# Euroopan unionin C 229/14.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 229 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 47. vuosikerta14. syyskuu 2004 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 229

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

47. vuosikerta14. syyskuu 2004

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Komissio |
| 2004/C 229/1 | Euron kurssi | 1 |
| 2004/C 229/2 | Alkuperänimityksen ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 2 |
| 2004/C 229/3 | Kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevat suuntaviivat | 5 |
| 2004/C 229/4 | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 27 artiklan 4 kohdan mukainen tiedonanto asiasta COMP/C.2/37.214 — Saksan Bundesliigan lähetysoikeuksien yhteismarkkinointi (
  1
  ) | 13 |
| 2004/C 229/5 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3545 — Rewe/ASP) (
  1
  ) | 16 |
| 2004/C 229/6 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3539 — Goldman Sachs/QMH) (
  1
  ) | 16 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Komissio

2004/C 229/1

Euron kurssi

1

2004/C 229/2

Alkuperänimityksen ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2

2004/C 229/3

Kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevat suuntaviivat

5

2004/C 229/4

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 27 artiklan 4 kohdan mukainen tiedonanto asiasta COMP/C.2/37.214 — Saksan Bundesliigan lähetysoikeuksien yhteismarkkinointi (
  1
  )

1

13

2004/C 229/5

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3545 — Rewe/ASP) (
  1
  )

1

16

2004/C 229/6

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3539 — Goldman Sachs/QMH) (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Komissio

| 14.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 229/1

---

Euron kurssi (1)

13. syyskuuta 2004

(2004/C 229/01)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2236 |
| JPY | Japanin jeniä | 134,91 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,437 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,6801 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,0915 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5417 |
| ISK | Islannin kruunua | 87,66 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,3495 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9559 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5773 |
| CZK | Tšekin korunaa | 31,649 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin korinttia | 249,22 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6613 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4276 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,398 |
| ROL | Romanian leuta | 41 100 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,91 |
| SKK | Slovakian korunaa | 40,075 |
| TRL | Turkin liiraa | 1 839 000 |
| AUD | Australian dollaria | 1,7545 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5816 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,5437 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8614 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0788 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 401,08 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 8,0192 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2236

JPY

Japanin jeniä

134,91

DKK

Tanskan kruunua

7,437

GBP

Englannin puntaa

0,6801

SEK

Ruotsin kruunua

9,0915

CHF

Sveitsin frangia

1,5417

ISK

Islannin kruunua

87,66

NOK

Norjan kruunua

8,3495

BGN

Bulgarian leviä

1,9559

CYP

Kyproksen puntaa

0,5773

CZK

Tšekin korunaa

31,649

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin korinttia

249,22

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6613

MTL

Maltan liiraa

0,4276

PLN

Puolan zlotya

4,398

ROL

Romanian leuta

41 100

SIT

Slovenian tolaria

239,91

SKK

Slovakian korunaa

40,075

TRL

Turkin liiraa

1 839 000

AUD

Australian dollaria

1,7545

CAD

Kanadan dollaria

1,5816

HKD

Hongkongin dollaria

9,5437

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8614

SGD

Singaporin dollaria

2,0788

KRW

Etelä-Korean wonia

1 401,08

ZAR

Etelä-Afrikan randia

8,0192

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 14.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 229/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 229/2

---

Alkuperänimityksen ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

(2004/C 229/02)

Tämä julkaiseminen sisältää oikeuden vastustaa rekisteröintiä mainitun asetuksen 7 ja 12 d artiklassa tarkoitetulla tavalla. Väitteet hakemusta vastaan on tehtävä jäsenvaltion, WTO:n jäsenvaltion tai 12 artiklan 3 kohdan mukaista menettelyä noudattaen hyväksytyn kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen välityksellä kuuden kuukauden kuluessa julkaisemisesta. Julkaiseminen perustellaan seuraavilla tekijöillä ja erityisesti 4 kohdan 6 alakohdalla, joiden mukaan hakemus katsotaan perustelluksi asetuksessa (ETY) N:o 2081/92 tarkoitetulla tavalla.

NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 2081/92

”TUSCIA”

EY N:o IT/00210/8.10.2001

SAN ( X ) SMM ( )

Tämä yhteenveto on laadittu ainoastaan tiedotustarkoituksiin. Erityisesti asianomaisen SAN:n tai SMM:n tuotteiden tuottajia kehotetaan yksityiskohtaisten tietojen saamiseksi tutustumaan eritelmän täydelliseen toisintoon, joka on saatavissa kansallisilta viranomaisilta tai Euroopan komission yksiköistä (1).

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi | : | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- | --- |
| Osoite | : | Via XX Settembre, 20, I-00187 Roma |
| Puhelin | : | (39-06) 4819968 |
| Faksi | : | (39-06) 42013126 |
| Sähköposti | : | qualita@politicheagricole.it |

Nimi

:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Osoite

:

Via XX Settembre, 20, I-00187 Roma

Puhelin

:

(39-06) 4819968

Faksi

:

(39-06) 42013126

Sähköposti

:

qualita@politicheagricole.it

2.   Hakijaryhmittymä:

| 2.1 | : | Nimi | : | Consorzio per la tutela e la valorizzazione della produzione olivicola della provincia di Viterbo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2 | : | Osoite | : | Via Matteotti, 73, I-01100 Viterbo |
| 2.3 | : | Kokoonpano | : | tuottaja/jalostaja ( x ) muu ( ) |

2.1

:

Nimi

:

Consorzio per la tutela e la valorizzazione della produzione olivicola della provincia di Viterbo

2.2

:

Osoite

:

Via Matteotti, 73, I-01100 Viterbo

2.3

:

Kokoonpano

:

tuottaja/jalostaja ( x ) muu ( )

3.   Tuotelaji:

Luokka 1.5 — rasvat — ekstra-neitsytoliiviöljy

4.   Eritelmä:

(tiivistelmä 4 artiklan 2 kohdan edellytyksistä)

| 4.1 | Nimi: ”Tuscia” |
| --- | --- |

4.1

Nimi: ”Tuscia”

| 4.2 | Kuvaus: ekstra-neitsytoliiviöljy, jolla on seuraavat ominaisuudet:






  — | väri: smaragdinvihreä, jossa on kultaisia vivahteita, |
| --- | --- | --- |

4.2

Kuvaus: ekstra-neitsytoliiviöljy, jolla on seuraavat ominaisuudet:

—

väri: smaragdinvihreä, jossa on kultaisia vivahteita,

| — | tuoksu: hedelmäinen tuoksu, joka muistuttaa kypsymisen kannalta ihanteellisella hetkellä poimittua tervettä, tuoretta hedelmää, |
| --- | --- |

—

tuoksu: hedelmäinen tuoksu, joka muistuttaa kypsymisen kannalta ihanteellisella hetkellä poimittua tervettä, tuoretta hedelmää,

| — | maku: hieman hedelmäinen, tasapainoisesti karvas ja pistävä jälkimaku, |
| --- | --- |

—

maku: hieman hedelmäinen, tasapainoisesti karvas ja pistävä jälkimaku,

| — | kokonaishappopitoisuus öljyhapon paino-osuutena ilmaistuna, enintään 0,5 grammaa 100 grammassa öljyä, |
| --- | --- |

—

kokonaishappopitoisuus öljyhapon paino-osuutena ilmaistuna, enintään 0,5 grammaa 100 grammassa öljyä,

| — | peroksidiluku: < 12 Meq O2/kg. |
| --- | --- |

—

peroksidiluku: < 12 Meq O2/kg.

| 4.3 | Maantieteellinen alue: ”Tuscia”-ekstra-neitsytoliiviöljyssä käytettävien oliivien tuotanto- ja jalostusalueeseen kuuluvat Lazion alueella sijaitsevan Viterbon maakunnan alueet seuraavissa kunnissa: Acquapendente, Bagnoregio, Barbarano Romano, Bassano in teverina, Bassano Romano, Blera, Bolsena, Bomarzo, Calcata, Canepina, Capodimonte, Capranica, Caprarola, Carbognano, Castel S. Elia, Castiglione in Teverina, Celleno, Civita Castellana, Civitella d'Agliano, Corchiano, Fabrica di Roma, Faleria, Gallese, Gradoli, Graffignano, Grotte di Castro, Latera, Lubriano, Marta, Montalto di Castro (osin), Montefiascone, Monteromano, Nepi, Oriolo Romano, Orte, Piansano, Proceno, Ronciglione, S. Lorenzo Nuovo, Soriano nel Cimino, Sutri, Tarquinia, Tuscania (osin), Valentano, Vallerano, Vasanello, Vejano, Vetralla, Vignanello, Villa S. Giovanni in Tuscia, Viterbo, Vitorchiano. Tuotantoalueeseen osittain kuuluvien kuntien rajat on kuvattu eritelmässä. |
| --- | --- |

4.3

Maantieteellinen alue: ”Tuscia”-ekstra-neitsytoliiviöljyssä käytettävien oliivien tuotanto- ja jalostusalueeseen kuuluvat Lazion alueella sijaitsevan Viterbon maakunnan alueet seuraavissa kunnissa: Acquapendente, Bagnoregio, Barbarano Romano, Bassano in teverina, Bassano Romano, Blera, Bolsena, Bomarzo, Calcata, Canepina, Capodimonte, Capranica, Caprarola, Carbognano, Castel S. Elia, Castiglione in Teverina, Celleno, Civita Castellana, Civitella d'Agliano, Corchiano, Fabrica di Roma, Faleria, Gallese, Gradoli, Graffignano, Grotte di Castro, Latera, Lubriano, Marta, Montalto di Castro (osin), Montefiascone, Monteromano, Nepi, Oriolo Romano, Orte, Piansano, Proceno, Ronciglione, S. Lorenzo Nuovo, Soriano nel Cimino, Sutri, Tarquinia, Tuscania (osin), Valentano, Vallerano, Vasanello, Vejano, Vetralla, Vignanello, Villa S. Giovanni in Tuscia, Viterbo, Vitorchiano. Tuotantoalueeseen osittain kuuluvien kuntien rajat on kuvattu eritelmässä.

| 4.4 | Alkuperätodisteet: Oliivinviljely alkoi kyseisellä alueella 500-luvulla eKr., kun etruskit harjoittivat kauppaa foinikialaisten ja Magna Graecian kreikkalaisten kanssa. Oliivin kiviä on löydetty eräistä eteläisen Etrurian arkeologisista löydöksistä Viterbon maakunnasta.
  Alun perin Tuscian alue, joka vastaa nykyään Viterbon maakuntaa, kuului Etruriaan, jota sen asukkaat, etruskit tai ”etrurit” kutsuivat latinankielisellä nimellä Hetruria tai Aetruria. Roomalaiset alkoivat 100-luvulta jKr. lähtien alueen tunnistamiseksi käyttää myös nimeä ”Tusci” tai ”Tuscia”. Ajan mittaan Tusciasta tuli Etrurian virallinen nimi. Se perustettiin keisari Diocletianuksen (284—305) toteuttaman Antiikin Italian hallinnonuudistuksen yhteydessä. Tuscian asukkaat harjoittivat muun muassa oliivinviljelyä ja valmistivat oliiviöljyä, kuten etruskien haudoista löydetyistä maalauksista käy ilmi. Sittemmin myös roomalaiset keskittyivät tiiviisti oliivinviljelyyn Tuscian alueen maatiloilla (Villae) ja jalostivat oliivit öljyksi läheisissä puristamoissa. Tyypillinen esimerkki tästä on nähtävissä Civita di Bagnoregiossa. Eri paikallisissa keskuksissa (kuten esimerkiksi Fabrica di Romassa ja Civita Castellanassa) valmistettiin vuosisatojen ajan myös keraamisia astioita öljyn kuljetusta ja varastointia varten. |
| --- | --- |

4.4

Alkuperätodisteet: Oliivinviljely alkoi kyseisellä alueella 500-luvulla eKr., kun etruskit harjoittivat kauppaa foinikialaisten ja Magna Graecian kreikkalaisten kanssa. Oliivin kiviä on löydetty eräistä eteläisen Etrurian arkeologisista löydöksistä Viterbon maakunnasta.

Alun perin Tuscian alue, joka vastaa nykyään Viterbon maakuntaa, kuului Etruriaan, jota sen asukkaat, etruskit tai ”etrurit” kutsuivat latinankielisellä nimellä Hetruria tai Aetruria. Roomalaiset alkoivat 100-luvulta jKr. lähtien alueen tunnistamiseksi käyttää myös nimeä ”Tusci” tai ”Tuscia”. Ajan mittaan Tusciasta tuli Etrurian virallinen nimi. Se perustettiin keisari Diocletianuksen (284—305) toteuttaman Antiikin Italian hallinnonuudistuksen yhteydessä. Tuscian asukkaat harjoittivat muun muassa oliivinviljelyä ja valmistivat oliiviöljyä, kuten etruskien haudoista löydetyistä maalauksista käy ilmi. Sittemmin myös roomalaiset keskittyivät tiiviisti oliivinviljelyyn Tuscian alueen maatiloilla (Villae) ja jalostivat oliivit öljyksi läheisissä puristamoissa. Tyypillinen esimerkki tästä on nähtävissä Civita di Bagnoregiossa. Eri paikallisissa keskuksissa (kuten esimerkiksi Fabrica di Romassa ja Civita Castellanassa) valmistettiin vuosisatojen ajan myös keraamisia astioita öljyn kuljetusta ja varastointia varten.

| 4.5 | Valmistusmenetelmä: ”Tuscia”-ekstra-neitsytoliiviöljyn valmistuksessa käytetään Frantoio-, Caninese- ja Leccino-lajikkeiden oliiveja. Näitä lajikkeita kasvaa yksittäisillä viljelmillä vähintään 90 prosenttia joko yksin tai yhdessä muiden lajikkeiden kanssa. Oliiviviljelmillä saa viljellä enintään 10 prosenttia muita lajikkeita.
  Mainitulla alueella oliivinviljely on viljelymuodoista kaikkein yleisin, ja siihen erikoistuneilla viljelmillä on 150—300 puuta hehtaaria kohden, tehoviljelyä harjoittavilla viljelmillä yli 300 puuta ja sekaviljelmillä enintään 100 puuta hehtaaria kohden.
  Erikoistuneilla viljelmillä oliivipuiden yleisimmät viljelymuodot ovat pensasmainen muoto, y-kirjaimen muoto, yksilatvainen ja suippo muoto sekä muoto, jossa latvat kasvavat alaspäin; sekaviljelmillä käytetään monilatvaista ja vapaata kasvatusmuotoa. Karsinta suoritetaan yleensä joka vuosi, kun taas nuorennusleikkauksien väli on pidempi.
  Kasvinsuojelussa noudatetaan alueella toimivan kasvinsuojeluyksikön määräämiä kohdennettuja ja integroituja menetelmiä. Maaperää ei saa käsitellä rikkakasvintorjunta-aineilla eikä kuivatusaineilla.
  Oliivit kerätään suoraan puista siinä vaiheessa, kun oliivin uloin kerros kypsyy, ja niin, että varhain kypsyvät oliivit (Leccino, Frantoio, Maurino, Pendolino) kerätään joka tapauksessa viimeistään 20. joulukuuta ja myöhään kypsyvät (Caninese, Moraiolo) viimeistään 15. tammikuuta.
  Varisemista aiheuttavien aineiden käyttö tai leikkaaminen on kielletty. Oliivien enimmäistuotanto hehtaaria kohden on enintään 9 000 kg oliivinviljelyyn erikoistuneilla viljelmillä, ja yhdistelmä-/tai sekaviljelmillä enimmäistuotantomäärä on 90 kg. Oliivit kuljetetaan puristamoon viimeistään päivän kuluttua niiden keruusta, ja ne käsitellään viimeistään yhden päivän kuluessa siitä, kun ne on tuotu puristamoon. Oliivit on kuljettava asianmukaisissa säiliöissä.
  Öljyttämistekniikoihin sisältyy:






  — | oliivien pesu huoneenlämpöisellä juomakelpoisella vedellä, niiden lajittelu ja lehtien poisto, |
| --- | --- | --- |

4.5

Valmistusmenetelmä: ”Tuscia”-ekstra-neitsytoliiviöljyn valmistuksessa käytetään Frantoio-, Caninese- ja Leccino-lajikkeiden oliiveja. Näitä lajikkeita kasvaa yksittäisillä viljelmillä vähintään 90 prosenttia joko yksin tai yhdessä muiden lajikkeiden kanssa. Oliiviviljelmillä saa viljellä enintään 10 prosenttia muita lajikkeita.

Mainitulla alueella oliivinviljely on viljelymuodoista kaikkein yleisin, ja siihen erikoistuneilla viljelmillä on 150—300 puuta hehtaaria kohden, tehoviljelyä harjoittavilla viljelmillä yli 300 puuta ja sekaviljelmillä enintään 100 puuta hehtaaria kohden.

Erikoistuneilla viljelmillä oliivipuiden yleisimmät viljelymuodot ovat pensasmainen muoto, y-kirjaimen muoto, yksilatvainen ja suippo muoto sekä muoto, jossa latvat kasvavat alaspäin; sekaviljelmillä käytetään monilatvaista ja vapaata kasvatusmuotoa. Karsinta suoritetaan yleensä joka vuosi, kun taas nuorennusleikkauksien väli on pidempi.

Kasvinsuojelussa noudatetaan alueella toimivan kasvinsuojeluyksikön määräämiä kohdennettuja ja integroituja menetelmiä. Maaperää ei saa käsitellä rikkakasvintorjunta-aineilla eikä kuivatusaineilla.

Oliivit kerätään suoraan puista siinä vaiheessa, kun oliivin uloin kerros kypsyy, ja niin, että varhain kypsyvät oliivit (Leccino, Frantoio, Maurino, Pendolino) kerätään joka tapauksessa viimeistään 20. joulukuuta ja myöhään kypsyvät (Caninese, Moraiolo) viimeistään 15. tammikuuta.

Varisemista aiheuttavien aineiden käyttö tai leikkaaminen on kielletty. Oliivien enimmäistuotanto hehtaaria kohden on enintään 9 000 kg oliivinviljelyyn erikoistuneilla viljelmillä, ja yhdistelmä-/tai sekaviljelmillä enimmäistuotantomäärä on 90 kg. Oliivit kuljetetaan puristamoon viimeistään päivän kuluttua niiden keruusta, ja ne käsitellään viimeistään yhden päivän kuluessa siitä, kun ne on tuotu puristamoon. Oliivit on kuljettava asianmukaisissa säiliöissä.

Öljyttämistekniikoihin sisältyy:

—

oliivien pesu huoneenlämpöisellä juomakelpoisella vedellä, niiden lajittelu ja lehtien poisto,

| — | jauhatus asianmukaisissa valsseissa, |
| --- | --- |

—

jauhatus asianmukaisissa valsseissa,

| — | sekoitus korkeintaan 30 celsiusasteessa enintään 60 minuutin ajan, |
| --- | --- |

—

sekoitus korkeintaan 30 celsiusasteessa enintään 60 minuutin ajan,

| — | uuttaminen eräänlaisilla painelaitteilla, jatkuvalla sentrifugoinnilla, paineeseen perustuvalla sentrifugoinnilla, sentrifugointiin perustuvalla suodatuksella, |
| --- | --- |

—

uuttaminen eräänlaisilla painelaitteilla, jatkuvalla sentrifugoinnilla, paineeseen perustuvalla sentrifugoinnilla, sentrifugointiin perustuvalla suodatuksella,

| — | öljystä saadun nesteen sentrifugointi: öljy ja siitä saatu neste on siirrettävä välittömästi pois kasvista erittyneestä vedestä ruostumattomasta teräksestä valmistetuilla jatkuvatoimisilla erotuslaitteilla. Kun öljy siirretään erottelulaitteista, sen lämpötila on korkeintaan 28 celsiusastetta. Oliivipuun öljyn enimmäistuotos on 20 prosenttia, |
| --- | --- |

—

öljystä saadun nesteen sentrifugointi: öljy ja siitä saatu neste on siirrettävä välittömästi pois kasvista erittyneestä vedestä ruostumattomasta teräksestä valmistetuilla jatkuvatoimisilla erotuslaitteilla. Kun öljy siirretään erottelulaitteista, sen lämpötila on korkeintaan 28 celsiusastetta. Oliivipuun öljyn enimmäistuotos on 20 prosenttia,

| — | oliivitahnaa ei saa sentrifugoida kahteen kertaan tauotta; tätä käsittelymenetelmää kutsutaan nimellä ”uudelleenpuristus”. |
| --- | --- |

—

oliivitahnaa ei saa sentrifugoida kahteen kertaan tauotta; tätä käsittelymenetelmää kutsutaan nimellä ”uudelleenpuristus”.

Oliivien tuotanto, jalostus ja pullotus tapahtuvat rajatulla alueella. Se, että myös pullotus tapahtuu rajatulla alueella, johtuu siitä, että ”Tuscia”-öljyn erityisominaisuudet ja laatu halutaan säilyttää sekä varmistaa, että riippumattoman elimen suorittama tarkastus tapahtuu asianomaisten tuottajien valvonnassa. Suojatulla alkuperänimityksellä on tuottajien kannalta huomattava merkitys, ja se tarjoaa heille asiaa koskevan asetuksen tavoitteiden ja suuntaviivojen mukaisesti mahdollisuuden lisätulojen hankkimiseen. Lisäksi nämä toimet suoritetaan perinteisesti maantieteellisesti rajatulla alueella. Niiden tuottajien, jotka aikovat saattaa markkinoille kyseisellä merkinnällä varustettua ekstra-neitsytoliiviöljyä, on tuotteen jäljitettävyyden varmistamiseksi ilmoitettava oliiviviljelmistään ja jalostus- ja pullotuslaitoksistaan valvontaelimen ylläpitämiin ja päivittämiin asianmukaisiin rekistereihin.

| 4.6 | Yhteys maantieteelliseen alkuperään: Tuscian maaperässä on erityisiä maanpinnan muodostumiseen ja maisemaan liittyviä ominaisuuksia. Volsinin, Ciminin ja Sabatinin vuoristot ympäröivät Bolsenan, Vicon ja Braccianon suuria tulivuoriperäisiä järviä ja pienempiä Mezzanon, Monterosin ja Martignanon järviä. Maaston korkeusvaihtelujen kannalta alue vastaa tulivuoriperäisiä alueita, joilla on samat ominaisuudet. Näiden tekijöiden ansiosta alueen ilmastolliset olosuhteet ovat suotuisat eläimistön ja runsaan kasvillisuuden kehittymiselle. Maatalouden kannalta erinomaiset maaperän ominaisuudet ja erityinen suotuisa pienilmasto, joka johtuu erityisistä maanpinnan muodostumiseen liittyvistä tekijöistä (kukkulat ja järvet), tekevät maaperästä hyvin otollisen oliivinviljelylle, minkä ansiosta Tuscia-ekstra-neitsytoliiviöljy on ominaisuuksiltaan alueelle tyypillinen ja ainutlaatuinen.
  Oliiviöljyllä on paikallisessa ruokakulttuurissa tärkeä merkitys, ja sillä on erottamaton yhteys alueen tuotannolliseen ympäristöön.
  Ilmasto on lauhkea, ja pääosin kevätkauteen osuva vuosittainen sademäärä on 900 millimetriä. Syksyisin sataa poikkeuksellisesti Colli Ciminin alueella, jolle ovat tyypillisiä herkät lämpötilan vaihtelut ja suuret sademäärät. |
| --- | --- |

4.6

Yhteys maantieteelliseen alkuperään: Tuscian maaperässä on erityisiä maanpinnan muodostumiseen ja maisemaan liittyviä ominaisuuksia. Volsinin, Ciminin ja Sabatinin vuoristot ympäröivät Bolsenan, Vicon ja Braccianon suuria tulivuoriperäisiä järviä ja pienempiä Mezzanon, Monterosin ja Martignanon järviä. Maaston korkeusvaihtelujen kannalta alue vastaa tulivuoriperäisiä alueita, joilla on samat ominaisuudet. Näiden tekijöiden ansiosta alueen ilmastolliset olosuhteet ovat suotuisat eläimistön ja runsaan kasvillisuuden kehittymiselle. Maatalouden kannalta erinomaiset maaperän ominaisuudet ja erityinen suotuisa pienilmasto, joka johtuu erityisistä maanpinnan muodostumiseen liittyvistä tekijöistä (kukkulat ja järvet), tekevät maaperästä hyvin otollisen oliivinviljelylle, minkä ansiosta Tuscia-ekstra-neitsytoliiviöljy on ominaisuuksiltaan alueelle tyypillinen ja ainutlaatuinen.

Oliiviöljyllä on paikallisessa ruokakulttuurissa tärkeä merkitys, ja sillä on erottamaton yhteys alueen tuotannolliseen ympäristöön.

Ilmasto on lauhkea, ja pääosin kevätkauteen osuva vuosittainen sademäärä on 900 millimetriä. Syksyisin sataa poikkeuksellisesti Colli Ciminin alueella, jolle ovat tyypillisiä herkät lämpötilan vaihtelut ja suuret sademäärät.

| 4.7 | Valvontaelin:







  Nimi | : | Camera di Commercio, Industria, Artigianato ed Agricoltura di Viterbo |
| --- | --- | --- | --- |
| Osoite | : | Via F.lli Rosselli, 4, I-01100 Viterbo |

4.7

Valvontaelin:

Nimi

:

Camera di Commercio, Industria, Artigianato ed Agricoltura di Viterbo

Osoite

:

Via F.lli Rosselli, 4, I-01100 Viterbo

| 4.8 | Merkintä: Ekstra-neitsytoliiviöljy saatetaan markkinoille lasi- tai teräsastioissa, joiden tilavuus saa olla enintään 5 litraa.
  Merkinnässä pitää olla selkein ja pysyvin kirjaimin etiketin merkintävaatimusten mukaisten tietojen lisäksi suojattu alkuperänimitys ”Tuscia”.
  Merkinnässä on myös oltava erityistä ja yksiselitteistä logoa kuvaava graafinen tunnus, jota käytetään kiinteästi yhdessä alkuperänimityksen kanssa. Graafisen tunnuksen malli on otettu etruskilöydöksestä: savinen antefiksi, joka on peräisin Acquarossan (Viterbo) asuinalueen kaivauksista.
  Antefiksi on tumman okranvärinen, ja siihen on kirjoitettu tummanpunaisin kirjaimin sana ”Tuscia”. Logo on kiinteä osa tuotantoeritelmää, jossa se ja viitevärit on kuvattu tarkoin. |
| --- | --- |

4.8

Merkintä: Ekstra-neitsytoliiviöljy saatetaan markkinoille lasi- tai teräsastioissa, joiden tilavuus saa olla enintään 5 litraa.

Merkinnässä pitää olla selkein ja pysyvin kirjaimin etiketin merkintävaatimusten mukaisten tietojen lisäksi suojattu alkuperänimitys ”Tuscia”.

Merkinnässä on myös oltava erityistä ja yksiselitteistä logoa kuvaava graafinen tunnus, jota käytetään kiinteästi yhdessä alkuperänimityksen kanssa. Graafisen tunnuksen malli on otettu etruskilöydöksestä: savinen antefiksi, joka on peräisin Acquarossan (Viterbo) asuinalueen kaivauksista.

Antefiksi on tumman okranvärinen, ja siihen on kirjoitettu tummanpunaisin kirjaimin sana ”Tuscia”. Logo on kiinteä osa tuotantoeritelmää, jossa se ja viitevärit on kuvattu tarkoin.

| 4.9 | Kansalliset vaatimukset: |
| --- | --- |

4.9

Kansalliset vaatimukset:

---

(1)  Euroopan komissio — Maatalouden pääosasto — Maataloustuotteiden laatupolitiikan yksikkö — B-1049 Bruxelles/Bryssel.

---

| 14.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 229/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 229/5

---

KALASTUS- JA VESIVILJELYALAN VALTIONTUKIEN TARKASTELEMISTA KOSKEVAT SUUNTAVIIVAT

(2004/C 229/03)

1.   OIKEUSPERUSTA JA SOVELTAMISALA

| 1.1 | EY:n perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklassa määrättyjen valtiontukisääntöjen soveltamisesta kalastustuotteiden tuotantoon ja kauppaan säädetään kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 (1) 19 artiklan 1 kohdassa ja kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 (2) 32 artiklassa.
  Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrättyyn periaatteeseen, jonka mukaan valtiontuet eivät sovellu yhteismarkkinoille, sovelletaan 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia. Komissio aikoo hallinnoida näitä poikkeuksia kalastusalalla näiden suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1

EY:n perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklassa määrättyjen valtiontukisääntöjen soveltamisesta kalastustuotteiden tuotantoon ja kauppaan säädetään kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 (1) 19 artiklan 1 kohdassa ja kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 (2) 32 artiklassa.

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrättyyn periaatteeseen, jonka mukaan valtiontuet eivät sovellu yhteismarkkinoille, sovelletaan 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia. Komissio aikoo hallinnoida näitä poikkeuksia kalastusalalla näiden suuntaviivojen mukaisesti.

| 1.2 | Näitä suuntaviivoja sovelletaan koko kalatalousalaan, ja ne koskevat veden elollisten luonnonvarojen hyödyntämistä ja vesiviljelyä sekä saatavien tuotteiden tuotanto-, jalostus- ja kaupanpitämisvälineitä; niitä ei sovelleta virkistys- ja urheilukalastukseen, joka ei johda kalastustuotteiden myyntiin.
  Suuntaviivat koskevat kaikkia toimenpiteitä, jotka ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan tukia, sellaiset toimenpiteet mukaan luettuina, joista on jossakin muodossa koituvaa taloudellista hyötyä ja jotka on rahoitettu suoraan tai välillisesti julkisten (kansallisten, alueellisten, maakunnan, departementin tai paikallisten) viranomaisten talousarviomäärärahoista tai muista valtion varoista. Tukena pidetään esimerkiksi seuraavia: pääoman siirrot, halpakorkoiset lainat, korkohyvitykset, tietyt valtion omistusosuudet yritysten pääomista, tiettyä tarkoitusta varten kerättävillä maksuilla tai veroluonteisilla maksuilla rahoitettavat tuet sekä valtion pankkilainatakauksina, maksujen ja verojen alennuksina tai vapautuksina myöntämät tuet, mukaan luettuina nopeutetut kuoletukset ja sosiaaliturvamaksujen alennukset. |
| --- | --- |

1.2

Näitä suuntaviivoja sovelletaan koko kalatalousalaan, ja ne koskevat veden elollisten luonnonvarojen hyödyntämistä ja vesiviljelyä sekä saatavien tuotteiden tuotanto-, jalostus- ja kaupanpitämisvälineitä; niitä ei sovelleta virkistys- ja urheilukalastukseen, joka ei johda kalastustuotteiden myyntiin.

Suuntaviivat koskevat kaikkia toimenpiteitä, jotka ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan tukia, sellaiset toimenpiteet mukaan luettuina, joista on jossakin muodossa koituvaa taloudellista hyötyä ja jotka on rahoitettu suoraan tai välillisesti julkisten (kansallisten, alueellisten, maakunnan, departementin tai paikallisten) viranomaisten talousarviomäärärahoista tai muista valtion varoista. Tukena pidetään esimerkiksi seuraavia: pääoman siirrot, halpakorkoiset lainat, korkohyvitykset, tietyt valtion omistusosuudet yritysten pääomista, tiettyä tarkoitusta varten kerättävillä maksuilla tai veroluonteisilla maksuilla rahoitettavat tuet sekä valtion pankkilainatakauksina, maksujen ja verojen alennuksina tai vapautuksina myöntämät tuet, mukaan luettuina nopeutetut kuoletukset ja sosiaaliturvamaksujen alennukset.

2.   VELVOLLISUUS ILMOITTAA VALTIONTUKI JA TÄSTÄ VELVOLLISUUDESTA VAPAUTTAMINEN

Komissio muistuttaa jäsenvaltioille, että ne ovat perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 2 artiklan mukaisesti velvollisia ilmoittamaan komissiolle suunnitelmistaan myöntää uutta tukea.

Tietyt toimenpiteet on kuitenkin vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta 2.1 ja 2.2 kohdassa täsmennetyin edellytyksin.

| 2.1 | Kuten asetuksen (EY) N:o 2792/1999 19 artiklan 2 kohdassa säädetään, perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa ei sovelleta yhteisön yhteisrahoittamiin toimenpiteisiin osoitettuihin jäsenvaltioiden pakollisiin rahoitusosuuksiin, joista säädetään mainitun asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa ja rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (4) 9 artiklan b kohdassa määritellyissä kehittämissuunnitelmissa tai kalastusalusten romuttamista koskevasta yhteisön kiireellisestä toimenpiteestä 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2370/2002 (5) 5 artiklassa. Siten jäsenvaltioiden ei tarvitse ilmoittaa tällaisia rahoitusosuuksia komissiolle. Niihin ei sovelleta näitä suuntaviivoja.
  Asetuksen (EY) N:o 2792/1999 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti sellaiset toimenpiteet, jotka edellyttävät julkista rahoitusta, joka ylittää mainitun asetuksen tai asetuksen (EY) N:o 2370/2002 säännösten mukaiset rajat asetuksen (EY) N:o 2792/1999 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen pakollisten rahoitusosuuksien osalta, on kuitenkin ilmoitettava komissiolle valtiontukena. Niihin sovelletaan näitä suuntaviivoja.
  Asetuksen (EY) N:o 2792/1999 19 artiklan 3 kohdan soveltamisesta mahdollisesti aiheutuvan hallinnollisen taakan keventämiseksi ja yhteisön rakennerahastojen käytön helpottamiseksi jäsenvaltioiden on oman etunsa vuoksi erotettava selvästi toisistaan pakolliset rahoitusosuudet, joita ne aikovat myöntää kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen puitteissa asetuksen (EY) N:o 2792/1999 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteisön toimenpiteiden yhteisrahoitukseen ja joita ei tarvitse ilmoittaa, sekä valtiontuki, jota ilmoittamisvelvollisuus koskee. |
| --- | --- |

2.1

Kuten asetuksen (EY) N:o 2792/1999 19 artiklan 2 kohdassa säädetään, perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa ei sovelleta yhteisön yhteisrahoittamiin toimenpiteisiin osoitettuihin jäsenvaltioiden pakollisiin rahoitusosuuksiin, joista säädetään mainitun asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa ja rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (4) 9 artiklan b kohdassa määritellyissä kehittämissuunnitelmissa tai kalastusalusten romuttamista koskevasta yhteisön kiireellisestä toimenpiteestä 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2370/2002 (5) 5 artiklassa. Siten jäsenvaltioiden ei tarvitse ilmoittaa tällaisia rahoitusosuuksia komissiolle. Niihin ei sovelleta näitä suuntaviivoja.

Asetuksen (EY) N:o 2792/1999 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti sellaiset toimenpiteet, jotka edellyttävät julkista rahoitusta, joka ylittää mainitun asetuksen tai asetuksen (EY) N:o 2370/2002 säännösten mukaiset rajat asetuksen (EY) N:o 2792/1999 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen pakollisten rahoitusosuuksien osalta, on kuitenkin ilmoitettava komissiolle valtiontukena. Niihin sovelletaan näitä suuntaviivoja.

Asetuksen (EY) N:o 2792/1999 19 artiklan 3 kohdan soveltamisesta mahdollisesti aiheutuvan hallinnollisen taakan keventämiseksi ja yhteisön rakennerahastojen käytön helpottamiseksi jäsenvaltioiden on oman etunsa vuoksi erotettava selvästi toisistaan pakolliset rahoitusosuudet, joita ne aikovat myöntää kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen puitteissa asetuksen (EY) N:o 2792/1999 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteisön toimenpiteiden yhteisrahoitukseen ja joita ei tarvitse ilmoittaa, sekä valtiontuki, jota ilmoittamisvelvollisuus koskee.

| 2.2 | Jäsenvaltioiden ei tarvitse ilmoittaa kalastusalan tukia, jotka täyttävät Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/1998 (6) 1 artiklan nojalla annetuissa ryhmäpoikkeusasetuksissa säädetyt edellytykset. Tällaisia tukia ovat:






  — | tuki, joka täyttää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kalastustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 8 päivänä syyskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1595/2004 (7) säädetyt edellytykset, |
| --- | --- | --- |

2.2

Jäsenvaltioiden ei tarvitse ilmoittaa kalastusalan tukia, jotka täyttävät Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/1998 (6) 1 artiklan nojalla annetuissa ryhmäpoikkeusasetuksissa säädetyt edellytykset. Tällaisia tukia ovat:

—

tuki, joka täyttää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kalastustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 8 päivänä syyskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1595/2004 (7) säädetyt edellytykset,

| — | koulutustuki, joka täyttää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 68/2001 (8) säädetyt edellytykset, |
| --- | --- |

—

koulutustuki, joka täyttää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 68/2001 (8) säädetyt edellytykset,

| — | tutkimustuki, joka täyttää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 70/2001 (9) säädetyt edellytykset, |
| --- | --- |

—

tutkimustuki, joka täyttää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 70/2001 (9) säädetyt edellytykset,

| — | työllisyystuki, joka täyttää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen 12 päivänä joulukuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2204/2002 (10) säädetyt edellytykset, |
| --- | --- |

—

työllisyystuki, joka täyttää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen 12 päivänä joulukuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2204/2002 (10) säädetyt edellytykset,

| — | tuki, joka täyttää komission asetuksen (EY) N:o 994/1998 1 artiklan nojalla tulevaisuudessa antamassa jossakin kalastusalaan sovellettavassa asetuksessa säädettävät edellytykset. |
| --- | --- |

—

tuki, joka täyttää komission asetuksen (EY) N:o 994/1998 1 artiklan nojalla tulevaisuudessa antamassa jossakin kalastusalaan sovellettavassa asetuksessa säädettävät edellytykset.

| 2.3 | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettua komission asetusta (EY) N:o 69/2001 (11) ei sovelleta kalastukseen. |
| --- | --- |

2.3

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettua komission asetusta (EY) N:o 69/2001 (11) ei sovelleta kalastukseen.

3.   PERIAATTEET

| 3.1 | Kalastusalalla, kuten yhteisössä muillakin taloudellisen toiminnan aloilla, yhteisön valtiontukia koskeva politiikka pyrkii estämään kilpailun vääristymisen sisämarkkinoilla.
  Valtiontuki on kalastusalalla perusteltua vain, jos se on sopusoinnussa näissä suuntaviivoissa ja erityisesti elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 (12) sekä asetuksissa (EY) N:o 2792/1999 ja (EY) N:o 104/2000 vahvistettujen kilpailupolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

3.1

Kalastusalalla, kuten yhteisössä muillakin taloudellisen toiminnan aloilla, yhteisön valtiontukia koskeva politiikka pyrkii estämään kilpailun vääristymisen sisämarkkinoilla.

Valtiontuki on kalastusalalla perusteltua vain, jos se on sopusoinnussa näissä suuntaviivoissa ja erityisesti elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 (12) sekä asetuksissa (EY) N:o 2792/1999 ja (EY) N:o 104/2000 vahvistettujen kilpailupolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden kanssa.

| 3.2 | On ensiarvoisen tärkeää varmistaa yhteisön politiikkojen yhdenmukaisuus ja johdonmukaisuus sekä valtiontukien valvonnan että yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyvän rakennerahastojen käytön osalta.
  Sen vuoksi toimenpiteet, joihin voidaan saada yhteisön rahoitusta, ovat valtiontukikelpoisia ainoastaan, jos ne ovat asetuksessa (EY) N:o 2792/1999 säädettyjen perusteiden mukaisia. Valtiontuen osuus ilmaistuna prosentteina tukikelpoisista kustannuksista ei missään tapauksessa saa ylittää kyseisen asetuksen liitteessä IV vahvistettua kansallisen ja yhteisön taloudellisen osallistumisen sallittua enimmäistasoa.
  Komissio arvioi tapauskohtaisesti kaikki tuet toimenpiteisiin, jotka eivät kuulu näiden suuntaviivojen tai EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kalastustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen annetun asetuksen (EY) N:o 1595/2004 soveltamisalaan, ja ottaa arvioinnissa huomioon perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklassa ja yhteisön yhteisessä kalastuspolitiikassa vahvistetut periaatteet. |
| --- | --- |

3.2

On ensiarvoisen tärkeää varmistaa yhteisön politiikkojen yhdenmukaisuus ja johdonmukaisuus sekä valtiontukien valvonnan että yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyvän rakennerahastojen käytön osalta.

Sen vuoksi toimenpiteet, joihin voidaan saada yhteisön rahoitusta, ovat valtiontukikelpoisia ainoastaan, jos ne ovat asetuksessa (EY) N:o 2792/1999 säädettyjen perusteiden mukaisia. Valtiontuen osuus ilmaistuna prosentteina tukikelpoisista kustannuksista ei missään tapauksessa saa ylittää kyseisen asetuksen liitteessä IV vahvistettua kansallisen ja yhteisön taloudellisen osallistumisen sallittua enimmäistasoa.

Komissio arvioi tapauskohtaisesti kaikki tuet toimenpiteisiin, jotka eivät kuulu näiden suuntaviivojen tai EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kalastustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen annetun asetuksen (EY) N:o 1595/2004 soveltamisalaan, ja ottaa arvioinnissa huomioon perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklassa ja yhteisön yhteisessä kalastuspolitiikassa vahvistetut periaatteet.

| 3.3 | On tärkeää, ettei tukea myönnetä tilanteessa, jossa ei noudateta yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. Valtiontukea voidaan sen vuoksi pitää yhteismarkkinoille soveltuvana ainoastaan, jos kyseinen jäsenvaltio sitoutuu ennen tuen myöntämistä tarkistamaan, että rahoitettavat toimenpiteet ja niiden vaikutukset ovat yhteisön oikeuden mukaisia. Jäsenvaltioiden on tukikauden aikana tarkistettava, että tuensaajat noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. Jos tukikauden aikana havaitaan, että tuensaaja ei noudata yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä, tuki on maksettava takaisin suhteessa rikkomisen vakavuuteen. |
| --- | --- |

3.3

On tärkeää, ettei tukea myönnetä tilanteessa, jossa ei noudateta yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. Valtiontukea voidaan sen vuoksi pitää yhteismarkkinoille soveltuvana ainoastaan, jos kyseinen jäsenvaltio sitoutuu ennen tuen myöntämistä tarkistamaan, että rahoitettavat toimenpiteet ja niiden vaikutukset ovat yhteisön oikeuden mukaisia. Jäsenvaltioiden on tukikauden aikana tarkistettava, että tuensaajat noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. Jos tukikauden aikana havaitaan, että tuensaaja ei noudata yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä, tuki on maksettava takaisin suhteessa rikkomisen vakavuuteen.

| 3.4 | Sen varmistamiseksi, että tuki on tarpeen ja kannustaa kehittämään tiettyjä toimintoja, yhteismarkkinoille soveltuvana ei voida pitää tukea, jota myönnetään sellaiseen toimintaan, jota tuensaaja harjoittaisi jo tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Tukea ei saisi myöntää toimiin, joita tuensaaja jo toteuttaa. |
| --- | --- |

3.4

Sen varmistamiseksi, että tuki on tarpeen ja kannustaa kehittämään tiettyjä toimintoja, yhteismarkkinoille soveltuvana ei voida pitää tukea, jota myönnetään sellaiseen toimintaan, jota tuensaaja harjoittaisi jo tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Tukea ei saisi myöntää toimiin, joita tuensaaja jo toteuttaa.

| 3.5 | Valtiontuki ei saa vaikuttaa suojatoimenpiteen tavoin, vaan sillä on edistettävä kalastustuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen järkiperäistämistä ja tehostamista. Tuilla on saatava aikaan kestäviä parannuksia, jotta kalatalousala voi jatkaa kehittymistään pelkästään markkinoilta saatavilla tuloilla. |
| --- | --- |

3.5

Valtiontuki ei saa vaikuttaa suojatoimenpiteen tavoin, vaan sillä on edistettävä kalastustuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen järkiperäistämistä ja tehostamista. Tuilla on saatava aikaan kestäviä parannuksia, jotta kalatalousala voi jatkaa kehittymistään pelkästään markkinoilta saatavilla tuloilla.

| 3.6 | Valtion vientituki ja kalastustuotteiden yhteisön sisäisen kaupan tuki ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia. |
| --- | --- |

3.6

Valtion vientituki ja kalastustuotteiden yhteisön sisäisen kaupan tuki ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia.

| 3.7 | Tuensaajille ilman yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita palvelevia velvoitteita myönnetyt valtiontuet, joiden tarkoituksena on yritysten taloudellisen tilanteen ja maksuvalmiuden parantaminen tai joiden määrät perustuvat tuotettuun tai kaupan pidettyyn määrään, tuotteiden hintoihin, tuotantomääriin tai tuotantovälineisiin ja jotka aiheuttaisivat tuotantokustannusten pienenemistä tai tuensaajan tulojen kasvua, ovat toimintatukina yhteismarkkinoille soveltumattomia. Komissio aikoo soveltaa tätä sääntöä tiukasti kaikkiin toimintatukiin, myös verohelpotuksina sekä sosiaali- ja työttömyysturvamaksujen alennuksina myönnettäviin tukiin. |
| --- | --- |

3.7

Tuensaajille ilman yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita palvelevia velvoitteita myönnetyt valtiontuet, joiden tarkoituksena on yritysten taloudellisen tilanteen ja maksuvalmiuden parantaminen tai joiden määrät perustuvat tuotettuun tai kaupan pidettyyn määrään, tuotteiden hintoihin, tuotantomääriin tai tuotantovälineisiin ja jotka aiheuttaisivat tuotantokustannusten pienenemistä tai tuensaajan tulojen kasvua, ovat toimintatukina yhteismarkkinoille soveltumattomia. Komissio aikoo soveltaa tätä sääntöä tiukasti kaikkiin toimintatukiin, myös verohelpotuksina sekä sosiaali- ja työttömyysturvamaksujen alennuksina myönnettäviin tukiin.

| 3.8 | Avoimuuden tavoitteen vuoksi komissio ei voi pitää valtiontukea yhteismarkkinoille soveltuvana, ellei asianomainen jäsenvaltio ole ilmoittanut tuen toimenpidekohtaista kokonaismäärää ja tuen intensiteettiä.
  Komission vakiintuneen käytännön mukaisesti raja-arvot on ilmaistava mieluummin tuen intensiteettinä suhteessa tukikelpoisiin kustannuksiin kuin tuen enimmäismäärinä. Huomioon otetaan kuitenkin kaikki tuensaajan todellisen edun arvioimiseen vaikuttavat tekijät.
  Valtiontukia arvioitaessa otetaan huomioon viranomaisten tuensaajalle yhteisön, kansallisen, alueellisen tai paikallisen lainsäädännön mukaisesti myöntämien kaikkien tukien ja erityisesti alueelliseen kehittämiseen tarkoitetun tuen yhteisvaikutus. |
| --- | --- |

3.8

Avoimuuden tavoitteen vuoksi komissio ei voi pitää valtiontukea yhteismarkkinoille soveltuvana, ellei asianomainen jäsenvaltio ole ilmoittanut tuen toimenpidekohtaista kokonaismäärää ja tuen intensiteettiä.

Komission vakiintuneen käytännön mukaisesti raja-arvot on ilmaistava mieluummin tuen intensiteettinä suhteessa tukikelpoisiin kustannuksiin kuin tuen enimmäismäärinä. Huomioon otetaan kuitenkin kaikki tuensaajan todellisen edun arvioimiseen vaikuttavat tekijät.

Valtiontukia arvioitaessa otetaan huomioon viranomaisten tuensaajalle yhteisön, kansallisen, alueellisen tai paikallisen lainsäädännön mukaisesti myöntämien kaikkien tukien ja erityisesti alueelliseen kehittämiseen tarkoitetun tuen yhteisvaikutus.

| 3.9 | Alueellisia valtiontukia koskevia suuntaviivoja (13) ei sovelleta tällä alalla. Kalastusalaan liittyviä alueellisia valtiontukijärjestelmiä tarkastellaan näiden suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.9

Alueellisia valtiontukia koskevia suuntaviivoja (13) ei sovelleta tällä alalla. Kalastusalaan liittyviä alueellisia valtiontukijärjestelmiä tarkastellaan näiden suuntaviivojen mukaisesti.

| 3.10 | Valtiontuki, joka kuuluu EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kalastustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen annetun asetuksen (EY) N:o 1595/2004 soveltamisalaan, mutta jonka edunsaajina ovat muut kuin pk-yritykset tai joka ylittää mainitun asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa säädetyn enimmäismäärän, arvioidaan näiden suuntaviivojen ja mainitun asetuksen 4—13 artiklassa kullekin toimenpideluokalle säädettyjen perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3.10

Valtiontuki, joka kuuluu EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kalastustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen annetun asetuksen (EY) N:o 1595/2004 soveltamisalaan, mutta jonka edunsaajina ovat muut kuin pk-yritykset tai joka ylittää mainitun asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa säädetyn enimmäismäärän, arvioidaan näiden suuntaviivojen ja mainitun asetuksen 4—13 artiklassa kullekin toimenpideluokalle säädettyjen perusteiden mukaisesti.

4.   TUKI, JOKA VOIDAAN JULISTAA YHTEISMARKKINOILLE SOVELTUVAKSI

4.1   Tiettyjen horisontaalisten suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluva tuki

| 4.1.1 | Ympäristönsuojeluun myönnettävä valtiontuki arvioidaan valtiontukea ympäristönsuojelulle koskevien yhteisön suuntaviivojen (14) mukaisesti. Kyseisten suuntaviivojen vaatimusten mukaista ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea ei kuitenkaan pidetä yhteismarkkinoille soveltuvana, jos se koskee aluksen kapasiteettia tai jos sen avulla lisätään pyydysten tehokkuutta. |
| --- | --- |

4.1.1

Ympäristönsuojeluun myönnettävä valtiontuki arvioidaan valtiontukea ympäristönsuojelulle koskevien yhteisön suuntaviivojen (14) mukaisesti. Kyseisten suuntaviivojen vaatimusten mukaista ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea ei kuitenkaan pidetä yhteismarkkinoille soveltuvana, jos se koskee aluksen kapasiteettia tai jos sen avulla lisätään pyydysten tehokkuutta.

| 4.1.2 | Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenneuudistuksen toteuttamiseksi tarkoitettuja valtiontukia arvioidaan valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (15) mukaisesti. Näiden suuntaviivojen vaatimusten lisäksi merikalastusalalla toimivien yritysten rakenneuudistuksen toteuttamiseen tarkoitetun valtiontuen myöntämisen edellytyksenä on, että komissiolle on toimitettu asianmukainen suunnitelma, jonka tarkoituksena on vähentää laivaston kapasiteettia enemmän kuin yhteisön lainsäädännön mukaisesti on pakollista. |
| --- | --- |

4.1.2

Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenneuudistuksen toteuttamiseksi tarkoitettuja valtiontukia arvioidaan valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (15) mukaisesti. Näiden suuntaviivojen vaatimusten lisäksi merikalastusalalla toimivien yritysten rakenneuudistuksen toteuttamiseen tarkoitetun valtiontuen myöntämisen edellytyksenä on, että komissiolle on toimitettu asianmukainen suunnitelma, jonka tarkoituksena on vähentää laivaston kapasiteettia enemmän kuin yhteisön lainsäädännön mukaisesti on pakollista.

4.2   Tuki kalastusalusten toiminnan lopulliseen lakkauttamiseen siirtämällä ne kolmansiin maihin

Kalastusalusten toiminnan lopulliseen lakkauttamiseen siirtämällä ne kolmansiin maihin myönnettävä tuki, joka ei liity uusien alusten ostamiseen tai rakentamiseen, soveltuu yhteismarkkinoille edellyttäen, että se noudattaa asetuksen (EY) N:o 2792/1999 ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan b alakohdan, 5 kohdan b ja c alakohdan ja 8 artiklan sekä sen liitteessä III olevan 1.1 ja 1.2 kohdan kelpoisuutta yhteisön tukeen koskevia vaatimuksia.

Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti alusta ei saa poistaa valtiontuella tuetusta laivastosta, ellei yhteisön järjestelmän perustamisesta kalastuslisensseihin sisällytettäviä vähimmäistietoja koskevien sääntöjen vahvistamiseksi 20 päivänä joulukuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3690/93 (16) määriteltyä kalastuslisenssiä ja, silloin kun niistä on säädetty, asiaa koskevissa asetuksissa määriteltyjä kalastuslupia ole sitä ennen peruutettu.

4.3   Tuki kalastustoiminnan väliaikaiseen lopettamiseen

| 4.3.1 | Tuki kalastustoiminnan väliaikaiseen lopettamiseen voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jos se noudattaa asetuksen (EY) N:o 2792/1999 16 artiklassa säädettyjä edellytyksiä.
  Kun on kyse elvytyssuunnitelmaan tai hoitosuunnitelmaan sisältyvästä kalastustoiminnan väliaikaisesta lopettamisesta, valtiontukea voidaan julistaa yhteismarkkinoille soveltuvaksi ainoastaan, jos suunnitelma on hyväksytty asetuksen (EY) N:o 2371/2002 5 tai 6 artiklan nojalla.
  Kun on kyse kiireelliseen toimenpiteeseen liittyvästä kalastustoiminnan väliaikaisesta lopettamisesta, valtiontukea voidaan julistaa yhteismarkkinoille soveltuvaksi ainoastaan, jos komissio on tehnyt toimenpidettä koskevan päätöksen joko asetuksen (EY) N:o 2371/2002 7 artiklan tai kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 (17) 45 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai jos yksi tai useampi jäsenvaltio on tehnyt päätöksen joko asetuksen (EY) N:o 2371/2002 8 artiklan tai asetuksen (EY) N:o 850/98 45 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.3.1

Tuki kalastustoiminnan väliaikaiseen lopettamiseen voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jos se noudattaa asetuksen (EY) N:o 2792/1999 16 artiklassa säädettyjä edellytyksiä.

Kun on kyse elvytyssuunnitelmaan tai hoitosuunnitelmaan sisältyvästä kalastustoiminnan väliaikaisesta lopettamisesta, valtiontukea voidaan julistaa yhteismarkkinoille soveltuvaksi ainoastaan, jos suunnitelma on hyväksytty asetuksen (EY) N:o 2371/2002 5 tai 6 artiklan nojalla.

Kun on kyse kiireelliseen toimenpiteeseen liittyvästä kalastustoiminnan väliaikaisesta lopettamisesta, valtiontukea voidaan julistaa yhteismarkkinoille soveltuvaksi ainoastaan, jos komissio on tehnyt toimenpidettä koskevan päätöksen joko asetuksen (EY) N:o 2371/2002 7 artiklan tai kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 (17) 45 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai jos yksi tai useampi jäsenvaltio on tehnyt päätöksen joko asetuksen (EY) N:o 2371/2002 8 artiklan tai asetuksen (EY) N:o 850/98 45 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| 4.3.2 | Asetuksen (EY) N:o 2792/1999 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti voidaan haittavaikutuksista kärsineiden kalastusalusten miehistön jäsenten hyväksi toteutettavia sosiaalisia liitännäistoimenpiteitä, jotka on otettu käyttöön kalastustoiminnan tilapäisen lopettamisen helpottamiseksi veden luonnonvarojen suojelusuunnitelmien puitteissa, pitää yhteismarkkinoille soveltuvina.
  Jäsenvaltion on hyväksyttävä toiminnan lopettaminen asetuksen (EY) N:o 2371/2002 8, 9 tai 10 artiklan, asetuksen (EY) N:o 850/98 46 artiklan, tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 88/98 (18) 13 artiklan tai tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1626/94 (19) 1 artiklan 3 kohdan perusteella.
  Veden luonnonvarojen suojelusuunnitelmiin on sisällyttävä kalastustoiminnan väliaikaisen lopettamisen lisäksi tehokkaita toimenpiteitä kalastuskuolevuuden alentamiseksi esimerkiksi vähentämällä pysyvästi kalastuskapasiteettia tai toteuttamalla teknisiä toimenpiteitä. Suunnitelmat on annettava komissiolle tiedoksi, ja niissä on oltava täsmälliset ja mitattavissa olevat tavoitteet sekä aikataulu.
  Komissio pyytää suunnitelmista viipymättä asetuksen (EY) N:o 2371/2002 33 artiklan 1 kohdassa säädetyn tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean lausunnon. Suunnitelmien sosiaalisista vaikutuksista ja tavanomaisen sosiaaliturvajärjestelmän ylittävien erityistoimenpiteiden oikeutuksesta on esitettävä näyttö. Miehistön jäsenenä pidetään ainoastaan henkilöä, joka harjoittaa pääasiallista ammattitoimintaansa toiminnassa olevalla merikalastusaluksella. Aluksen omistajalle myönnettävä tuki ei ole tukikelpoista lukuun ottamatta niitä aluksenomistajia, joiden pääasiallinen ammattitoiminta on omalla aluksella työskentely.
  Komissiolle toimitettavaan toimenpidettä koskevaan ilmoitukseen on liitettävä tällaisen tuen tieteelliset ja tarvittaessa taloudelliset perusteet. Toimenpiteitä ei saa ulottaa yli tason, joka on ehdottoman välttämätön tuen tavoitteen saavuttamiseksi. Toimenpiteiden keston on oltava rajoitettu. Liiallisia korvauksia on vältettävä.
  Jäsenvaltion myöntämän korvauksen kesto voi olla yksi vuosi, ja sitä voidaan pidentää yhdellä lisävuodella. |
| --- | --- |

4.3.2

Asetuksen (EY) N:o 2792/1999 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti voidaan haittavaikutuksista kärsineiden kalastusalusten miehistön jäsenten hyväksi toteutettavia sosiaalisia liitännäistoimenpiteitä, jotka on otettu käyttöön kalastustoiminnan tilapäisen lopettamisen helpottamiseksi veden luonnonvarojen suojelusuunnitelmien puitteissa, pitää yhteismarkkinoille soveltuvina.

Jäsenvaltion on hyväksyttävä toiminnan lopettaminen asetuksen (EY) N:o 2371/2002 8, 9 tai 10 artiklan, asetuksen (EY) N:o 850/98 46 artiklan, tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 88/98 (18) 13 artiklan tai tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1626/94 (19) 1 artiklan 3 kohdan perusteella.

Veden luonnonvarojen suojelusuunnitelmiin on sisällyttävä kalastustoiminnan väliaikaisen lopettamisen lisäksi tehokkaita toimenpiteitä kalastuskuolevuuden alentamiseksi esimerkiksi vähentämällä pysyvästi kalastuskapasiteettia tai toteuttamalla teknisiä toimenpiteitä. Suunnitelmat on annettava komissiolle tiedoksi, ja niissä on oltava täsmälliset ja mitattavissa olevat tavoitteet sekä aikataulu.

Komissio pyytää suunnitelmista viipymättä asetuksen (EY) N:o 2371/2002 33 artiklan 1 kohdassa säädetyn tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean lausunnon. Suunnitelmien sosiaalisista vaikutuksista ja tavanomaisen sosiaaliturvajärjestelmän ylittävien erityistoimenpiteiden oikeutuksesta on esitettävä näyttö. Miehistön jäsenenä pidetään ainoastaan henkilöä, joka harjoittaa pääasiallista ammattitoimintaansa toiminnassa olevalla merikalastusaluksella. Aluksen omistajalle myönnettävä tuki ei ole tukikelpoista lukuun ottamatta niitä aluksenomistajia, joiden pääasiallinen ammattitoiminta on omalla aluksella työskentely.

Komissiolle toimitettavaan toimenpidettä koskevaan ilmoitukseen on liitettävä tällaisen tuen tieteelliset ja tarvittaessa taloudelliset perusteet. Toimenpiteitä ei saa ulottaa yli tason, joka on ehdottoman välttämätön tuen tavoitteen saavuttamiseksi. Toimenpiteiden keston on oltava rajoitettu. Liiallisia korvauksia on vältettävä.

Jäsenvaltion myöntämän korvauksen kesto voi olla yksi vuosi, ja sitä voidaan pidentää yhdellä lisävuodella.

| 4.3.3 | Edellä 4.3.1 ja 4.3.2 kohdassa tarkoitettu valtiontuki voi kattaa ainoastaan osan tilapäistä lopettamista koskevan toimenpiteen aiheuttamasta tappiosta. |
| --- | --- |

4.3.3

Edellä 4.3.1 ja 4.3.2 kohdassa tarkoitettu valtiontuki voi kattaa ainoastaan osan tilapäistä lopettamista koskevan toimenpiteen aiheuttamasta tappiosta.

| 4.3.4 | Jäsenvaltion toteuttamaan kalastustoiminnan rajoittamiseen, jonka tarkoituksena on vähentää pyyntiponnistusta asetuksen (EY) N:o 2371/2002 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti, myönnettävää tukea ei hyväksytä. |
| --- | --- |

4.3.4

Jäsenvaltion toteuttamaan kalastustoiminnan rajoittamiseen, jonka tarkoituksena on vähentää pyyntiponnistusta asetuksen (EY) N:o 2371/2002 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti, myönnettävää tukea ei hyväksytä.

4.4   Tuet laivastoinvestointeihin

| 4.4.1 | Kalastusalusten uusimiseen myönnettäviä tukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, jollei asetuksen (EY) N:o 2792/1999 9 ja 10 artiklassa ja liitteessä III olevassa 1.3 kohdassa säädetyistä vaatimuksista muuta johdu ja edellyttäen, että valtiontuen määrä tukiekvivalenttina ilmaistuna ei ylitä kyseisen asetuksen liitteessä IV vahvistettua kansallisen ja yhteisön taloudellisen osallistumisen enimmäistasoa.
  Telakoille ei voida myöntää tukia yhteisön kalastusalusten rakentamiseen. Telakoille muiden kuin yhteisön kalastusalusten rakentamiseen, korjaamiseen tai konversioon maksettavaan tukeen sovelletaan laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevia puitteita (20). |
| --- | --- |

4.4.1

Kalastusalusten uusimiseen myönnettäviä tukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, jollei asetuksen (EY) N:o 2792/1999 9 ja 10 artiklassa ja liitteessä III olevassa 1.3 kohdassa säädetyistä vaatimuksista muuta johdu ja edellyttäen, että valtiontuen määrä tukiekvivalenttina ilmaistuna ei ylitä kyseisen asetuksen liitteessä IV vahvistettua kansallisen ja yhteisön taloudellisen osallistumisen enimmäistasoa.

Telakoille ei voida myöntää tukia yhteisön kalastusalusten rakentamiseen. Telakoille muiden kuin yhteisön kalastusalusten rakentamiseen, korjaamiseen tai konversioon maksettavaan tukeen sovelletaan laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevia puitteita (20).

| 4.4.2 | Kalastusalusten nykyaikaistamiseen ja laitehankintoihin myönnettäviä tukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, jollei asetuksen (EY) N:o 2792/1999 9 ja 10 artiklassa ja liitteessä III olevassa 1.4 kohdassa säädetyistä vaatimuksista muuta johdu ja edellyttäen, että valtiontuen määrä tukiekvivalenttina ilmaistuna ei ylitä kyseisen asetuksen liitteessä IV vahvistettua kansallisen ja yhteisön taloudellisen osallistumisen enimmäistasoa. |
| --- | --- |

4.4.2

Kalastusalusten nykyaikaistamiseen ja laitehankintoihin myönnettäviä tukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, jollei asetuksen (EY) N:o 2792/1999 9 ja 10 artiklassa ja liitteessä III olevassa 1.4 kohdassa säädetyistä vaatimuksista muuta johdu ja edellyttäen, että valtiontuen määrä tukiekvivalenttina ilmaistuna ei ylitä kyseisen asetuksen liitteessä IV vahvistettua kansallisen ja yhteisön taloudellisen osallistumisen enimmäistasoa.

| 4.4.3 | Edellä 4.4.1 ja 4.4.2 kohdassa täsmennettyä tukea voidaan myöntää vain, jos asetuksen (EY) N:o 2371/2002 13 artiklan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 III luvussa määritellyn yhteisön laivastopolitiikan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 12 päivänä elokuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1438/2003 (21) sekä tarvittaessa yhteisön syrjäisimmille alueille rekisteröityjen kalastuslaivastojen hallinnoinnista 30 päivänä maaliskuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 639/2004 (22) säännöksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

4.4.3

Edellä 4.4.1 ja 4.4.2 kohdassa täsmennettyä tukea voidaan myöntää vain, jos asetuksen (EY) N:o 2371/2002 13 artiklan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 III luvussa määritellyn yhteisön laivastopolitiikan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 12 päivänä elokuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1438/2003 (21) sekä tarvittaessa yhteisön syrjäisimmille alueille rekisteröityjen kalastuslaivastojen hallinnoinnista 30 päivänä maaliskuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 639/2004 (22) säännöksiä noudatetaan.

| 4.4.4 | Tukea käytettyjen alusten ostoon voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana ainoastaan, jos asetuksen (EY) N:o 2792/1999 12 artiklan 3 kohdan d alakohdan ja 12 artiklan 4 kohdan f alakohdan säännöksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

4.4.4

Tukea käytettyjen alusten ostoon voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana ainoastaan, jos asetuksen (EY) N:o 2792/1999 12 artiklan 3 kohdan d alakohdan ja 12 artiklan 4 kohdan f alakohdan säännöksiä noudatetaan.

| 4.4.5 | Valtiontukea laivastoinvestointeihin ei pidetä yhteismarkkinoille soveltuvana, eikä jäsenvaltio voi sellaista myöntää silloin kun on kyse toimenpiteistä, joihin liittyen yhteisön rahoitustuki on peruutettu väliaikaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 16 artiklan 1 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

4.4.5

Valtiontukea laivastoinvestointeihin ei pidetä yhteismarkkinoille soveltuvana, eikä jäsenvaltio voi sellaista myöntää silloin kun on kyse toimenpiteistä, joihin liittyen yhteisön rahoitustuki on peruutettu väliaikaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 16 artiklan 1 kohdan nojalla.

4.5   Sosioekonomiset toimet

Yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää kalastus- ja vesiviljelyalan sekä näitä tuotteita jalostavan ja kaupan pitävän teollisuuden työntekijöille myönnettävää tukea, joka on osa asetuksen (EY) N:o 2371/2002 11 artiklan 1 kohdan nojalla hyväksytyn kalastuskapasiteetin mukauttamisen aiheuttamien tulonmenetysten korvaamiseen liittyviä sosioekonomisia tukitoimenpiteitä. Tällainen tuki arvioidaan tapauskohtaisesti 3 kohdassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Kalastustoiminnan väliaikaiseen keskeyttämiseen sovelletaan 4.3 kohtaa.

4.6   Luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävä tuki

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävä tuki on yhteismarkkinoille soveltuva.

Jotta tällaista tukea voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamien vahinkojen määrän on tavoite 1 -alueilla, asetuksen (EY) N:o 1260/1999 3 artiklassa ja saman asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa määritellyt alueet mukaan luettuina, oltava vähintään 20 prosenttia ja muilla alueilla vähintään 30 prosenttia kyseessä olevan yrityksen kolmen edeltävän vuoden keskimääräisestä liikevaihdosta.

Kun luonnonmullistus tai poikkeuksellinen tapahtuma on todettu, aineellisten vahinkojen korvaamiseksi sallitaan enintään 100-prosenttisen tuen maksaminen. Korvaukset olisi laskettava kunkin yksittäisen tuensaajan osalta välttäen liiallisia korvauksia. Niistä vähennetään vakuutuksesta saadut määrät ja tuensaajan tavanomaiset menot. Vahinkoihin, jotka voidaan kattaa tavallisella kaupallisella vakuutuksella tai jotka liittyvät tavanomaiseen yritysriskiin, eivät ole tukikelpoisia.

Korvaus on myönnettävä kolmen vuoden kuluessa korvauksen syynä olevasta tapahtumasta.

4.7   Syrjäisimmät alueet

Kun yhteisön lainsäädännössä käsitellään erityisesti syrjäisimpiä alueita, kuten asetuksen (EY) N:o 2792/1999 liitteeseen IV sisältyvissä kalastusalan tuki-intensiteettiä koskevissa säännöksissä, komissio pitää kalastusalan tukea näillä alueilla yhteismarkkinoille soveltuvana ainoastaan silloin, kun se noudattaa mainittuja säännöksiä. Kun on kyse toimenpiteistä, joiden osalta ei ole säädetty syrjäisimpiä alueita koskevia erityisiä säännöksiä, syrjäisimpien alueiden tarpeita vastaavat tuet arvioidaan tapauskohtaisesti ja ottaen huomioon tällaisten alueiden perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa luetellut luonteenomaiset tekijät ja kyseisten toimenpiteiden yhteensopivuus yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden kanssa sekä toimenpiteiden mahdolliset vaikutukset kilpailuun näillä alueilla ja yhteisön muissa osissa.

4.8   Veroluonteisilla maksuilla rahoitettava tuki

Tietyille kalastus- ja vesiviljelytuotteille niiden alkuperästä riippumatta asetettavilla erityismaksuilla ja erityisesti veroluonteisilla maksuilla rahoitettavia tukijärjestelmiä voidaan pitää yhteismarkkinoille sopivina, jos tukijärjestelmiä sovelletaan sekä kotimaisiin että tuontituotteisiin ja jos itse tuki täyttää näiden suuntaviivojen edellytykset.

5.   MENETTELYKYSYMYKSET

Komissio muistuttaa, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 säännöksiä ja sen täytäntöönpanosäännöksiä sovelletaan.

Erityisesti silloin kun komissio on tehnyt kielteisen päätöksen tuesta, joka on myönnetty ilman komissiolle tiedoksi antamista ja komission hyväksyntää, jäsenvaltioiden on perittävä tuki takaisin tuensaajalta korkoineen asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

Tukitoimenpiteiden tarkastelemisen nopeuttamiseksi jäsenvaltioita pyydetään täyttämään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (23) liitteessä I olevaan osaan I ja osaan III.14 sisältyvät lomakkeet.

5.1   Uudelleenilmoittaminen ja vuosikertomus

Jotta komissio voisi täyttää velvollisuutensa tarkastella jatkuvasti kaikkia jäsenvaltioiden olemassa olevia tukijärjestelmiä, jäsenvaltioiden olisi annettava komissiolle uusi ilmoitus kestoltaan määrittämättömistä järjestelmistä viimeistään kaksi kuukautta ennen niiden voimaantulon kymmenettä vuosipäivää.

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 21 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosikertomukset kaikista voimassa olevista tukiohjelmista, joiden osalta ei ehdollisessa päätöksessä ole asetettu erityistä velvollisuutta toimittaa kertomusta. Hyväksyttyjen tukiohjelmien ulkopuolella myönnetyt yksittäiset tuet on sisällytettävä kyseisiin kertomuksiin. Vuosikertomuksessa on oltava kaikki asetuksen (EY) N:o 794/2004 liitteessä III C olevassa lomakkeessa esitetyt asianmukaiset tiedot.

5.2   Ehdotukset aiheellisiksi toimenpiteiksi

Nämä suuntaviivat korvaavat aiemmat kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevat suuntaviivat (24). Tämä on seurausta yhteisessä kalastuspolitiikassa tapahtuneesta kehityksestä, joka on toteutunut erityisesti asetuksen (EY) N:o 2792/1999 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2369/2002 ja asetuksen (EY) N:o 2371/2002 sekä asetuksen (EY) N:o 1595/2004 antamisen myötä.

Komissio mukauttaa näitä suuntaviivoja valtiontukia koskevien selvitysten säännöllisestä tarkastelusta saatavien kokemusten ja yhteisen kalastuspolitiikan kehityksen perusteella.

Komissio ehdottaa perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 18 artiklan mukaisesti, että jäsenvaltiot muuttavat nykyiset kalastusalan tukijärjestelmänsä näiden suuntaviivojen mukaisiksi viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2005.

Jäsenvaltioita kehotetaan vahvistamaan kirjallisesti 15 päivään marraskuuta 2004 mennessä, että ne hyväksyvät nämä ehdotukset aiheellisiksi toimenpiteiksi.

Jos jäsenvaltio ei vahvista hyväksymistään kirjallisesti ennen edellä mainittua päivää, komissio katsoo kyseisen jäsenvaltion hyväksyneen nämä ehdotukset, ellei se ilmoita kirjallisesti nimenomaisesti vastustavansa niitä.

Jos jäsenvaltio ei edellä mainittuun päivään mennessä hyväksy näitä ehdotuksia kokonaan tai osaa niistä, komissio toimii asetuksen (EY) N:o 659/1999 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5.3   Soveltaminen

Komissio soveltaa näitä suuntaviivoja 1 päivästä marraskuuta 2004 kyseisenä päivänä tai sen jälkeen ilmoitettuihin valtiontukiin.

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdan mukaista sääntöjenvastaista tukea arvioidaan niiden suuntaviivojen mukaisesti, joita sovelletaan sillä hetkellä, kun tuen myöntämistä koskeva hallinnollinen toimi on tullut voimaan.

Näissä suuntaviivoissa yhteisön lainsäädäntöön tai komission suuntaviivoihin tehtyjen viittausten on katsottava sisältävän viittauksen mihin tahansa näihin asiakirjoihin 1 päivän marraskuuta 2004 jälkeen tehtyyn muutokseen.

---

(1)  EYVL L 337, 30.12.1999, s. 10, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2369/2002 (EYVL L 358, 31.12.2002, s. 49).

(2)  EYVL L 17, 21.1.2000, s. 22, asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

(3)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

(4)  EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

(5)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 57.

(6)  EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1.

(7)  EUVL L 291, 14.9.2004.

(8)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 363/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 20).

(9)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 364/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 22).

(10)  EYVL L 337, 13.12.2002, s. 3.

(11)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30.

(12)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

(13)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9, suuntaviivat sellaisina kuin ne ovat muutettuina alueellisia valtiontukia koskeviin suuntaviivoihin tehdyillä muutoksilla (EYVL C 258, 9.9.2000, s. 5).

(14)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

(15)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

(16)  EYVL L 341, 31.12.1993, s. 93.

(17)  EYVL L 125, 27.4.1998, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 602/2004 (EUVL L 97, 1.4.2004, s. 30).

(18)  EYVL L 9, 15.1.1998, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 812/2004 (EUVL L 150, 30.4.2004, s. 12).

(19)  EYVL L 171, 6.7.1994, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 813/2004 (EUVL L 150, 30.4.2004, s. 32).

(20)  EUVL C 317, 30.12.2003, s. 11.

(21)  EUVL L 204, 13.8.2003 s. 21, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 916/2004 (EUVL L 163, 30.4.2004, s. 81).

(22)  EUVL L 102, 7.4.2004, s. 9.

(23)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

(24)  EYVL C 19, 20.1.2001, s. 7.

---

| 14.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 229/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 229/13

---

NEUVOSTON ASETUKSEN (EY) N:o 1/2003 27 ARTIKLAN 4 KOHDAN MUKAINEN TIEDONANTO ASIASTA COMP/C.2/37.214 — SAKSAN BUNDESLIIGAN LÄHETYSOIKEUKSIEN YHTEISMARKKINOINTI

(2004/C 229/04)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

1.   Johdanto

| (1) | Saksan jalkapalloliitto (Deutscher Fußballbund, DFB) haki 25. elokuuta 1998 asetuksen N:o 17 2 artiklan mukaista puuttumattomuustodistusta tai kyseisen asetuksen 4 artiklan mukaisesti myönnettävää, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan mukaista yksittäistä poikkeusta miesten kahden ylimmän jalkapallosarjan (Bundesliiga ja 2. Bundesliiga) ottelujen radiointi- ja televisiointioikeuksien sekä muihin tekniikoihin liittyvien hyödyntämisoikeuksien (1) keskitetylle myynnille. Komissio julkaisi 30. lokakuuta 2003 Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan mukaisen tiedonannon (2), jossa se ilmoitti aikovansa ottaa myönteisen kannan muutettuun keskitettyyn myyntijärjestelyyn. Komissio on tämän jälkeen saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(1)

Saksan jalkapalloliitto (Deutscher Fußballbund, DFB) haki 25. elokuuta 1998 asetuksen N:o 17 2 artiklan mukaista puuttumattomuustodistusta tai kyseisen asetuksen 4 artiklan mukaisesti myönnettävää, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan mukaista yksittäistä poikkeusta miesten kahden ylimmän jalkapallosarjan (Bundesliiga ja 2. Bundesliiga) ottelujen radiointi- ja televisiointioikeuksien sekä muihin tekniikoihin liittyvien hyödyntämisoikeuksien (1) keskitetylle myynnille. Komissio julkaisi 30. lokakuuta 2003 Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan mukaisen tiedonannon (2), jossa se ilmoitti aikovansa ottaa myönteisen kannan muutettuun keskitettyyn myyntijärjestelyyn. Komissio on tämän jälkeen saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta.

2.   Ennakkoarviointi

| (2) | Komissio ilmoitti 18. kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä DFB:lle ja liigayhdistykselle asetuksen (EY) N:o 1/2003 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta ennakkoarviostaan. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 18. kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä DFB:lle ja liigayhdistykselle asetuksen (EY) N:o 1/2003 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta ennakkoarviostaan.

| (3) | Komission ennakkoarvion mukaan ongelmat johtuvat siitä, että jalkapalloseurat luovuttavat Bundesliigan ja 2. Bundesliigan mediaoikeudet liigayhdistykselle (Ligaverband) keskitettyä myyntiä varten. Liigayhdistys määrää myyntisopimuksissa oikeuksien hinnan sekä niiden hyödyntämistavan ja -laajuuden. Keskitettyä myyntiä koskevan sopimuksen ja siihen perustuvan yhteismyynnin vuoksi jalkapalloseurat eivät voi itsenäisesti käydä kauppaa oikeuksilla televisio- ja radiotoiminnan harjoittajien ja/tai urheilutapahtumien lähetysoikeuksia välittävien yritysten kanssa. Kilpailu oikeuksien myynnin alalla on näin estetty. Jalkapalloseurat eivät etenkään voi itsenäisesti päättää kauppahinnasta tai järjestää oikeuksien myyntiä tai määrittää myytävien oikeuksien laajuutta yhteismyyntijärjestelystä poikkeavalla tavalla. |
| --- | --- |

(3)

Komission ennakkoarvion mukaan ongelmat johtuvat siitä, että jalkapalloseurat luovuttavat Bundesliigan ja 2. Bundesliigan mediaoikeudet liigayhdistykselle (Ligaverband) keskitettyä myyntiä varten. Liigayhdistys määrää myyntisopimuksissa oikeuksien hinnan sekä niiden hyödyntämistavan ja -laajuuden. Keskitettyä myyntiä koskevan sopimuksen ja siihen perustuvan yhteismyynnin vuoksi jalkapalloseurat eivät voi itsenäisesti käydä kauppaa oikeuksilla televisio- ja radiotoiminnan harjoittajien ja/tai urheilutapahtumien lähetysoikeuksia välittävien yritysten kanssa. Kilpailu oikeuksien myynnin alalla on näin estetty. Jalkapalloseurat eivät etenkään voi itsenäisesti päättää kauppahinnasta tai järjestää oikeuksien myyntiä tai määrittää myytävien oikeuksien laajuutta yhteismyyntijärjestelystä poikkeavalla tavalla.

| (4) | Keskitetty myynti vaikuttaa ennakkoarvion mukaan lisäksi haitallisesti tuotantoketjun loppupään merkityksellisiin televisiolähetysmarkkinoihin sekä uusia medioita hyödyntäviin markkinoihin, koska sillä, pystyykö lähetystoiminnan harjoittaja tarjoamaan ohjelmistossaan jalkapallotapahtumia, on tärkeä merkitys kilpailtaessa mainostuloista ja maksu- tai kertamaksutelevision tilaajista. |
| --- | --- |

(4)

Keskitetty myynti vaikuttaa ennakkoarvion mukaan lisäksi haitallisesti tuotantoketjun loppupään merkityksellisiin televisiolähetysmarkkinoihin sekä uusia medioita hyödyntäviin markkinoihin, koska sillä, pystyykö lähetystoiminnan harjoittaja tarjoamaan ohjelmistossaan jalkapallotapahtumia, on tärkeä merkitys kilpailtaessa mainostuloista ja maksu- tai kertamaksutelevision tilaajista.

3.   Sitoumukset

| (5) | Liigayhdistys on tämän jälkeen vahvistanut aikaisemman ilmoitusmenettelyn yhteydessä tekemänsä sitoumukset, joissa on jo otettu huomioon asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimitetut huomautukset ja jotka ovat nyt asetuksen (EY) N:o 1/2003 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja sitoumuksia. Seuraavassa on esitetty tiivistelmä sitoumuksista, jotka on julkaistu lyhentämättöminä kilpailun pääosaston verkkosivuilla. |
| --- | --- |

(5)

Liigayhdistys on tämän jälkeen vahvistanut aikaisemman ilmoitusmenettelyn yhteydessä tekemänsä sitoumukset, joissa on jo otettu huomioon asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimitetut huomautukset ja jotka ovat nyt asetuksen (EY) N:o 1/2003 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja sitoumuksia. Seuraavassa on esitetty tiivistelmä sitoumuksista, jotka on julkaistu lyhentämättöminä kilpailun pääosaston verkkosivuilla.

| (6) | Oikeudet liigaan myönnetään useana pakettina avointa ja syrjimätöntä menettelyä soveltaen. Sekä oikeuksien välittäjien että alilisenssinhaltijoiden kanssa tehtävät sopimukset saavat olla voimassa enintään kolme pelikautta. |
| --- | --- |

(6)

Oikeudet liigaan myönnetään useana pakettina avointa ja syrjimätöntä menettelyä soveltaen. Sekä oikeuksien välittäjien että alilisenssinhaltijoiden kanssa tehtävät sopimukset saavat olla voimassa enintään kolme pelikautta.

| (7) | Liigayhdistys tarjoaa Bundesliigan ja 2. Bundesliigan suorien lähetysten oikeuksia kahtena pääpakettina sekä maksuttoman että maksullisen televisiotoiminnan harjoittajille. Kolmas paketti oikeuttaa vähintään kahden Bundesliigassa pelattavan ottelun suoraan lähetykseen sekä ottelujen kohokohdista koostettujen jälkilähetysten ensiesitykseen maksuttomilla tv-kanavilla. Neljäs paketti oikeuttaa 2. Bundesliigan otteluiden suoriin lähetyksiin sekä ottelujen kohokohdista koostettujen jälkilähetysten ensiesitykseen maksuttomilla tv-kanavilla. Pakettiin 5 kuuluvat toisen ja kolmannen tason hyödyntämisoikeudet. Paketit 3—5 voidaan myydä useammalle oikeuksien hyödyntäjälle. |
| --- | --- |

(7)

Liigayhdistys tarjoaa Bundesliigan ja 2. Bundesliigan suorien lähetysten oikeuksia kahtena pääpakettina sekä maksuttoman että maksullisen televisiotoiminnan harjoittajille. Kolmas paketti oikeuttaa vähintään kahden Bundesliigassa pelattavan ottelun suoraan lähetykseen sekä ottelujen kohokohdista koostettujen jälkilähetysten ensiesitykseen maksuttomilla tv-kanavilla. Neljäs paketti oikeuttaa 2. Bundesliigan otteluiden suoriin lähetyksiin sekä ottelujen kohokohdista koostettujen jälkilähetysten ensiesitykseen maksuttomilla tv-kanavilla. Pakettiin 5 kuuluvat toisen ja kolmannen tason hyödyntämisoikeudet. Paketit 3—5 voidaan myydä useammalle oikeuksien hyödyntäjälle.

| (8) | Paketti 6 sisältää oikeuden suoriin ja/tai pienellä viiveellä välitettäviin Internet-lähetyksiin Bundesliigan ja 2. Bundesliigan otteluista. Pakettiin sisältyy 1. heinäkuuta 2006 lähtien lisäksi oikeus otteluiden suoriin ja pienellä viiveellä välitettäviin lähetyksiin. Liigayhdistys tarjoaa lisäksi kaikkina pelipäivinä otteluista yhteensä vähintään 90 minuuttia suoraa lähetystä Internetissä esimerkiksi erillisellä koostekanavalla. Paketti 7 sisältää oikeudet ottelujen kohokohdista koostettuihin jälkilähetyksiin. Paketti 8 sisältää oikeuden matkaviestinverkossa lähetettäviin suoriin ja/tai lähes suoriin ja/tai ottelun päätyttyä välitettäviin lähetyksiin Bundesliigan ja/tai 2. Bundesliigan otteluista. Paketti 9 oikeuttaa Bundesliigan ja/tai 2. Bundesliigan otteluista laadittujen koosteiden jälkilähetyksiin matkaviestinverkossa. |
| --- | --- |

(8)

Paketti 6 sisältää oikeuden suoriin ja/tai pienellä viiveellä välitettäviin Internet-lähetyksiin Bundesliigan ja 2. Bundesliigan otteluista. Pakettiin sisältyy 1. heinäkuuta 2006 lähtien lisäksi oikeus otteluiden suoriin ja pienellä viiveellä välitettäviin lähetyksiin. Liigayhdistys tarjoaa lisäksi kaikkina pelipäivinä otteluista yhteensä vähintään 90 minuuttia suoraa lähetystä Internetissä esimerkiksi erillisellä koostekanavalla. Paketti 7 sisältää oikeudet ottelujen kohokohdista koostettuihin jälkilähetyksiin. Paketti 8 sisältää oikeuden matkaviestinverkossa lähetettäviin suoriin ja/tai lähes suoriin ja/tai ottelun päätyttyä välitettäviin lähetyksiin Bundesliigan ja/tai 2. Bundesliigan otteluista. Paketti 9 oikeuttaa Bundesliigan ja/tai 2. Bundesliigan otteluista laadittujen koosteiden jälkilähetyksiin matkaviestinverkossa.

| (9) | Kukin jalkapalloseura voi myydä oikeudet kotiotteluihinsa liittyvän lähetysaineiston kertaesitykseen Euroopan talousalueella ilmaisella tv-kanavalla lähetettävänä jälkilähetyksenä, joka esitetään 24 tuntia ottelun päättymisen jälkeen. Oikeus voi kattaa koko ottelun tai sen osien lähettämisen. |
| --- | --- |

(9)

Kukin jalkapalloseura voi myydä oikeudet kotiotteluihinsa liittyvän lähetysaineiston kertaesitykseen Euroopan talousalueella ilmaisella tv-kanavalla lähetettävänä jälkilähetyksenä, joka esitetään 24 tuntia ottelun päättymisen jälkeen. Oikeus voi kattaa koko ottelun tai sen osien lähettämisen.

| (10) | Kaikki jalkapalloseurat voivat esittää Internetissä koti- ja vierasotteluistaan enintään 30 minuutin koosteen, kun ottelun päättymisestä on kulunut 1,5 tuntia. Ne voivat lisäksi 1. heinäkuuta 2006 lähtien esittää ottelun päätyttyä koti- ja vierasotteluistaan laajuudeltaan rajoittamattomia lähetyksiä omalla tai kolmannen osapuolen kotisivulla. Kaikki jalkapalloseurat voivat lisäksi myydä matkapuhelinoperaattoreille oikeudet kotiotteluidensa lähettämiseen matkapuhelinverkossa Euroopan talousalueella. Lisäksi ne voivat myydä oikeudet kotiotteluidensa jälkilähetyksiin maksuttomassa radioverkossa ilman rajoituksia. Suorana ottelua saa lähettää enintään 10 minuuttia puoliaikaa kohti. |
| --- | --- |

(10)

Kaikki jalkapalloseurat voivat esittää Internetissä koti- ja vierasotteluistaan enintään 30 minuutin koosteen, kun ottelun päättymisestä on kulunut 1,5 tuntia. Ne voivat lisäksi 1. heinäkuuta 2006 lähtien esittää ottelun päätyttyä koti- ja vierasotteluistaan laajuudeltaan rajoittamattomia lähetyksiä omalla tai kolmannen osapuolen kotisivulla. Kaikki jalkapalloseurat voivat lisäksi myydä matkapuhelinoperaattoreille oikeudet kotiotteluidensa lähettämiseen matkapuhelinverkossa Euroopan talousalueella. Lisäksi ne voivat myydä oikeudet kotiotteluidensa jälkilähetyksiin maksuttomassa radioverkossa ilman rajoituksia. Suorana ottelua saa lähettää enintään 10 minuuttia puoliaikaa kohti.

| (11) | Edellä mainittuja oikeuksia ei saa myydä siten, että oikeuksien hyödyntäjä pystyy valmistamaan tuotteen, joka haittaa DFB:n, liigayhdistyksen tai jonkun paketeista 1—9 ostaneen ja vastaavaa tuotetta markkinoivan tahon etuja ja estää hyödyntämästä tuotemerkeistä ja keskitetystä markkinoinnista (One-Stop-Shop) saatavia etuja. |
| --- | --- |

(11)

Edellä mainittuja oikeuksia ei saa myydä siten, että oikeuksien hyödyntäjä pystyy valmistamaan tuotteen, joka haittaa DFB:n, liigayhdistyksen tai jonkun paketeista 1—9 ostaneen ja vastaavaa tuotetta markkinoivan tahon etuja ja estää hyödyntämästä tuotemerkeistä ja keskitetystä markkinoinnista (One-Stop-Shop) saatavia etuja.

| (12) | Osapuolten toimittaman ehdotuksen mukaan jalkapalloseurat voivat hyödyntää käyttämättömiä oikeuksia. Liigayhdistyksellä on tällöin kuitenkin oikeus vastaavan paketin samanaikaiseen markkinointiin ilman yksinoikeutta. Näin on silloin, kun liigayhdistys ei ole saanut myytyä tiettyjä keskitetysti markkinoitavia oikeuksia. Jos jostakin edellä mainitusta paketista ei 14 päivän kuluessa pelivuoden ensimmäisestä pelipäivästä ole tehty paketissa määritellyt oikeudet kattavaa sopimusta, seurat voivat itse hyödyntää käyttämättömän paketin sisältämiä oikeuksia kotiottelujensa osalta jaksolla, joka ulottuu edellä mainitusta ajankohdasta pelikauden loppuun. Lisäksi seurat voivat hyödyntää oikeuksia silloin, kun oikeudet hankkinut osapuoli jättää ne käyttämättä ilman perusteltua syytä. |
| --- | --- |

(12)

Osapuolten toimittaman ehdotuksen mukaan jalkapalloseurat voivat hyödyntää käyttämättömiä oikeuksia. Liigayhdistyksellä on tällöin kuitenkin oikeus vastaavan paketin samanaikaiseen markkinointiin ilman yksinoikeutta. Näin on silloin, kun liigayhdistys ei ole saanut myytyä tiettyjä keskitetysti markkinoitavia oikeuksia. Jos jostakin edellä mainitusta paketista ei 14 päivän kuluessa pelivuoden ensimmäisestä pelipäivästä ole tehty paketissa määritellyt oikeudet kattavaa sopimusta, seurat voivat itse hyödyntää käyttämättömän paketin sisältämiä oikeuksia kotiottelujensa osalta jaksolla, joka ulottuu edellä mainitusta ajankohdasta pelikauden loppuun. Lisäksi seurat voivat hyödyntää oikeuksia silloin, kun oikeudet hankkinut osapuoli jättää ne käyttämättä ilman perusteltua syytä.

| (13) | Televisiolähetyksiä ja Internet-lähetyksiä koskevat muutokset tulevat voimaan 1. heinäkuuta 2006 ja kaikki muut muutokset 1. heinäkuuta 2004. Näiden siirtymäkausien ansiosta kilpailuongelmat voidaan ratkaista vaarantamatta Bundesliigan tai 2. Bundesliigan toimintaa. |
| --- | --- |

(13)

Televisiolähetyksiä ja Internet-lähetyksiä koskevat muutokset tulevat voimaan 1. heinäkuuta 2006 ja kaikki muut muutokset 1. heinäkuuta 2004. Näiden siirtymäkausien ansiosta kilpailuongelmat voidaan ratkaista vaarantamatta Bundesliigan tai 2. Bundesliigan toimintaa.

| (14) | Tulevaisuudessa tehtäviin lisenssisopimuksiin ei sovelleta edellä kuvattua markkinointimallia. Komissio varaa oikeuden tarkastella erikseen näitä sopimuksia yhteisön oikeuden perusteella etenkin silloin, kun yksi oikeuksien hyödyntäjä hankkii useita keskitetysti myytäviä paketteja, joihin sisältyy yksinoikeuksia. |
| --- | --- |

(14)

Tulevaisuudessa tehtäviin lisenssisopimuksiin ei sovelleta edellä kuvattua markkinointimallia. Komissio varaa oikeuden tarkastella erikseen näitä sopimuksia yhteisön oikeuden perusteella etenkin silloin, kun yksi oikeuksien hyödyntäjä hankkii useita keskitetysti myytäviä paketteja, joihin sisältyy yksinoikeuksia.

4.   Komission aikomus

| (15) | Jollei markkinatestin tuloksista muuta johdu, komissio aikoo tehdä asetuksen (EY) N:o 1/2003 9 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen, jossa edellä tiivistetyt ja kilpailun pääosaston verkkosivuilla lyhentämättöminä esitetyt sitoumukset todetaan sitoviksi. Se kehottaa tämän vuoksi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän tiedonannon julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(15)

Jollei markkinatestin tuloksista muuta johdu, komissio aikoo tehdä asetuksen (EY) N:o 1/2003 9 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen, jossa edellä tiivistetyt ja kilpailun pääosaston verkkosivuilla lyhentämättöminä esitetyt sitoumukset todetaan sitoviksi. Se kehottaa tämän vuoksi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän tiedonannon julkaisemisesta.

| (16) | Asianomaisia osapuolia pyydetään toimittamaan huomautuksistaan myös julkinen versio, josta liikesalaisuudet ja luottamukselliset tiedot on poistettu ja korvattu yhteenvedolla, joka ei sisällä luottamuksellisia tietoja, tai merkinnällä [liikesalaisuus] tai [luottamuksellinen tieto]. |
| --- | --- |

(16)

Asianomaisia osapuolia pyydetään toimittamaan huomautuksistaan myös julkinen versio, josta liikesalaisuudet ja luottamukselliset tiedot on poistettu ja korvattu yhteenvedolla, joka ei sisällä luottamuksellisia tietoja, tai merkinnällä [liikesalaisuus] tai [luottamuksellinen tieto].

| (17) | Huomautukset on lähetettävä viitteellä ”COMP/C-2/37.214 — Bundesliigan lähetysoikeuksien yhteismarkkinointi” osoitteeseen





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun pääosasto |
| Antitrust Registry |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Faksi (32-2) 295 01 28 |

(17)

Huomautukset on lähetettävä viitteellä ”COMP/C-2/37.214 — Bundesliigan lähetysoikeuksien yhteismarkkinointi” osoitteeseen

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

Antitrust Registry

B-1049 Bruxelles/Brussel

Faksi (32-2) 295 01 28

---

(1)  Keskitetty myynti koskee kaikentyyppisiä lähetysoikeuksia: ilmaistelevisio, maksutelevisio, kertamaksullinen televisio (pay-per-view), maanpäälliset lähetykset, kaapeli- ja satelliittilähetykset, suorat lähetykset, jälkilähetykset, koko tapahtuman, sen osan tai huippuhetkistä laaditun koosteen lähetys sekä radiolähetykset. Se koskee myös kaikkiin nykyisiin tai tuleviin tekniikoihin liittyviä oikeuksia (esim. UMTS, Internet, Business TV).

(2)  EUVL C 261, 30.10.2003, s. 13.

---

| 14.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 229/16

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.3545 — Rewe/ASP)

(2004/C 229/05)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 3. syyskuuta 2004 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain saksan kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | ilmaiseksi kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot. |
| --- | --- |

—

ilmaiseksi kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot.

| — | sähköisessä muodossa Celex-sivuston ”CDE” versiossa asiakirjanumerolla 32004M3545. Celex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/celex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa Celex-sivuston ”CDE” versiossa asiakirjanumerolla 32004M3545. Celex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/celex)

---

| 14.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 229/16

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.3539 — Goldman Sachs/QMH)

(2004/C 229/06)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 7. syyskuuta 2004 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | ilmaiseksi kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot. |
| --- | --- |

—

ilmaiseksi kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot.

| — | sähköisessä muodossa Celex-sivuston ”CEN” versiossa asiakirjanumerolla 32004M3539. Celex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/celex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa Celex-sivuston ”CEN” versiossa asiakirjanumerolla 32004M3539. Celex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/celex)

---