk økologisk net (Natura 2000) mellem fredede områder af regional, national, tværnational og EU-betydning. |
| --- | --- |

—

Medvirken til yderligere udvikling af et europæisk økologisk net (Natura 2000) mellem fredede områder af regional, national, tværnational og EU-betydning.

| — | Kreativ genopretning af kulturlandskaber, som har lidt skade som følge af menneskelige aktiviteter, herunder også områder, som er truet eller har lidt skade ved indstilling af landbrugsaktiviteten, i forbindelse med integrerede strategier for fysisk planlægning. |
| --- | --- |

—

Kreativ genopretning af kulturlandskaber, som har lidt skade som følge af menneskelige aktiviteter, herunder også områder, som er truet eller har lidt skade ved indstilling af landbrugsaktiviteten, i forbindelse med integrerede strategier for fysisk planlægning.

| — | Nyskabende metoder til at fremme brugen af natur- og kulturaktiver i landdistrikter som grundlag for udvikling af bæredygtig turisme, især i tyndtbefolkede områder. |
| --- | --- |

—

Nyskabende metoder til at fremme brugen af natur- og kulturaktiver i landdistrikter som grundlag for udvikling af bæredygtig turisme, især i tyndtbefolkede områder.

| — | Fremme af samarbejde om beskyttelse og kreativ udvikling af kulturarven. |
| --- | --- |

—

Fremme af samarbejde om beskyttelse og kreativ udvikling af kulturarven.

| — | Opstilling og gennemførelse af fælles strategier og aktioner for risikostyring i områder med stor risiko for naturkatastrofer. |
| --- | --- |

—

Opstilling og gennemførelse af fælles strategier og aktioner for risikostyring i områder med stor risiko for naturkatastrofer.

| — | Udarbejdelse og gennemførelse af integrerede strategier og tiltag til forebyggelse af oversvømmelser i tværnationale afvandingsområder omkring floder. |
| --- | --- |

—

Udarbejdelse og gennemførelse af integrerede strategier og tiltag til forebyggelse af oversvømmelser i tværnationale afvandingsområder omkring floder.

| — | Udarbejdelse og gennemførelse af integrerede strategier og tiltag til forebyggelse af tørke i det tværnationale samarbejdsområde. |
| --- | --- |

—

Udarbejdelse og gennemførelse af integrerede strategier og tiltag til forebyggelse af tørke i det tværnationale samarbejdsområde.

| — | Samordnet forvaltning af vandressourcer i kystområder. |
| --- | --- |

—

Samordnet forvaltning af vandressourcer i kystområder.

| — | Fremme af vedvarende energi. |
| --- | --- |

—

Fremme af vedvarende energi.

4.   Særlige prioriterede områder

| — | Fremme af integreret samarbejde om kystregioner og ø-regioner. Samarbejdet kan omfatte bilaterale samarbejdstiltag. |
| --- | --- |

—

Fremme af integreret samarbejde om kystregioner og ø-regioner. Samarbejdet kan omfatte bilaterale samarbejdstiltag.

| — | Fremme af integreret samarbejde i Fællesskabets yderste periferi. |
| --- | --- |

—

Fremme af integreret samarbejde i Fællesskabets yderste periferi.

| — | Prioriterede emner for naboskabsprogrammer:






  — | At fremme en bæredygtig økonomisk og social udvikling i grænseområder. |
| --- | --- | --- |

—

Prioriterede emner for naboskabsprogrammer:

—

At fremme en bæredygtig økonomisk og social udvikling i grænseområder.

| — | At bidrage til samarbejde om fælles udfordringer på områder som miljø, folkesundhed og forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet. |
| --- | --- |

—

At bidrage til samarbejde om fælles udfordringer på områder som miljø, folkesundhed og forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet.

| — | At garantere effektive og sikre grænser. |
| --- | --- |

—

At garantere effektive og sikre grænser.

| — | At fremme lokale mellemfolkelige aktioner. |
| --- | --- |

—

At fremme lokale mellemfolkelige aktioner.

5.   Teknisk bistand

Teknisk bistand til etablering af tværnationale partnerskaber via oprettelse eller udbygning af fælles strukturer til gennemførelse af det tværnationale samarbejdsprogram.

GENERELLE ERKLÆRINGER

Som anført i meddelelsen af 28. april 2000 (her medtaget for fuldstændighedens skyld)

Kommissionens erklæring om de italienske regioner og regionerne i tredjelandene ved Adriaterhavet

Når de politiske betingelser for at fremme Interreg III-samarbejdet mellem de italienske regioner og regionerne i tredjelandene ved Adriaterhavet er opfyldt, vil Kommissionen undersøge, hvilke metoder der er de bedst egnede til at fremme dette samarbejde med de andre samarbejdsinstrumenter.

Kommissionens erklæring om Det Europæiske Råds særlige tilsagn i Berlin

Kommissionen bekræfter, at alle de særlige tilsagn på Det Europæiske Råd i Berlin om EF-initiativer til fordel for Østrig og Nederlandene vil blive overholdt især i forbindelse med Interreg III.

Kommissionens erklæring om samarbejde mellem Interreg III og Balkan

Når de politiske betingelser for at fremme Interreg III-samarbejdet mellem de mest berørte medlemsstater, i særdeleshed Østrig, Grækenland og Italien, og tredjelandene på Balkan er opfyldt, vil Kommissionen undersøge, hvilke metoder der er de bedst egnede til at fremme dette samarbejde med de andre samarbejdsinstrumenter.

ERKLÆRINGER OM LINJE A

Kommissionens erklæring om Belfast

Kommissionen udtrykker tilfredshed med de positive resultater af det særlige program for fred og forsoning i Nordirland og i grænseområderne i Irland og af Interreg II A-programmet for Nordirland-Irland.

For at sikre, at der kan bygges videre på disse to programmers succes i fremtiden, mener Kommissionen, at Belfast (både Outer Belfast og Belfast på NUTS III-niveau) bør deltage i det nye Interreg III-program for linje A for perioden 2000-2006 i forbindelse med 20 %'s fleksibilitetsreglerne for tilgrænsende områder — punkt 10 i retningslinjerne for Interreg III.

Kommissionens erklæring om anvendelse af Interreg III, linje A, for Belgien

For at sikre et optimalt udbytte af grænseoverskridende programmer med Nederlandene, Tyskland, Luxembourg og Frankrig mener Kommissionen, at provinserne Hasselt, Huy, Waremme og Marche-en-Famenne som en prioritet bør deltage i det nye Interreg III-program for linje A for perioden 2000-2006 i forbindelse med 20 %'s fleksibilitetsreglerne for tilgrænsende områder — punkt 10 i retningslinjerne for Interreg III — under hensyntagen til især den nødvendige sammenhæng mellem de projekter, der fremlægges under de pågældende programmer.

ERKLÆRINGER OM LINJE B

Kommissionens erklæring om samarbejde i Barentshavet

I forbindelse med det kommende tværnationale Interreg III B-samarbejdsprogram for Østersøområdet mærker Kommissionen sig særligt Sveriges og Finlands anmodning om at måtte udvikle et prioriteret område for at fremme disse to medlemsstaters samarbejde med deres nabolande (Norge og Rusland) i Barentshavsområdet.

Kommissionens erklæring om samarbejde i den sydlige del af Østersøen

Kommissionen mener, at det samarbejde, der for tiden støttes under Swebaltcop Artikel 10-projektet, skal fortsætte under det nye Interreg III-initiativ. I betragtning af dette samarbejdes art bør fremtidige aktiviteter tilrettelægges i forbindelse med programmet for linje B, Østersøen. I tilfælde af vanskeligheder med koordineringen mellem Interreg III og Phare er Kommissionen parat til at undersøge andre muligheder for at fremme dette samarbejde.

ERKLÆRINGER OM KAPITEL VII

Kommissionens erklæring om gennemførelse af kapitel VII

De automatiske frigørelsesfrister i den generelle forordnings artikel 31, stk. 2, andet afsnit, kan forlænges på grundlag af en gennemgang af de enkelte sager, for at der kan tages hensyn til forsinkelser som følge af beslutningsprocedurerne for eksterne finansielle instrumenter.

Kommissionens erklæring om Interreg III og Tacis

Kommissionen er klar over betydningen af den nordlige dimension og de nuværende vanskeligheder med at tage hensyn hertil i samarbejdet mellem EF-initiativet Interreg III og Tacis-instrumentet og erklærer sig parat til at opnå effektiv koordinering og konsekvens mellem Interreg III-programmerne og Tacis-støtten, bl.a. via operationelle retningslinjer, for at forbedre betingelserne for dette samarbejde uden at foregribe de politiske betingelser, der eventuelt kan stilles til gennemførelsen af Tacis.

Kommissionens erklæring om Interreg III og Meda

Kommissionen er klar over betydningen af Middelhavsdimensionen og de nuværende vanskeligheder med at tage hensyn hertil i samarbejdet mellem EF-initiativet Interreg III og Meda-instrumentet og erklærer sig parat til at opnå effektiv koordinering og konsekvens mellem Interreg III-programmerne og Meda-støtten, bl.a. via operationelle retningslinjer, for at forbedre betingelserne for dette samarbejde.

Kommissionens erklæring om ESPON

Hvis de 15 medlemsstater er parate til i fællesskab at indgive et forslag til et samarbejdsnetværk mellem institutterne for fysisk planlægning (ESPON), inklusive en finansiel mekanisme i forbindelse med observation og analyse af tendenserne i fysisk planlægning i EU, er Kommissionen indstillet på at medfinansiere dette samarbejde via budgetkontoen for netværk, som fastsat i punkt 53 i retningslinjerne for Interreg III.

---

DETTE BILAG ERSTATTER BILAG A TIL MEDDELELSEN OM TVÆRREGIONALT SAMARBEJDE

BILAG A

PROGRAMMERINGSOMRÅDER

| Program | Medlemsstater | Støtteberettigede områder |
| --- | --- | --- |
| SYDLIGE OMRÅDE | Italien | Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta |
| Grækenland | Dytiki Ellada, Peloponnisos, Voreio Aigaio, Notio Aigaio, Kriti, Ionia Nisia, Sterea Ellada, Attiki |
| Portugal | Hele landet |
| Spanien | Hele landet |
| Frankrig | Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes, PACA, Rhône-Alpes, Corse, Guyane, Guadeloupe, Martinique, Réunion |
| Det Forenede Kongerige | Gibraltar |
| Cypern | Hele landet |
| Malta | Hele landet |
| VESTLIGE OMRÅDE | Frankrig | Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire |
| Belgien | Hele landet |
| Nederlandene | Hele landet |
| Luxembourg | Hele landet |
| Tyskland | Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg |
| Det Forenede Kongerige | Hele landet (bortset fra Gibraltar) |
| Irland | Hele landet |
| NORDLIGE OMRÅDE | Danmark | Hele landet |
| Tyskland | Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Mecklenburg-Vorpommern |
| Sverige | Hele landet |
| Finland | Hele landet |
| Estland | Hele landet |
| Letland | Hele landet |
| Litauen | Hele landet |
| Polen | Zachodniopomorskie, Pomorskie, Warminsko-Mazurskie, Podlaskie, Kujawo-Pomorskie |
| ØSTLIGE OMRÅDE | Østrig | Hele landet |
| Tyskland | Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen |
| Italien | Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Emilia-Romagna, Puglia, Molise, Abruzzo, Marche |
| Grækenland | Anatoliki Maekdonia, Thraki, Kentriki Makedonia, Dytiki Makedonia, Thessalia, Ipeiros |
| Tjekkiet | Hele landet |
| Ungarn | Hele landet |
| Slovakiet | Hele landet |
| Slovenien | Hele landet |
| Polen | Dolnośląskie, Lubelskie, Lubuskie, Lodzkie, Małopolskie, Mazowieckie, Opolskie, Podkarpackie, Slaskie, Świętokrzyskie, Wielkopolskie |

Program

Medlemsstater

Støtteberettigede områder

SYDLIGE OMRÅDE

Italien

Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta

Grækenland

Dytiki Ellada, Peloponnisos, Voreio Aigaio, Notio Aigaio, Kriti, Ionia Nisia, Sterea Ellada, Attiki

Portugal

Hele landet

Spanien

Hele landet

Frankrig

Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes, PACA, Rhône-Alpes, Corse, Guyane, Guadeloupe, Martinique, Réunion

Det Forenede Kongerige

Gibraltar

Cypern

Hele landet

Malta

Hele landet

VESTLIGE OMRÅDE

Frankrig

Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire

Belgien

Hele landet

Nederlandene

Hele landet

Luxembourg

Hele landet

Tyskland

Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg

Det Forenede Kongerige

Hele landet (bortset fra Gibraltar)

Irland

Hele landet

NORDLIGE OMRÅDE

Danmark

Hele landet

Tyskland

Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Mecklenburg-Vorpommern

Sverige

Hele landet

Finland

Hele landet

Estland

Hele landet

Letland

Hele landet

Litauen

Hele landet

Polen

Zachodniopomorskie, Pomorskie, Warminsko-Mazurskie, Podlaskie, Kujawo-Pomorskie

ØSTLIGE OMRÅDE

Østrig

Hele landet

Tyskland

Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen

Italien

Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Emilia-Romagna, Puglia, Molise, Abruzzo, Marche

Grækenland

Anatoliki Maekdonia, Thraki, Kentriki Makedonia, Dytiki Makedonia, Thessalia, Ipeiros

Tjekkiet

Hele landet

Ungarn

Hele landet

Slovakiet

Hele landet

Slovenien

Hele landet

Polen

Dolnośląskie, Lubelskie, Lubuskie, Lodzkie, Małopolskie, Mazowieckie, Opolskie, Podkarpackie, Slaskie, Świętokrzyskie, Wielkopolskie

---