# Uradni list C 244/1. o

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 244 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 471. oktober 2004 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 244

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 471. oktober 2004

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Komisija |
| 2004/C 244/1 | Menjalni tečaji evra | 1 |
| 2004/C 244/2 | Sporočilo Komisije — Smernice skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 244/3 | Predhodna priglasitev koncentracije (Št. primera COMP/M.3569 – Wendel Investissement/Bureau Veritas) (
  1
  ) | 18 |
| 2004/C 244/4 | Seznam KOM dokumentov, razen zakonodajnih predlogov, ki jih je Komisija sprejela od 1.8.2004 do 31.8.2004 | 19 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacija

Komisija

2004/C 244/1

Menjalni tečaji evra

1

2004/C 244/2

Sporočilo Komisije — Smernice skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (
  1
  )

1

2

2004/C 244/3

Predhodna priglasitev koncentracije (Št. primera COMP/M.3569 – Wendel Investissement/Bureau Veritas) (
  1
  )

1

18

2004/C 244/4

Seznam KOM dokumentov, razen zakonodajnih predlogov, ki jih je Komisija sprejela od 1.8.2004 do 31.8.2004

19

| | II   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2004/C 244/5 | Seznam zakonodajnih predlogov, ki jih je Komisija sprejela od 1.8.2004 do 31.8.2004 | 20 |

II   Pripravljalni akti

Komisija

2004/C 244/5

Seznam zakonodajnih predlogov, ki jih je Komisija sprejela od 1.8.2004 do 31.8.2004

20

| | III   Obvestila |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2004/C 244/6 | Razpis za predloge — Skupni usklajeni program Evropske unije za raziskave konjunkture pri podjetnikih in potrošnikih | 21 |

III   Obvestila

Komisija

2004/C 244/6

Razpis za predloge — Skupni usklajeni program Evropske unije za raziskave konjunkture pri podjetnikih in potrošnikih

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacija

Komisija

| 1.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/1

---

Menjalni tečaji evra (1)

30. septembra 2004

(2004/C 244/01)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2409 |
| JPY | japonski jen | 137,17 |
| DKK | danska krona | 7,4416 |
| GBP | funt šterling | 0,6868 |
| SEK | švedska krona | 9,0588 |
| CHF | švicarski frank | 1,5524 |
| ISK | islandska krona | 87,85 |
| NOK | norveška krona | 8,341 |
| BGN | lev | 1,9559 |
| CYP | ciprski funt | 0,5756 |
| CZK | češka krona | 31,66 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 247,41 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6677 |
| MTL | malteška lira | 0,4289 |
| PLN | poljski zlot | 4,3797 |
| ROL | romunski leu | 41 135 |
| SIT | slovenski tolar | 239,98 |
| SKK | slovaška krona | 40,055 |
| TRL | turška lira | 1 863 600 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7212 |
| CAD | kanadski dolar | 1,574 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,6745 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8414 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0937 |
| KRW | junokorejski won | 1 429,39 |
| ZAR | junoafriški rand | 7,9792 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2409

JPY

japonski jen

137,17

DKK

danska krona

7,4416

GBP

funt šterling

0,6868

SEK

švedska krona

9,0588

CHF

švicarski frank

1,5524

ISK

islandska krona

87,85

NOK

norveška krona

8,341

BGN

lev

1,9559

CYP

ciprski funt

0,5756

CZK

češka krona

31,66

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

247,41

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6677

MTL

malteška lira

0,4289

PLN

poljski zlot

4,3797

ROL

romunski leu

41 135

SIT

slovenski tolar

239,98

SKK

slovaška krona

40,055

TRL

turška lira

1 863 600

AUD

avstralski dolar

1,7212

CAD

kanadski dolar

1,574

HKD

hongkonški dolar

9,6745

NZD

novozelandski dolar

1,8414

SGD

singapurski dolar

2,0937

KRW

junokorejski won

1 429,39

ZAR

junoafriški rand

7,9792

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 1.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/2

---

SPOROČILO KOMISIJE

SMERNICE SKUPNOSTI O DRŽAVNI POMOČI ZA REŠEVANJE IN PRESTRUKTURIRANJE PODJETIJ V TEŽAVAH

(2004/C 244/02)

(Besedilo velja za EGP)

1.   UVOD

| 1. | Komisija je prvotne Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (1) sprejela leta 1994. Leta 1997 je Komisija dodala posebna pravila za področje kmetijstva (2). Leta 1999 (3) je bila sprejeta nova različica Smernic, ki bo prenehala veljati 9. oktobra 2004. |
| --- | --- |

1.

Komisija je prvotne Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (1) sprejela leta 1994. Leta 1997 je Komisija dodala posebna pravila za področje kmetijstva (2). Leta 1999 (3) je bila sprejeta nova različica Smernic, ki bo prenehala veljati 9. oktobra 2004.

| 2. | Komisija želi s to različico smernic, katere besedilo temelji na prejšnjih različicah, uvesti določene spremembe in pojasnila, ki so jih spodbudili številni dejavniki. |
| --- | --- |

2.

Komisija želi s to različico smernic, katere besedilo temelji na prejšnjih različicah, uvesti določene spremembe in pojasnila, ki so jih spodbudili številni dejavniki.

| 3. | Glede na sklepe zasedanj Evropskega sveta v Stockholmu dne 23. in 24. marca 2001 in v Barceloni dne 15. in 16. marca 2002, na katerih so bile države članice pozvane, naj še naprej zmanjšujejo delež državne pomoči kot odstotek bruto domačega proizvoda in jo preusmerjajo proti bolj horizontalnim ciljem skupnega interesa, vključno s kohezijskimi cilji, se zdi podrobnejše proučevanje izkrivljanja, nastalega zaradi odobritve pomoči za ukrepe reševanja in prestrukturiranja, upravičen. To je tudi skladno s sklepi Evropskega sveta v Lizboni dne 23. in 24. marca 2000, katerih cilj je povečanje konkurenčnosti evropskega gospodarstva. |
| --- | --- |

3.

Glede na sklepe zasedanj Evropskega sveta v Stockholmu dne 23. in 24. marca 2001 in v Barceloni dne 15. in 16. marca 2002, na katerih so bile države članice pozvane, naj še naprej zmanjšujejo delež državne pomoči kot odstotek bruto domačega proizvoda in jo preusmerjajo proti bolj horizontalnim ciljem skupnega interesa, vključno s kohezijskimi cilji, se zdi podrobnejše proučevanje izkrivljanja, nastalega zaradi odobritve pomoči za ukrepe reševanja in prestrukturiranja, upravičen. To je tudi skladno s sklepi Evropskega sveta v Lizboni dne 23. in 24. marca 2000, katerih cilj je povečanje konkurenčnosti evropskega gospodarstva.

| 4. | Izstop neučinkovitih podjetij je običajen del delovanja trga. Ne sme biti običajno, da država rešuje podjetje, ki zaide v težave. Pomoč za ukrepe reševanja in prestrukturiranja je povzročila enega od najbolj spornih primerov državne pomoči v preteklosti in spada med najbolj izkrivljajoče oblike državne pomoči. Zato mora veljati splošno pravilo o prepovedi državne pomoči, določeno v Pogodbi, odstopanja od tega pravila pa je treba omejiti. |
| --- | --- |

4.

Izstop neučinkovitih podjetij je običajen del delovanja trga. Ne sme biti običajno, da država rešuje podjetje, ki zaide v težave. Pomoč za ukrepe reševanja in prestrukturiranja je povzročila enega od najbolj spornih primerov državne pomoči v preteklosti in spada med najbolj izkrivljajoče oblike državne pomoči. Zato mora veljati splošno pravilo o prepovedi državne pomoči, določeno v Pogodbi, odstopanja od tega pravila pa je treba omejiti.

| 5. | Nadalje se podkrepi načelo o enkratni pomoči („enkrat in zadnjič“), da bi se izognili temu, da bi se pomoč za reševanje in prestrukturiranje uporabljala za umetno ohranjanje podjetij pri življenju. |
| --- | --- |

5.

Nadalje se podkrepi načelo o enkratni pomoči („enkrat in zadnjič“), da bi se izognili temu, da bi se pomoč za reševanje in prestrukturiranje uporabljala za umetno ohranjanje podjetij pri življenju.

| 6. | Smernice iz leta 1999 razlikujejo med podporo za reševanje in podporo za prestrukturiranje, pri čemer je podpora za reševanje definirana kot začasna pomoč podjetju v težavah, da ostane pri življenju, za obdobje, ki je potrebno za izdelavo načrta za prestrukturiranje in/ali likvidacijo. Načeloma v tej fazi ni mogoče sprejeti nobenih ukrepov za prestrukturiranje, ki bi bili financirani z državno pomočjo. Vendar pa takšno strogo ločevanje med reševanjem in prestrukturiranjem povzroča težave. Podjetja v težavah morajo morda že sprejeti določene nujne strukturne ukrepe, da s tem ustavijo ali zmanjšajo slabšanje finančnega položaja v fazi reševanja. Te smernice zato razširjajo pojem „pomoči za reševanje“, da bodo lahko upravičenci sprejeli nujne ukrepe, ki so lahko tudi strukturne narave, kot so takojšnje zaprtje poslovalnice ali druga oblika opustitve dejavnosti, ki prinašajo izgubo. Zaradi nujnosti takšne pomoči morajo imeti države članice priložnost, da se odločijo za poenostavljeni postopek za njihovo odobritev. |
| --- | --- |

6.

Smernice iz leta 1999 razlikujejo med podporo za reševanje in podporo za prestrukturiranje, pri čemer je podpora za reševanje definirana kot začasna pomoč podjetju v težavah, da ostane pri življenju, za obdobje, ki je potrebno za izdelavo načrta za prestrukturiranje in/ali likvidacijo. Načeloma v tej fazi ni mogoče sprejeti nobenih ukrepov za prestrukturiranje, ki bi bili financirani z državno pomočjo. Vendar pa takšno strogo ločevanje med reševanjem in prestrukturiranjem povzroča težave. Podjetja v težavah morajo morda že sprejeti določene nujne strukturne ukrepe, da s tem ustavijo ali zmanjšajo slabšanje finančnega položaja v fazi reševanja. Te smernice zato razširjajo pojem „pomoči za reševanje“, da bodo lahko upravičenci sprejeli nujne ukrepe, ki so lahko tudi strukturne narave, kot so takojšnje zaprtje poslovalnice ali druga oblika opustitve dejavnosti, ki prinašajo izgubo. Zaradi nujnosti takšne pomoči morajo imeti države članice priložnost, da se odločijo za poenostavljeni postopek za njihovo odobritev.

| 7. | Glede pomoči za prestrukturiranje, ki temelji na smernicah iz leta 1994, so smernice iz leta 1999 še naprej zahtevale od upravičenca precejšen prispevek za prestrukturiranje. V okviru teh sprememb je primerno ponovno še jasneje poudariti načelo, da mora biti ta prispevek realen in v njem ne sme biti všteta nobena pomoč. Prispevek upravičenca ima dvojni namen: po eni strani pokaže zaupanje trgov (lastnikov, upnikov) v to, da lahko podjetje v primernem časovnem obdobju obnovi sposobnost preživetja. Po drugi strani pa zagotavlja, da se pomoč za prestrukturiranje omeji na najnižjo vsoto, ki je potrebna za obnovo sposobnosti preživetja in se hkrati omejitev izkrivljanja konkurence. V zvezi s tem Komisija zahteva tudi izravnalne ukrepe, da se čimbolj zmanjša učinek na konkurente. |
| --- | --- |

7.

Glede pomoči za prestrukturiranje, ki temelji na smernicah iz leta 1994, so smernice iz leta 1999 še naprej zahtevale od upravičenca precejšen prispevek za prestrukturiranje. V okviru teh sprememb je primerno ponovno še jasneje poudariti načelo, da mora biti ta prispevek realen in v njem ne sme biti všteta nobena pomoč. Prispevek upravičenca ima dvojni namen: po eni strani pokaže zaupanje trgov (lastnikov, upnikov) v to, da lahko podjetje v primernem časovnem obdobju obnovi sposobnost preživetja. Po drugi strani pa zagotavlja, da se pomoč za prestrukturiranje omeji na najnižjo vsoto, ki je potrebna za obnovo sposobnosti preživetja in se hkrati omejitev izkrivljanja konkurence. V zvezi s tem Komisija zahteva tudi izravnalne ukrepe, da se čimbolj zmanjša učinek na konkurente.

| 8. | Določba o pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah je zakonita le ob upoštevanju določenih pogojev. Upravičujejo jo lahko na primer socialni ali regionalno politični razlogi, potreba po upoštevanju koristne vloge, ki jo v gospodarstvu igrajo mala in srednje velika podjetja („MSP“), ali v izjemnem primeru želja po vzdrževanju konkurenčne tržne strukture, ko bi izginjanje podjetij lahko vodilo k monopolni ali hudi oligopolni situaciji. Pod drugi strani pa ne bi bilo upravičeno, če bi umetno obdržati pri življenju podjetje v sektorju z dolgoročno strukturno presežno zmogljivostjo ali v primeru, da lahko podjetje preživi le s pomočjo ponavljajočih se državnih posegov. |
| --- | --- |

8.

Določba o pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah je zakonita le ob upoštevanju določenih pogojev. Upravičujejo jo lahko na primer socialni ali regionalno politični razlogi, potreba po upoštevanju koristne vloge, ki jo v gospodarstvu igrajo mala in srednje velika podjetja („MSP“), ali v izjemnem primeru želja po vzdrževanju konkurenčne tržne strukture, ko bi izginjanje podjetij lahko vodilo k monopolni ali hudi oligopolni situaciji. Pod drugi strani pa ne bi bilo upravičeno, če bi umetno obdržati pri življenju podjetje v sektorju z dolgoročno strukturno presežno zmogljivostjo ali v primeru, da lahko podjetje preživi le s pomočjo ponavljajočih se državnih posegov.

2.   OPREDELITVE IN PODROČJE UPORABE SMERNIC TER POVEZAVE Z DRUGIMI BESEDILI O DRŽAVNI POMOČI

2.1   Pojem „podjetje v težavah“

| 9. | Skupnost nima opredelitve „podjetja v težavah“. Za namene teh smernic pa Komisija šteje za podjetje v težavah, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali s sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov, preprečiti izgube, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe. |
| --- | --- |

9.

Skupnost nima opredelitve „podjetja v težavah“. Za namene teh smernic pa Komisija šteje za podjetje v težavah, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali s sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov, preprečiti izgube, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe.

| 10. | Za namen teh smernic je podjetje v težavah načeloma in ne glede na velikost, zlasti v naslednjih okoliščinah:






  (a) | v primeru družbe z omejeno odgovornostjo (4), pri kateri je izgubljena več kot polovica njenega osnovnega kapitala (5), in je bila v preteklih 12 mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala ali |
| --- | --- | --- |

10.

Za namen teh smernic je podjetje v težavah načeloma in ne glede na velikost, zlasti v naslednjih okoliščinah:

(a)

v primeru družbe z omejeno odgovornostjo (4), pri kateri je izgubljena več kot polovica njenega osnovnega kapitala (5), in je bila v preteklih 12 mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala ali

| (b) | v primeru podjetja, v katerem nosi vsaj nekaj članov neomejeno odgovornost za dolg podjetja (6), kjer je izguba dosegla več kot polovico njenega kapitala, prikazanega v računovodski evidenci podjetja, in je bila v preteklih 12 mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala ali |
| --- | --- |

(b)

v primeru podjetja, v katerem nosi vsaj nekaj članov neomejeno odgovornost za dolg podjetja (6), kjer je izguba dosegla več kot polovico njenega kapitala, prikazanega v računovodski evidenci podjetja, in je bila v preteklih 12 mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala ali

| (c) | ne glede na vrsto zadevnega podjetja, če po domači zakonodaji izpolnjuje kriterije za uvedbo kolektivnih postopkov insolventnosti. |
| --- | --- |

(c)

ne glede na vrsto zadevnega podjetja, če po domači zakonodaji izpolnjuje kriterije za uvedbo kolektivnih postopkov insolventnosti.

| 11. | Podjetje lahko velja za podjetje v težavah, tudi če ni izpolnjena nobena od okoliščin določenih v točki 10, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti ali zmanjševanje čiste vrednosti sredstev. V težjih primerih je lahko podjetje že postalo plačilno nesposobno ali je po domačem pravu že v kolektivnem postopku v primeru insolventnosti.V slednjem primeru se te smernice uporabljajo za vsako pomoč, dodeljeno v okviru takšnih postopkov, katerih cilj je nadaljevanje poslovanja podjetja. V vsakem primeru pa je podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov, ne more opomoči. |
| --- | --- |

11.

Podjetje lahko velja za podjetje v težavah, tudi če ni izpolnjena nobena od okoliščin določenih v točki 10, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti ali zmanjševanje čiste vrednosti sredstev. V težjih primerih je lahko podjetje že postalo plačilno nesposobno ali je po domačem pravu že v kolektivnem postopku v primeru insolventnosti.V slednjem primeru se te smernice uporabljajo za vsako pomoč, dodeljeno v okviru takšnih postopkov, katerih cilj je nadaljevanje poslovanja podjetja. V vsakem primeru pa je podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov, ne more opomoči.

| 12. | V okviru teh Smernic na novo ustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, tudi če je njegov začetni finančni položaj negotov.Primer takšnega podjetja je, ko po likvidaciji podjetja nastane novo podjetje, ki le prevzame premoženje starega podjetja. Podjetje načeloma velja za novoustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na zadevnem področju. Šele po izteku tega obdobja postane upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, če:






  (a) | izpolnjuje pogoje za podjetje v težavah v smislu teh smernic in |
| --- | --- | --- |

12.

V okviru teh Smernic na novo ustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, tudi če je njegov začetni finančni položaj negotov.Primer takšnega podjetja je, ko po likvidaciji podjetja nastane novo podjetje, ki le prevzame premoženje starega podjetja. Podjetje načeloma velja za novoustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na zadevnem področju. Šele po izteku tega obdobja postane upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, če:

(a)

izpolnjuje pogoje za podjetje v težavah v smislu teh smernic in

| (b) | ni del večje poslovne skupine (7), razen pod pogoji, določenimi v točki 13. |
| --- | --- |

(b)

ni del večje poslovne skupine (7), razen pod pogoji, določenimi v točki 13.

| 13. | Podjetje, ki pripada večji poslovni skupini ali ga je ta skupina prevzela, običajno ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama. Če podjetje v težavah ustanovi podružnico, veljata podružnica in podjetje v težavah, ki jo nadzoruje, za skupino in lahko prejmeta pomoč pod pogoji, določenimi v tej točki. |
| --- | --- |

13.

Podjetje, ki pripada večji poslovni skupini ali ga je ta skupina prevzela, običajno ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama. Če podjetje v težavah ustanovi podružnico, veljata podružnica in podjetje v težavah, ki jo nadzoruje, za skupino in lahko prejmeta pomoč pod pogoji, določenimi v tej točki.

2.2   Opredelitev „pomoči za reševanje in prestrukturiranje“

| 14. | Pomoč za reševanje in pomoč za prestrukturiranje sta zajeti v istih smernicah, ker se v obeh primerih država sooča s podjetjem v težavah ter sta reševanje in prestrukturiranje dve stopnji istega postopka, čeprav zahtevata različne procese. |
| --- | --- |

14.

Pomoč za reševanje in pomoč za prestrukturiranje sta zajeti v istih smernicah, ker se v obeh primerih država sooča s podjetjem v težavah ter sta reševanje in prestrukturiranje dve stopnji istega postopka, čeprav zahtevata različne procese.

| 15. | Pomoč za reševanje je po naravi začasna in povratna pomoč. Njen osnovni cilj je omogočiti, da podjetje v težavah ostane pri življenju v obdobju, ki je potrebno za izdelavo načrta za prestrukturiranje/likvidacijo. Splošno načelo je, da pomoč za reševanje omogoča začasno podporo podjetju, ki se sooča z precejšnjim poslabšanjem finančnega položaja, ki se kaže v hudi likvidnostni krizi ali dejanski plačilni nesposobnosti. Takšna začasna pomoč mora omogočiti čas za analiziranje okoliščin, ki so povzročile težave, ter za razvoj ustreznega načrta za reševanje teh težav. Poleg tega mora biti pomoč za reševanje omejena na najnižjo potrebno vsoto. Z drugimi besedami, pomoč za reševanje nudi podjetju v težavah kratek odlog za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev. Pomoč mora predstavljati povratno likvidnostno pomoč v obliki poroštev za posojilo ali posojil, z obrestno mero, ki je vsaj primerljiva z obrestnimi merami posojil zdravim podjetjem in zlasti referenčnimi merami, ki jih je sprejela Komisija. Pomoč za reševanje ne sme financirati strukturnih ukrepov, ki ne zahtevajo takojšnjega ukrepanja, kot so spontana in nepreklicna udeležba države pri lastnih sredstvih podjetja. |
| --- | --- |

15.

Pomoč za reševanje je po naravi začasna in povratna pomoč. Njen osnovni cilj je omogočiti, da podjetje v težavah ostane pri življenju v obdobju, ki je potrebno za izdelavo načrta za prestrukturiranje/likvidacijo. Splošno načelo je, da pomoč za reševanje omogoča začasno podporo podjetju, ki se sooča z precejšnjim poslabšanjem finančnega položaja, ki se kaže v hudi likvidnostni krizi ali dejanski plačilni nesposobnosti. Takšna začasna pomoč mora omogočiti čas za analiziranje okoliščin, ki so povzročile težave, ter za razvoj ustreznega načrta za reševanje teh težav. Poleg tega mora biti pomoč za reševanje omejena na najnižjo potrebno vsoto. Z drugimi besedami, pomoč za reševanje nudi podjetju v težavah kratek odlog za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev. Pomoč mora predstavljati povratno likvidnostno pomoč v obliki poroštev za posojilo ali posojil, z obrestno mero, ki je vsaj primerljiva z obrestnimi merami posojil zdravim podjetjem in zlasti referenčnimi merami, ki jih je sprejela Komisija. Pomoč za reševanje ne sme financirati strukturnih ukrepov, ki ne zahtevajo takojšnjega ukrepanja, kot so spontana in nepreklicna udeležba države pri lastnih sredstvih podjetja.

| 16. | Takoj ko je načrt za prestrukturiranje in likvidacijo, na katerega se nanaša prošnja za pomoč, potrjen in se začne izvajati, se vsa nadaljnja pomoč šteje za pomoč za prestrukturiranje. Ukrepi, vključno s strukturnimi ukrepi, ki jih je zaradi preprečevanja nadaljnjih izgub treba izvesti takoj, (na primer takojšnje prenehanje deficitnega področja dejavnosti), se lahko financirajo s pomočjo za reševanje, ob upoštevanju pogojev, omenjenih v delu 3.1 za posamezne pomoči in delu 4.3 za programe pomoči. Država članica bo morala dokazati nujnost takojšnje izvedbe takšnih strukturnih ukrepov, razen v primeru uporabe poenostavljenega postopka iz dela 3.1.2 Pomoč za reševanje običajno ne sme biti dodeljena za finančno prestrukturiranje. |
| --- | --- |

16.

Takoj ko je načrt za prestrukturiranje in likvidacijo, na katerega se nanaša prošnja za pomoč, potrjen in se začne izvajati, se vsa nadaljnja pomoč šteje za pomoč za prestrukturiranje. Ukrepi, vključno s strukturnimi ukrepi, ki jih je zaradi preprečevanja nadaljnjih izgub treba izvesti takoj, (na primer takojšnje prenehanje deficitnega področja dejavnosti), se lahko financirajo s pomočjo za reševanje, ob upoštevanju pogojev, omenjenih v delu 3.1 za posamezne pomoči in delu 4.3 za programe pomoči. Država članica bo morala dokazati nujnost takojšnje izvedbe takšnih strukturnih ukrepov, razen v primeru uporabe poenostavljenega postopka iz dela 3.1.2 Pomoč za reševanje običajno ne sme biti dodeljena za finančno prestrukturiranje.

| 17. | Prestrukturiranje, na drugi strani, temelji na izvedljivem, skladnem in daljnosežnem načrtu za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja. Prestrukturiranje običajno vključuje enega ali več naslednjih elementov: reorganizacijo in racionalizacijo dejavnosti podjetja na učinkovitejšem temelju, ki običajno vključuje prenehanje deficitnih dejavnosti, prestrukturiranje tistih obstoječih dejavnosti, ki lahko znova postanejo konkurenčne, in po možnosti širitevv smeri novih in donosnih dejavnosti. Fizično prestrukturiranje mora običajno spremljati še finančno prestrukturiranje (kapitalske naložbe, zmanjšanje dolgov). Vendar pa ukrepi za prestrukturiranje, na katere se nanašajo te smernice, ne smejo biti omejeni na finančno pomoč, namenjeno pokritju preteklih izgub, ne da bi se ugotavljali razlogi za te izgube. |
| --- | --- |

17.

Prestrukturiranje, na drugi strani, temelji na izvedljivem, skladnem in daljnosežnem načrtu za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja. Prestrukturiranje običajno vključuje enega ali več naslednjih elementov: reorganizacijo in racionalizacijo dejavnosti podjetja na učinkovitejšem temelju, ki običajno vključuje prenehanje deficitnih dejavnosti, prestrukturiranje tistih obstoječih dejavnosti, ki lahko znova postanejo konkurenčne, in po možnosti širitevv smeri novih in donosnih dejavnosti. Fizično prestrukturiranje mora običajno spremljati še finančno prestrukturiranje (kapitalske naložbe, zmanjšanje dolgov). Vendar pa ukrepi za prestrukturiranje, na katere se nanašajo te smernice, ne smejo biti omejeni na finančno pomoč, namenjeno pokritju preteklih izgub, ne da bi se ugotavljali razlogi za te izgube.

2.3   Področje uporabe

| 18. | Te smernice se uporabljajo za podjetja v vseh sektorjih, razen podjetij, ki delujejo v sektorju premoga (8) ali jekla (9), ne glede na katera koli posebna pravila za podjetja v težavah v zadevnem sektorju (10). Z izjemo točke 79 (11), veljajo za ribiški sektor in sektor ribogojništva, ob upoštevanju posebnih pravil, opredeljenih v Smernicah za pregled državne pomoči ribištvu in ribogojništvu (12). Poglavje 5 vsebuje nekatera dodatna pravila za kmetijstvo. |
| --- | --- |

18.

Te smernice se uporabljajo za podjetja v vseh sektorjih, razen podjetij, ki delujejo v sektorju premoga (8) ali jekla (9), ne glede na katera koli posebna pravila za podjetja v težavah v zadevnem sektorju (10). Z izjemo točke 79 (11), veljajo za ribiški sektor in sektor ribogojništva, ob upoštevanju posebnih pravil, opredeljenih v Smernicah za pregled državne pomoči ribištvu in ribogojništvu (12). Poglavje 5 vsebuje nekatera dodatna pravila za kmetijstvo.

2.4   Združljivost s skupnim trgom

| 19. | Člen 87(2) in (3) Pogodbe predvideva možnost, da pomoč v okviru člena 87(1) velja za združljivo s skupnim trgom. Razen primerov pomoči, predvidenih v členu 87(2), zlasti pomoči za nadomestitev škode, ki jo povzročijo naravne nesreče ali izjemni dogodki, ki niso zajeti v teh smernicah, je člen 87(3)(c) edina podlaga, na kateri se pomoč podjetjem v težavah lahko šteje za združljivo. Na podlagi te določbe je Komisija pristojna za odobritev „pomoči za olajšanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti (...), v kolikor takšna pomoč ne škoduje pogojem poslovanja v tolikšni meri, ki je v nasprotju s skupnim interesom“. To bi bilo zlasti v primeru pomoči za odpravo neskladja, ki so ga povzročile tržne napake, ali za zagotavljanje gospodarske in socialne kohezije. |
| --- | --- |

19.

Člen 87(2) in (3) Pogodbe predvideva možnost, da pomoč v okviru člena 87(1) velja za združljivo s skupnim trgom. Razen primerov pomoči, predvidenih v členu 87(2), zlasti pomoči za nadomestitev škode, ki jo povzročijo naravne nesreče ali izjemni dogodki, ki niso zajeti v teh smernicah, je člen 87(3)(c) edina podlaga, na kateri se pomoč podjetjem v težavah lahko šteje za združljivo. Na podlagi te določbe je Komisija pristojna za odobritev „pomoči za olajšanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti (...), v kolikor takšna pomoč ne škoduje pogojem poslovanja v tolikšni meri, ki je v nasprotju s skupnim interesom“. To bi bilo zlasti v primeru pomoči za odpravo neskladja, ki so ga povzročile tržne napake, ali za zagotavljanje gospodarske in socialne kohezije.

| 20. | Glede na to, da je ogrožen obstoj podjetja v težavah, se dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja, to podjetje toliko časa ne more šteti k ustreznim instrumentom za pospeševanje drugih ciljev javne politike.Posledično Komisija meni, da lahko zgolj ob izpolnjevanju pogojev, opredeljenih v teh smernicah, pomoč podjetjem v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti, ne da bi ob tem škodila trgovini v tolikšni meri, ki je v nasprotju z interesom Skupnosti. Če se podjetja, ki naj bi prejela pomoč za reševanje in prestrukturiranje, nahajajo na območjih, ki prejemajo podporo, bo Komisija upoštevala regionalne ozire iz člena 87(3)(a) in (c) Pogodbe, kot je opisano v točkah 55 in 56. |
| --- | --- |

20.

Glede na to, da je ogrožen obstoj podjetja v težavah, se dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja, to podjetje toliko časa ne more šteti k ustreznim instrumentom za pospeševanje drugih ciljev javne politike.Posledično Komisija meni, da lahko zgolj ob izpolnjevanju pogojev, opredeljenih v teh smernicah, pomoč podjetjem v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti, ne da bi ob tem škodila trgovini v tolikšni meri, ki je v nasprotju z interesom Skupnosti. Če se podjetja, ki naj bi prejela pomoč za reševanje in prestrukturiranje, nahajajo na območjih, ki prejemajo podporo, bo Komisija upoštevala regionalne ozire iz člena 87(3)(a) in (c) Pogodbe, kot je opisano v točkah 55 in 56.

| 21. | Komisija bo zlasti pozorna na potrebo po preprečevanju uporabe teh smernic za obhajanje načel, določenih v obstoječih okvirih in smernicah. |
| --- | --- |

21.

Komisija bo zlasti pozorna na potrebo po preprečevanju uporabe teh smernic za obhajanje načel, določenih v obstoječih okvirih in smernicah.

| 22. | Na ocenitev pomoči za reševanje in prestrukturiranje ne smejo vplivati spremembe v lastništvu podjetja, ki mu je namenjena pomoč. |
| --- | --- |

22.

Na ocenitev pomoči za reševanje in prestrukturiranje ne smejo vplivati spremembe v lastništvu podjetja, ki mu je namenjena pomoč.

2.5   Prejemniki predhodne nezakonite pomoči

| 23. | Če je bila podjetju v težavah predhodno dodeljena nezakonita pomoč, glede katere je Komisija sprejela negativno odločbo z nalogom za povračilo, in če takšno povračilo ni bilo opravljeno, v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (13), bo ocena kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje za isto podjetje upoštevala najprej kumulativni učinek stare pomoči in nove pomoči in nato dejstvo, da stara pomoč ni bila povrnjena (14). |
| --- | --- |

23.

Če je bila podjetju v težavah predhodno dodeljena nezakonita pomoč, glede katere je Komisija sprejela negativno odločbo z nalogom za povračilo, in če takšno povračilo ni bilo opravljeno, v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (13), bo ocena kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje za isto podjetje upoštevala najprej kumulativni učinek stare pomoči in nove pomoči in nato dejstvo, da stara pomoč ni bila povrnjena (14).

3.   SPLOŠNI POGOJI ZA ODOBRITEV KOMISIJI POSAMIČNO PRIGLAŠENE POMOČI ZA REŠEVANJE IN/ALI PRESTRUKTURIRANJE

| 24. | To poglavje obravnava izključno ukrepe pomoči, ki so Komisiji priglašeni posamično. Komisija lahko pod določenimi pogoji odobri programe pomoči za reševanje in prestrukturiranje. Ti pogoji so določeni v poglavju 4. |
| --- | --- |

24.

To poglavje obravnava izključno ukrepe pomoči, ki so Komisiji priglašeni posamično. Komisija lahko pod določenimi pogoji odobri programe pomoči za reševanje in prestrukturiranje. Ti pogoji so določeni v poglavju 4.

3.1   Pomoč za reševanje

3.1.1   Pogoji

| 25. | Za odobritev s strani Komisije mora biti pomoč za reševanje, kakor je opredeljena v točki 15:






  (a) | likvidnostna pomoč v obliki poroštev za posojilo ali v obliki posojil (15); v obeh primerih mora biti obrestna mera vsaj primerljiva z obrestno mero, ki jo plačujejo zdrava podjetja, in zlasti z referenčnimi merami, ki jih je sprejela Komisija. Vsako posojilo je treba odplačati in vsako poroštvo mora prenehati v obdobju največ 6 mesecev po izplačilu prvega obroka podjetju; |
| --- | --- | --- |

25.

Za odobritev s strani Komisije mora biti pomoč za reševanje, kakor je opredeljena v točki 15:

(a)

likvidnostna pomoč v obliki poroštev za posojilo ali v obliki posojil (15); v obeh primerih mora biti obrestna mera vsaj primerljiva z obrestno mero, ki jo plačujejo zdrava podjetja, in zlasti z referenčnimi merami, ki jih je sprejela Komisija. Vsako posojilo je treba odplačati in vsako poroštvo mora prenehati v obdobju največ 6 mesecev po izplačilu prvega obroka podjetju;

| (b) | biti utemeljena z resnimi socialnimi težavami in ne sme imeti neupravičenih škodljivih učinkov prelivanja na druge države članice; |
| --- | --- |

(b)

biti utemeljena z resnimi socialnimi težavami in ne sme imeti neupravičenih škodljivih učinkov prelivanja na druge države članice;

| (c) | pri priglasitvi opremljena z zagotovilom zadevne države članice, da bo najkasneje šest mesecev po odobritvi ukrepa pomoči za reševanje, v primeru nepriglašene pomoči pa po prvem izvajanju tega ukrepa, Komisiji predložila načrt za prestrukturiranje ali načrt za likvidacijo ali dokazilo, da je bilo posojilo v celoti povrnjeno in/ali da je poroštvo prenehalo; |
| --- | --- |

(c)

pri priglasitvi opremljena z zagotovilom zadevne države članice, da bo najkasneje šest mesecev po odobritvi ukrepa pomoči za reševanje, v primeru nepriglašene pomoči pa po prvem izvajanju tega ukrepa, Komisiji predložila načrt za prestrukturiranje ali načrt za likvidacijo ali dokazilo, da je bilo posojilo v celoti povrnjeno in/ali da je poroštvo prenehalo;

| (d) | omejena na znesek, ki je potrebna za delovanje podjetja v obdobju, za katerega je odobrena pomoč. Ta količina lahko vključuje pomoč za nujne strukturne ukrepe v skladu s točko 16. Potrebna količina mora temeljiti na likvidnostnih potrebah podjetja, ki želi preprečiti nadaljnje dolgove. Pri ugotavljanju tega zneska se upošteva rezultat formule iz Priloge. Kakršna koli pomoč za reševanje, ki presega rezultat tega izračuna, mora biti ustrezno obrazložena; |
| --- | --- |

(d)

omejena na znesek, ki je potrebna za delovanje podjetja v obdobju, za katerega je odobrena pomoč. Ta količina lahko vključuje pomoč za nujne strukturne ukrepe v skladu s točko 16. Potrebna količina mora temeljiti na likvidnostnih potrebah podjetja, ki želi preprečiti nadaljnje dolgove. Pri ugotavljanju tega zneska se upošteva rezultat formule iz Priloge. Kakršna koli pomoč za reševanje, ki presega rezultat tega izračuna, mora biti ustrezno obrazložena;

| (e) | v skladu s pogoji, določenimi v delu 3.3 (načelo o enkratni pomoči („enkrat in zadnjič“)). |
| --- | --- |

(e)

v skladu s pogoji, določenimi v delu 3.3 (načelo o enkratni pomoči („enkrat in zadnjič“)).

| 26. | Če je država članica predložila načrt za prestrukturiranje v okviru šestih mesecev od datuma odobritve ali v primeru nepriglašene pomoči od izvajanja ukrepa, se rok za povrnitev posojila ali prenehanje poroštva podaljša za toliko časa, da Komisija sprejme odločitev o načrtu, razen če Komisija odloči, da takšno podaljšanje ni upravičeno. |
| --- | --- |

26.

Če je država članica predložila načrt za prestrukturiranje v okviru šestih mesecev od datuma odobritve ali v primeru nepriglašene pomoči od izvajanja ukrepa, se rok za povrnitev posojila ali prenehanje poroštva podaljša za toliko časa, da Komisija sprejme odločitev o načrtu, razen če Komisija odloči, da takšno podaljšanje ni upravičeno.

| 27. | Brez poseganja v člen 23 Uredbe (ES) št. 659/1999 in v možnost tožbe pred Sodiščem v skladu z drugim pododstavkom člena 88(2), bo Komisija začela postopke iz člena 88(2) Pogodbe, če država članica ne bo sporočila:






  (a) | verjetnega in utemeljenega načrta za prestrukturiranje ali likvidacijo, ali |
| --- | --- | --- |

27.

Brez poseganja v člen 23 Uredbe (ES) št. 659/1999 in v možnost tožbe pred Sodiščem v skladu z drugim pododstavkom člena 88(2), bo Komisija začela postopke iz člena 88(2) Pogodbe, če država članica ne bo sporočila:

(a)

verjetnega in utemeljenega načrta za prestrukturiranje ali likvidacijo, ali

| (b) | dokazila, da je bilo posojilo v celoti povrnjeno in/ali da je poroštvo prenehalo pred pretekom šestmesečnega roka. |
| --- | --- |

(b)

dokazila, da je bilo posojilo v celoti povrnjeno in/ali da je poroštvo prenehalo pred pretekom šestmesečnega roka.

| 28. | Komisija se lahko v vsakem primeru odloči, da bo začela takšne postopke, brez poseganja v člen 23 Uredbe (ES) št. 659/1999 in v možnost tožbe pred Sodiščem, v skladu z drugim pododstavkom člena 88 Pogodbe, če meni, da je bilo posojilo ali poroštvo zlorabljeno, ali da po preteku šestmesečnega roka ni več razloga za nepovrnjeno pomoč. |
| --- | --- |

28.

Komisija se lahko v vsakem primeru odloči, da bo začela takšne postopke, brez poseganja v člen 23 Uredbe (ES) št. 659/1999 in v možnost tožbe pred Sodiščem, v skladu z drugim pododstavkom člena 88 Pogodbe, če meni, da je bilo posojilo ali poroštvo zlorabljeno, ali da po preteku šestmesečnega roka ni več razloga za nepovrnjeno pomoč.

| 29. | Odobritev pomoči za reševanje nujno ne pomeni, da bo pozneje odobrena tudi pomoč v okviru načrta za prestrukturiranje. Takšna pomoč mora biti ocenjena neodvisno. |
| --- | --- |

29.

Odobritev pomoči za reševanje nujno ne pomeni, da bo pozneje odobrena tudi pomoč v okviru načrta za prestrukturiranje. Takšna pomoč mora biti ocenjena neodvisno.

3.1.2   Poenostavljen postopek

| 30. | Komisija si bo zelo prizadevala, da bo po možnosti v obdobju enega meseca sprejela odločitev v zvezi s pomočmi, ki izpolnjujejo vse pogoje iz dela 3.1.1 ter hkrati vse naslednje zahteve:






  (a) | zadevno podjetje ustreza vsaj enemu od treh kriterijev, določenih v točki 10; |
| --- | --- | --- |

30.

Komisija si bo zelo prizadevala, da bo po možnosti v obdobju enega meseca sprejela odločitev v zvezi s pomočmi, ki izpolnjujejo vse pogoje iz dela 3.1.1 ter hkrati vse naslednje zahteve:

(a)

zadevno podjetje ustreza vsaj enemu od treh kriterijev, določenih v točki 10;

| (b) | pomoč za reševanje je omejena na znesek, ki izhaja iz uporabe formule, določene v Prilogi, in ne presega 10 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

pomoč za reševanje je omejena na znesek, ki izhaja iz uporabe formule, določene v Prilogi, in ne presega 10 milijonov EUR.

3.2   POMOČ ZA PRESTRUKTURIRANJE

3.2.1   Osnovno načelo

| 31. | Pomoč za prestrukturiranje je z vidika konkurence še posebej problematična, saj lahko neprimeren delež bremena strukturnih prilagoditev in spremljajočih socialnih in ekonomskih problemov prenese na druge proizvajalce, ki shajajo brez pomoči, ter na druge države članice. Zato mora veljati splošno načelo, da se pomoč za prestrukturiranje odobri le v okoliščinah, v katerih je mogoče prikazati, da ne nasprotuje interesu Skupnosti. To bo mogoče le v primeru, da so izpolnjeni strogi kriteriji in da obstaja gotovost, da bodo kakršno koli izkrivljanje konkurence nadomestile koristi zaradi preživetja podjetja (na primer če je jasno, da bi neto učinek odpuščanja zaposlenih zaradi prenehanja delovanja podjetja, skupaj z učinki na njene dobavitelje, poglobil težave v zvezi z zaposlovanjem, ali izjemoma če bi imelo izginotje podjetja za rezultat monopolen ali hud oligopolen položaj) in da načeloma obstajajo zadostni izravnalni ukrepi v korist konkurentov. |
| --- | --- |

31.

Pomoč za prestrukturiranje je z vidika konkurence še posebej problematična, saj lahko neprimeren delež bremena strukturnih prilagoditev in spremljajočih socialnih in ekonomskih problemov prenese na druge proizvajalce, ki shajajo brez pomoči, ter na druge države članice. Zato mora veljati splošno načelo, da se pomoč za prestrukturiranje odobri le v okoliščinah, v katerih je mogoče prikazati, da ne nasprotuje interesu Skupnosti. To bo mogoče le v primeru, da so izpolnjeni strogi kriteriji in da obstaja gotovost, da bodo kakršno koli izkrivljanje konkurence nadomestile koristi zaradi preživetja podjetja (na primer če je jasno, da bi neto učinek odpuščanja zaposlenih zaradi prenehanja delovanja podjetja, skupaj z učinki na njene dobavitelje, poglobil težave v zvezi z zaposlovanjem, ali izjemoma če bi imelo izginotje podjetja za rezultat monopolen ali hud oligopolen položaj) in da načeloma obstajajo zadostni izravnalni ukrepi v korist konkurentov.

3.2.2   Pogoji za odobritev pomoči

| 32. | Ob upoštevanju posebnih določb za območja, ki prejemajo podporo, MSP in kmetijski sektor (glej točke 55, 56, 57, 59 in Poglavje 5), bo Komisija odobrila pomoč le pod naslednjimi pogoji: |
| --- | --- |

32.

Ob upoštevanju posebnih določb za območja, ki prejemajo podporo, MSP in kmetijski sektor (glej točke 55, 56, 57, 59 in Poglavje 5), bo Komisija odobrila pomoč le pod naslednjimi pogoji:

Upravičenost podjetja

| 33. | Podjetje mora izpolnjevati pogoje za podjetje v težavah v smislu teh smernic (glej točke od 9 do 13). |
| --- | --- |

33.

Podjetje mora izpolnjevati pogoje za podjetje v težavah v smislu teh smernic (glej točke od 9 do 13).

Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

| 34. | Dodelitev pomoči mora biti pogojena z izvajanjem načrta za prestrukturiranje, ki ga mora v vseh primerih posameznih pomoči potrditi Komisija, razen v primeru MSP, kot je določeno v delu 3.2.5. |
| --- | --- |

34.

Dodelitev pomoči mora biti pogojena z izvajanjem načrta za prestrukturiranje, ki ga mora v vseh primerih posameznih pomoči potrditi Komisija, razen v primeru MSP, kot je določeno v delu 3.2.5.

| 35. | Načrt za prestrukturiranje, katerega trajanje mora biti čim krajše, mora obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v smiselnem časovnem okviru in na podlagi realističnih predvidevanj prihodnjih pogojev poslovanja. Pomoč za prestrukturiranje mora zato biti vezana na trden načrt za prestrukturiranje, h kateremu se zaveže zadevna država članica. Načrt mora biti z vsemi potrebnimi podrobnostmi preložen Komisiji in mora vsebovati tudi tržno raziskavo. Izboljšanje sposobnosti preživetja mora biti v glavnem posledica notranjih ukrepov v načrtu za prestrukturiranje; lahko temelji na zunanjih dejavnikih, kot so spremembe cen in povpraševanja, na katere podjetje nima velikega vpliva, vendar samo, če so tržna predvidevanja splošno potrjena. Prestrukturiranje mora vključevati opustitev dejavnosti, ki bi tudi po prestrukturiranju v povzročale izgube strukturnem smislu. |
| --- | --- |

35.

Načrt za prestrukturiranje, katerega trajanje mora biti čim krajše, mora obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v smiselnem časovnem okviru in na podlagi realističnih predvidevanj prihodnjih pogojev poslovanja. Pomoč za prestrukturiranje mora zato biti vezana na trden načrt za prestrukturiranje, h kateremu se zaveže zadevna država članica. Načrt mora biti z vsemi potrebnimi podrobnostmi preložen Komisiji in mora vsebovati tudi tržno raziskavo. Izboljšanje sposobnosti preživetja mora biti v glavnem posledica notranjih ukrepov v načrtu za prestrukturiranje; lahko temelji na zunanjih dejavnikih, kot so spremembe cen in povpraševanja, na katere podjetje nima velikega vpliva, vendar samo, če so tržna predvidevanja splošno potrjena. Prestrukturiranje mora vključevati opustitev dejavnosti, ki bi tudi po prestrukturiranju v povzročale izgube strukturnem smislu.

| 36. | Načrt za prestrukturiranje mora opisati okoliščine, ki so privedle do težav podjetja, in s tem nuditi temelj za ocenitev ustreznosti predlaganih ukrepov. Med drugim mora upoštevati sedanje stanje in pričakovano povpraševanje in ponudbo na ustreznem proizvodnem trgu v prihodnosti ter vsebovati scenarije, ki odražajo najbolj optimistična, najbolj pesimistična in vmesna predvidevanja ter značilne prednosti in slabosti podjetja. Podjetju mora omogočati, da se razvija v smeri nove strukture, ki mu nudi možnosti za dolgoročno sposobnost preživetja in omogoča, da podjetje stoji na lastnih nogah. |
| --- | --- |

36.

Načrt za prestrukturiranje mora opisati okoliščine, ki so privedle do težav podjetja, in s tem nuditi temelj za ocenitev ustreznosti predlaganih ukrepov. Med drugim mora upoštevati sedanje stanje in pričakovano povpraševanje in ponudbo na ustreznem proizvodnem trgu v prihodnosti ter vsebovati scenarije, ki odražajo najbolj optimistična, najbolj pesimistična in vmesna predvidevanja ter značilne prednosti in slabosti podjetja. Podjetju mora omogočati, da se razvija v smeri nove strukture, ki mu nudi možnosti za dolgoročno sposobnost preživetja in omogoča, da podjetje stoji na lastnih nogah.

| 37. | Načrt mora zagotavljati preobrat, ki bo podjetju omogočil, da bo po zaključku prestrukturiranja vse svoje stroške krilo samo, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami. Pričakovan donos kapitala mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu. Če težave podjetja izvirajo iz napak v sistemu upravljanja podjetja, je treba uvesti ustrezne prilagoditve. |
| --- | --- |

37.

Načrt mora zagotavljati preobrat, ki bo podjetju omogočil, da bo po zaključku prestrukturiranja vse svoje stroške krilo samo, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami. Pričakovan donos kapitala mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu. Če težave podjetja izvirajo iz napak v sistemu upravljanja podjetja, je treba uvesti ustrezne prilagoditve.

Izogibanje neupravičenim izkrivljanjem konkurence

| 38. | Treba je sprejeti ukrepe („izravnalni ukrepi“), ki bodo čim bolj zmanjšali škodljive učinke na pogoje poslovanja, tako da bodo manjši od želenih pozitivnih učinkov. V nasprotnem primeru bo pomoč „v nasprotju s skupnimi interesi“ in zato nezdružljiva s skupnim trgom. Komisija bo pri ugotavljanju ustreznosti izravnalnih ukrepov upoštevala cilj obnove dolgoročne sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

38.

Treba je sprejeti ukrepe („izravnalni ukrepi“), ki bodo čim bolj zmanjšali škodljive učinke na pogoje poslovanja, tako da bodo manjši od želenih pozitivnih učinkov. V nasprotnem primeru bo pomoč „v nasprotju s skupnimi interesi“ in zato nezdružljiva s skupnim trgom. Komisija bo pri ugotavljanju ustreznosti izravnalnih ukrepov upoštevala cilj obnove dolgoročne sposobnosti preživetja.

| 39. | Ti ukrepi lahko vsebujejo prenos sredstev, zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu in zmanjševanje vstopnih ovir na zadevnih trgih. Pri presojanju ustreznosti ukrepov bo Komisija upoštevala strukturo trga in pogoje konkurence in s tem preprečila, da bi kateri od teh ukrepov povzročil poslabšanje strukture trga, na primer tako, da bi posredno povzročil monopolen ali hud oligopolen položaj. Če država članica lahko dokaže, da bi nastal takšen položaj, je treba izravnalne ukrepe oblikovati tako, da se takšen položaj prepreči. |
| --- | --- |

39.

Ti ukrepi lahko vsebujejo prenos sredstev, zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu in zmanjševanje vstopnih ovir na zadevnih trgih. Pri presojanju ustreznosti ukrepov bo Komisija upoštevala strukturo trga in pogoje konkurence in s tem preprečila, da bi kateri od teh ukrepov povzročil poslabšanje strukture trga, na primer tako, da bi posredno povzročil monopolen ali hud oligopolen položaj. Če država članica lahko dokaže, da bi nastal takšen položaj, je treba izravnalne ukrepe oblikovati tako, da se takšen položaj prepreči.

| 40. | Ukrepi morajo biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči in zlasti z velikostjo (16) in relativno pomembnostjo podjetja na njegovem trgu ali trgih. Izvajati se morajo zlasti na tistem trgu ali trgih, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj. Stopnjo zmanjševanja je treba ugotoviti za vsak primer posebej. Komisija bo ugotovila obseg potrebnih ukrepov na podlagi tržne raziskave, priložene načrtu za prestrukturiranje in, kjer je to primerno, tudi na podlagi kakršnih koli drugih informacij, ki so na voljo Komisiji, vključno z informacijami, ki so jih predložile zainteresirane stranke. Zmanjševanje mora biti sestavni del prestrukturiranja, kot je opredeljeno v načrtu za prestrukturiranje in temu priloženih pogojih. To načelo se uporabi ne glede na to, ali je bil ta prenos opravljen pred ali po dodelitvi državne pomoči, če je del istega prestrukturiranja. Odpis dolgov in opustitev deficitnih dejavnosti, ki bi ju bilo v vsakem primeru treba izvesti zato, da se obnovi sposobnost podjetja za preživetje, ne štejeta za zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu z namenom ocenitve izravnalnih ukrepov. Takšna ocenitev bo upoštevala kakršno koli predhodno dodeljeno pomoč. |
| --- | --- |

40.

Ukrepi morajo biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči in zlasti z velikostjo (16) in relativno pomembnostjo podjetja na njegovem trgu ali trgih. Izvajati se morajo zlasti na tistem trgu ali trgih, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj. Stopnjo zmanjševanja je treba ugotoviti za vsak primer posebej. Komisija bo ugotovila obseg potrebnih ukrepov na podlagi tržne raziskave, priložene načrtu za prestrukturiranje in, kjer je to primerno, tudi na podlagi kakršnih koli drugih informacij, ki so na voljo Komisiji, vključno z informacijami, ki so jih predložile zainteresirane stranke. Zmanjševanje mora biti sestavni del prestrukturiranja, kot je opredeljeno v načrtu za prestrukturiranje in temu priloženih pogojih. To načelo se uporabi ne glede na to, ali je bil ta prenos opravljen pred ali po dodelitvi državne pomoči, če je del istega prestrukturiranja. Odpis dolgov in opustitev deficitnih dejavnosti, ki bi ju bilo v vsakem primeru treba izvesti zato, da se obnovi sposobnost podjetja za preživetje, ne štejeta za zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu z namenom ocenitve izravnalnih ukrepov. Takšna ocenitev bo upoštevala kakršno koli predhodno dodeljeno pomoč.

| 41. | Ta pogoj pa običajno ne velja za majhna podjetja, saj je mogoče domnevati, da priložnostna pomoč majhnim podjetjem običajno ne izkrivi konkurence v tolikšni meri, ki bi bila v nasprotju s skupnim interesom, razen če pravila sektorja o državni pomoči določajo drugače ali če je upravičenec dejaven na trgu z dolgotrajno presežno zmogljivostjo. |
| --- | --- |

41.

Ta pogoj pa običajno ne velja za majhna podjetja, saj je mogoče domnevati, da priložnostna pomoč majhnim podjetjem običajno ne izkrivi konkurence v tolikšni meri, ki bi bila v nasprotju s skupnim interesom, razen če pravila sektorja o državni pomoči določajo drugače ali če je upravičenec dejaven na trgu z dolgotrajno presežno zmogljivostjo.

| 42. | Če je upravičenec dejaven na trgu z dolgotrajno strukturno presežno zmogljivostjo, kot je določeno v Večsektorskem okviru za regionalno pomoč za večje investicije (17), je morda potrebno zmanjšati zmogljivost ali prisotnost na trgu za 100 % (18). |
| --- | --- |

42.

Če je upravičenec dejaven na trgu z dolgotrajno strukturno presežno zmogljivostjo, kot je določeno v Večsektorskem okviru za regionalno pomoč za večje investicije (17), je morda potrebno zmanjšati zmogljivost ali prisotnost na trgu za 100 % (18).

Pomoč omejena na najnižjo vsoto: realen prispevek brez pomoči

| 43. | Količina in intenzivnost pomoči morata biti omejeni na najnižjo vsoto stroškov, potrebnih za prestrukturiranje, ob upoštevanju obstoječih finančnih virov podjetja, njegovih delničarjev ali poslovne skupine, v katero podjetje spada. Pri takšni oceni se upošteva kakršna koli predhodno dodeljena pomoč za reševanje. Upravičenci do pomoči bodo morali prispevati pomemben delež k načrtu za prestrukturiranje iz lastnih virov, tudi prodajo sredstev ki niso bistvenega pomena za preživetje podjetja, ali iz zunanjega financiranja pri tržnih pogojih. Takšen prispevek kaže, da trgi verjamejo, da lahko podjetje znova postane sposobno preživeti. Takšen prispevek mora biti realen, tj. dejanski, izključevati mora vse pričakovane prihodnje dobičke, kot je denarni tok, in mora biti čim višji. |
| --- | --- |

43.

Količina in intenzivnost pomoči morata biti omejeni na najnižjo vsoto stroškov, potrebnih za prestrukturiranje, ob upoštevanju obstoječih finančnih virov podjetja, njegovih delničarjev ali poslovne skupine, v katero podjetje spada. Pri takšni oceni se upošteva kakršna koli predhodno dodeljena pomoč za reševanje. Upravičenci do pomoči bodo morali prispevati pomemben delež k načrtu za prestrukturiranje iz lastnih virov, tudi prodajo sredstev ki niso bistvenega pomena za preživetje podjetja, ali iz zunanjega financiranja pri tržnih pogojih. Takšen prispevek kaže, da trgi verjamejo, da lahko podjetje znova postane sposobno preživeti. Takšen prispevek mora biti realen, tj. dejanski, izključevati mora vse pričakovane prihodnje dobičke, kot je denarni tok, in mora biti čim višji.

| 44. | Komisija običajno šteje za ustrezne naslednje prispevke (19) k prestrukturiranju: vsaj 25 % v primeru majhnih podjetij, in vsaj 40 % v primeru srednjih podjetij in vsaj 50 % za velika podjetja. V izjemnih okoliščinah in v primerih posebnih težav, ki jih mora država članica dokazati, lahko Komisija sprejme nižji prispevek. |
| --- | --- |

44.

Komisija običajno šteje za ustrezne naslednje prispevke (19) k prestrukturiranju: vsaj 25 % v primeru majhnih podjetij, in vsaj 40 % v primeru srednjih podjetij in vsaj 50 % za velika podjetja. V izjemnih okoliščinah in v primerih posebnih težav, ki jih mora država članica dokazati, lahko Komisija sprejme nižji prispevek.

| 45. | Zaradi omejevanja izkrivljajočega učinka mora biti znesek pomoči ali oblika, v kateri se dodeli, takšna, da podjetje ne dobi presežka denarnih sredstev, ki bi se lahko uporabil za agresivne, tržno izkrivljajoče ukrepe, ki niso povezani s postopkom prestrukturiranja. Komisija bo v skladu s tem pregledala stopnjo obveznosti podjetja po prestrukturiranju, vključno s situacijo po kakršnem koli odlogu ali zmanjšanju dolgov, zlasti v okviru nadaljevanja dejavnosti po kolektivnih stečajnih postopkih proti podjetju na podlagi nacionalne zakonodaje (20). Nobena od pomoči ne sme biti namenjena financiranju novih investicij, ki niso bistvenega pomena za obnovo sposobnosti podjetja za preživetje. |
| --- | --- |

45.

Zaradi omejevanja izkrivljajočega učinka mora biti znesek pomoči ali oblika, v kateri se dodeli, takšna, da podjetje ne dobi presežka denarnih sredstev, ki bi se lahko uporabil za agresivne, tržno izkrivljajoče ukrepe, ki niso povezani s postopkom prestrukturiranja. Komisija bo v skladu s tem pregledala stopnjo obveznosti podjetja po prestrukturiranju, vključno s situacijo po kakršnem koli odlogu ali zmanjšanju dolgov, zlasti v okviru nadaljevanja dejavnosti po kolektivnih stečajnih postopkih proti podjetju na podlagi nacionalne zakonodaje (20). Nobena od pomoči ne sme biti namenjena financiranju novih investicij, ki niso bistvenega pomena za obnovo sposobnosti podjetja za preživetje.

Posebni pogoji za odobritev pomoči

| 46. | Poleg izravnalnih ukrepov, opisanih v točkah od 38 do 42, lahko Komisija določi kakršne koli pogoje in obveznosti, za katere meni, da so potrebni zato, da se prepreči, da bi pomoč izkrivila konkurenco v tolikšni meri, ki bi bila v nasprotju s skupnim interesom, v primeru da se zadevna država članica ni zavezala k sprejetju takšnih pravil. Od države članice lahko na primer zahteva, da:






  (a) | sama sprejme določene ukrepe (na primer, da določene trge, ki so neposredno ali posredno povezani z dejavnostmi podjetja, odpre za druge subjekte v Skupnosti, ob upoštevanju zakonodaje Skupnosti); |
| --- | --- | --- |

46.

Poleg izravnalnih ukrepov, opisanih v točkah od 38 do 42, lahko Komisija določi kakršne koli pogoje in obveznosti, za katere meni, da so potrebni zato, da se prepreči, da bi pomoč izkrivila konkurenco v tolikšni meri, ki bi bila v nasprotju s skupnim interesom, v primeru da se zadevna država članica ni zavezala k sprejetju takšnih pravil. Od države članice lahko na primer zahteva, da:

(a)

sama sprejme določene ukrepe (na primer, da določene trge, ki so neposredno ali posredno povezani z dejavnostmi podjetja, odpre za druge subjekte v Skupnosti, ob upoštevanju zakonodaje Skupnosti);

| (b) | podjetju prejemniku naloži določene obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

podjetju prejemniku naloži določene obveznosti;

| (c) | med obdobjem prestrukturiranja podjetju prejemniku ne dodeli nobene druge vrste pomoči. |
| --- | --- |

(c)

med obdobjem prestrukturiranja podjetju prejemniku ne dodeli nobene druge vrste pomoči.

Popolno izvajanje načrta za prestrukturiranje in upoštevanje pogojev

| 47. | Podjetje mora v celoti izvesti načrt prestrukturiranja in opraviti vse druge obveznosti, določene v odločbi Komisije o dodelitvi pomoči. Vsako neizvajanje načrta ali neizpolnjevanje drugih obveznosti bo Komisija štela za zlorabo pomoči, brez poseganja v člen 23 Uredbe (ES) št. 659/1999 in v možnost tožbe pred Sodiščem v skladu z drugim pododstavkom člena 88(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

47.

Podjetje mora v celoti izvesti načrt prestrukturiranja in opraviti vse druge obveznosti, določene v odločbi Komisije o dodelitvi pomoči. Vsako neizvajanje načrta ali neizpolnjevanje drugih obveznosti bo Komisija štela za zlorabo pomoči, brez poseganja v člen 23 Uredbe (ES) št. 659/1999 in v možnost tožbe pred Sodiščem v skladu z drugim pododstavkom člena 88(2) Pogodbe.

| 48. | Če ukrepi za prestrukturiranje zajemajo več let in vključujejo velike zneske pomoči, lahko Komisija zahteva, da se izplačilo pomoči razdeli na dele, in izplačilo vsakega dela pogojuje z:






  (i) | pred vsakim izplačilom potrditvijo ustreznega izvajanja vsake stopnje v načrtu prestrukturiranja, v skladu z načrtovanim časovnim načrtom ali |
| --- | --- | --- |

48.

Če ukrepi za prestrukturiranje zajemajo več let in vključujejo velike zneske pomoči, lahko Komisija zahteva, da se izplačilo pomoči razdeli na dele, in izplačilo vsakega dela pogojuje z:

(i)

pred vsakim izplačilom potrditvijo ustreznega izvajanja vsake stopnje v načrtu prestrukturiranja, v skladu z načrtovanim časovnim načrtom ali

| (ii) | njegovo odobritvijo, pred vsakim izplačilom, po preverjanju, ali se načrt ustrezno izvaja. |
| --- | --- |

(ii)

njegovo odobritvijo, pred vsakim izplačilom, po preverjanju, ali se načrt ustrezno izvaja.

Spremljanje in letno poročilo

| 49. | Zadevne države članice morajo Komisiji redno pošiljati podrobna poročila, da lahko ta zagotovi ustrezno izvajanje načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

49.

Zadevne države članice morajo Komisiji redno pošiljati podrobna poročila, da lahko ta zagotovi ustrezno izvajanje načrta prestrukturiranja.

| 50. | V primeru pomoči velikim podjetjem mora biti običajno prvo od teh poročil Komisiji predloženo najkasneje šest mesecev po odobritvi pomoči. Nato je treba poročila pošiljati Komisiji vsaj enkrat letno, ob določenem datumu, dokler ni ugotovljeno, da so cilji načrta za prestrukturiranje doseženi. Vsebovati morajo vse podatke, ki jih Komisija potrebuje, da lahko spremlja izvajanje načrta prestrukturiranja, časovni načrt za izplačila podjetju ter podatke o njegovem finančnem položaju in izpolnjevanju vsakršnih pogojev in obveznosti, določenih v sklepu o odobritvi pomoči. Vključevati morajo zlasti vse ustrezne informacije o kakršni koli pomoči za kakršen koli namen, ki jo je podjetje prejelo v obdobju prestrukturiranja, bodisi posamično ali v okviru splošnega programa (glej točke od 68 do 71). Če Komisija ob bolj natančno določenem času potrebuje potrditev določenih ključnih informacij, na primer o zaprtju ali zmanjšanju zmogljivosti, lahko zahteva, da se poročila oddajajo pogosteje. |
| --- | --- |

50.

V primeru pomoči velikim podjetjem mora biti običajno prvo od teh poročil Komisiji predloženo najkasneje šest mesecev po odobritvi pomoči. Nato je treba poročila pošiljati Komisiji vsaj enkrat letno, ob določenem datumu, dokler ni ugotovljeno, da so cilji načrta za prestrukturiranje doseženi. Vsebovati morajo vse podatke, ki jih Komisija potrebuje, da lahko spremlja izvajanje načrta prestrukturiranja, časovni načrt za izplačila podjetju ter podatke o njegovem finančnem položaju in izpolnjevanju vsakršnih pogojev in obveznosti, določenih v sklepu o odobritvi pomoči. Vključevati morajo zlasti vse ustrezne informacije o kakršni koli pomoči za kakršen koli namen, ki jo je podjetje prejelo v obdobju prestrukturiranja, bodisi posamično ali v okviru splošnega programa (glej točke od 68 do 71). Če Komisija ob bolj natančno določenem času potrebuje potrditev določenih ključnih informacij, na primer o zaprtju ali zmanjšanju zmogljivosti, lahko zahteva, da se poročila oddajajo pogosteje.

| 51. | V primeru MSP je običajno dovolj, če podjetje prejemnik vsako leto predloži bilanco stanja in bilanco uspeha, razen če so bili v sklepu o odobritvi pomoči določeni strožji pogoji. |
| --- | --- |

51.

V primeru MSP je običajno dovolj, če podjetje prejemnik vsako leto predloži bilanco stanja in bilanco uspeha, razen če so bili v sklepu o odobritvi pomoči določeni strožji pogoji.

3.2.3   Sprememba načrta prestrukturiranja

| 52. | Če je bil načrt prestrukturiranja odobren, lahko zadevna država članica med obdobjem prestrukturiranja Komisijo zaprosi za odobritev sprememb načrta prestrukturiranja in zneska pomoči. Komisija lahko takšne spremembe dovoli, če izpolnjujejo naslednje pogoje:






  (a) | spremenjen načrt mora še vedno vsebovati povrnitev sposobnosti preživetja v okviru smiselnega časovnega obdobja; |
| --- | --- | --- |

52.

Če je bil načrt prestrukturiranja odobren, lahko zadevna država članica med obdobjem prestrukturiranja Komisijo zaprosi za odobritev sprememb načrta prestrukturiranja in zneska pomoči. Komisija lahko takšne spremembe dovoli, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a)

spremenjen načrt mora še vedno vsebovati povrnitev sposobnosti preživetja v okviru smiselnega časovnega obdobja;

| (b) | če se znesek pomoči poveča, morajo biti kakršni koli potrebni izravnalni ukrepi obsežnejši od tistih, ki so bili prvotno določeni; |
| --- | --- |

(b)

če se znesek pomoči poveča, morajo biti kakršni koli potrebni izravnalni ukrepi obsežnejši od tistih, ki so bili prvotno določeni;

| (c) | če so predlagani izravnalni ukrepi manjši od teh, ki so bili prvotno načrtovani, se mora znesek pomoči ustrezno zmanjšati; |
| --- | --- |

(c)

če so predlagani izravnalni ukrepi manjši od teh, ki so bili prvotno načrtovani, se mora znesek pomoči ustrezno zmanjšati;

| (d) | novi časovni načrt za izvajanje izravnalnih ukrepov je lahko v zaostanku glede na prvotno sprejet časovni načrt zgolj zaradi razlogov, ki so zunaj nadzora podjetja ali države članice. V nasprotnem primeru je treba znesek pomoči ustrezno zmanjšati. |
| --- | --- |

(d)

novi časovni načrt za izvajanje izravnalnih ukrepov je lahko v zaostanku glede na prvotno sprejet časovni načrt zgolj zaradi razlogov, ki so zunaj nadzora podjetja ali države članice. V nasprotnem primeru je treba znesek pomoči ustrezno zmanjšati.

| 53. | Če se pogoji, ki jih je določila Komisija, ali obveznosti, ki jih je dala država članica, sprostijo, je treba ustrezno zmanjšati znesek pomoči, ali pa določiti druge pogoje. |
| --- | --- |

53.

Če se pogoji, ki jih je določila Komisija, ali obveznosti, ki jih je dala država članica, sprostijo, je treba ustrezno zmanjšati znesek pomoči, ali pa določiti druge pogoje.

| 54. | Če država članica uvede spremembe v potrjeni program prestrukturiranja, ne da bi o tem ustrezno obvestila Komisijo, Komisija začne postopke v skladu s členom 88(2) Pogodbe, kot je določeno v členu 16 Uredbe (ES) št. 659/1999 (zloraba pomoči), brez poseganja v člen 23 Uredbe (ES) št. 659/1999 in v možnost tožbe pred Sodiščem v skladu z drugim pododstavkom člena 88(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

54.

Če država članica uvede spremembe v potrjeni program prestrukturiranja, ne da bi o tem ustrezno obvestila Komisijo, Komisija začne postopke v skladu s členom 88(2) Pogodbe, kot je določeno v členu 16 Uredbe (ES) št. 659/1999 (zloraba pomoči), brez poseganja v člen 23 Uredbe (ES) št. 659/1999 in v možnost tožbe pred Sodiščem v skladu z drugim pododstavkom člena 88(2) Pogodbe.

3.2.4   Pomoč za prestrukturiranje na območjih, ki prejemajo podporo

| 55. | Ker je gospodarska in socialna kohezija prioritetni cilj Skupnosti v skladu s členom 158 Pogodbe in ker morajo v skladu s členom 159 (21) k temu cilju prispevati tudi druge politike, mora Komisija pri ocenjevanju pomoči za prestrukturiranje v področjih, ki prejemajo podporo, upoštevati potrebe regionalnega razvoja. Dejstvo, da se podjetje v težavah nahaja na območju, ki prejema podporo, pa ne sme upravičevati popustljivega pristopa do pomoči za prestrukturiranje: srednjeročno in dolgoročno področju ne koristi, da bi se podjetja umetno vzdrževala. Poleg tega je za pospeševanje regionalnega razvoja za sama območja najbolj koristno, da začnejo uporabljati lastna sredstva, da čimprej razvijejo dejavnosti, ki so donosne in trajnostne. Navsezadnje je treba izkrivljanja konkurence čimbolj zmanjšati tudi v primeru pomoči podjetjem na območjih, ki prejemajo podporo. V okviru tega je treba upoštevati tudi možne škodljive učinke prelivanja v zadevnem območju in drugih območjih, ki prejemajo podporo. |
| --- | --- |

55.

Ker je gospodarska in socialna kohezija prioritetni cilj Skupnosti v skladu s členom 158 Pogodbe in ker morajo v skladu s členom 159 (21) k temu cilju prispevati tudi druge politike, mora Komisija pri ocenjevanju pomoči za prestrukturiranje v področjih, ki prejemajo podporo, upoštevati potrebe regionalnega razvoja. Dejstvo, da se podjetje v težavah nahaja na območju, ki prejema podporo, pa ne sme upravičevati popustljivega pristopa do pomoči za prestrukturiranje: srednjeročno in dolgoročno področju ne koristi, da bi se podjetja umetno vzdrževala. Poleg tega je za pospeševanje regionalnega razvoja za sama območja najbolj koristno, da začnejo uporabljati lastna sredstva, da čimprej razvijejo dejavnosti, ki so donosne in trajnostne. Navsezadnje je treba izkrivljanja konkurence čimbolj zmanjšati tudi v primeru pomoči podjetjem na območjih, ki prejemajo podporo. V okviru tega je treba upoštevati tudi možne škodljive učinke prelivanja v zadevnem območju in drugih območjih, ki prejemajo podporo.

| 56. | Kriteriji, našteti v točkah od 32 do 54 tako enako veljajo za območja, ki prejemajo podporo, tudi pri proučevanju potreb regionalnega razvoja. Na območjih, ki prejemajo podporo, so lahko pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede izvajanja izravnalnih ukrepov in višine prispevka upravičenca, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače. V primerih, ko se zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu zdi najprimernejši ukrep za preprečevanje neupravičenih izkrivljanj konkurence, je, če to opravičujejo potrebe regionalnega razvoja, zahtevano zmanjšanje v območjih, ki prejemajo podporo, manjše kot v ostalih območjih. V teh primerih, ki jih mora zadevna država članica dokazati, obstaja razlika med območji, upravičenimi do regionalne pomoči iz člena 87(3)(a) Pogodbe, in območji, upravičenimi do pomoči iz člena 87(3)(c), da se upošteva večja resnost regionalnih problemov prvih od obeh vrst območij. |
| --- | --- |

56.

Kriteriji, našteti v točkah od 32 do 54 tako enako veljajo za območja, ki prejemajo podporo, tudi pri proučevanju potreb regionalnega razvoja. Na območjih, ki prejemajo podporo, so lahko pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede izvajanja izravnalnih ukrepov in višine prispevka upravičenca, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače. V primerih, ko se zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu zdi najprimernejši ukrep za preprečevanje neupravičenih izkrivljanj konkurence, je, če to opravičujejo potrebe regionalnega razvoja, zahtevano zmanjšanje v območjih, ki prejemajo podporo, manjše kot v ostalih območjih. V teh primerih, ki jih mora zadevna država članica dokazati, obstaja razlika med območji, upravičenimi do regionalne pomoči iz člena 87(3)(a) Pogodbe, in območji, upravičenimi do pomoči iz člena 87(3)(c), da se upošteva večja resnost regionalnih problemov prvih od obeh vrst območij.

3.2.5   Pomoč za prestrukturiranje MSP

| 57. | Pomoč majhnim podjetjem (22) ima manjši vpliv na pogoje poslovanja kot pomoč, dodeljena srednjim in velikim podjetjem. To velja tudi za pomoč za prestrukturiranje, tako da so pogoji, določeni v točkah od 32 do 54, manj strogi:






  (a) | dodelitev pomoči majhnim podjetjem za namene prestrukturiranja običajno ni povezana z izravnalnimi ukrepi (glej točko 41), razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače; |
| --- | --- | --- |

57.

Pomoč majhnim podjetjem (22) ima manjši vpliv na pogoje poslovanja kot pomoč, dodeljena srednjim in velikim podjetjem. To velja tudi za pomoč za prestrukturiranje, tako da so pogoji, določeni v točkah od 32 do 54, manj strogi:

(a)

dodelitev pomoči majhnim podjetjem za namene prestrukturiranja običajno ni povezana z izravnalnimi ukrepi (glej točko 41), razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače;

| (b) | zahteve glede vsebine poročil so manj stroga za majhna in srednja podjetja (glej točke 49, 50 in 51). |
| --- | --- |

(b)

zahteve glede vsebine poročil so manj stroga za majhna in srednja podjetja (glej točke 49, 50 in 51).

| 58. | Kljub temu pa se za MSP v celoti uporablja načelo o enkratni pomoči („enkrat in zadnjič“, del 3.3). |
| --- | --- |

58.

Kljub temu pa se za MSP v celoti uporablja načelo o enkratni pomoči („enkrat in zadnjič“, del 3.3).

| 59. | Za načrt MSP za prestrukturiranje ni potrebna odobritev s strani Komisije. Vendar pa mora načrt ustrezati zahtevam, določenim v točkah od 35 do 37, zadevna država članica pa ga mora potrditi in sporočiti Komisiji. Dodelitev pomoči je pogojena s popolnim izvajanjem načrta za prestrukturiranje. Država članica je odgovorna za preverjanje izpolnjevanja pogojev. |
| --- | --- |

59.

Za načrt MSP za prestrukturiranje ni potrebna odobritev s strani Komisije. Vendar pa mora načrt ustrezati zahtevam, določenim v točkah od 35 do 37, zadevna država članica pa ga mora potrditi in sporočiti Komisiji. Dodelitev pomoči je pogojena s popolnim izvajanjem načrta za prestrukturiranje. Država članica je odgovorna za preverjanje izpolnjevanja pogojev.

3.2.6   Pomoč za kritje socialnih stroškov prestrukturiranja

| 60. | Načrti za prestrukturiranje običajno povzročijo opustitev prizadetih dejavnosti. Takšni ukrepi so pogosto potrebni za racionalizacijo in večjo učinkovitost, ne glede na kakršno koli zmanjšanje zmogljivosti, ki je lahko pogoj za dodelitev pomoči. Ne glede na razloge za takšne ukrepe, ti ponavadi vodijo v zmanjšanje delovne sile v podjetju. |
| --- | --- |

60.

Načrti za prestrukturiranje običajno povzročijo opustitev prizadetih dejavnosti. Takšni ukrepi so pogosto potrebni za racionalizacijo in večjo učinkovitost, ne glede na kakršno koli zmanjšanje zmogljivosti, ki je lahko pogoj za dodelitev pomoči. Ne glede na razloge za takšne ukrepe, ti ponavadi vodijo v zmanjšanje delovne sile v podjetju.

| 61. | Delovna zakonodaja držav članic lahko vsebuje splošne programe socialne varnosti, v okviru katerih se nadomestila presežnim zaposlenim in predčasne pokojnine plačujejo neposredno presežnim zaposlenim. Takšni programi ne pomenijo državne pomoči, v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

61.

Delovna zakonodaja držav članic lahko vsebuje splošne programe socialne varnosti, v okviru katerih se nadomestila presežnim zaposlenim in predčasne pokojnine plačujejo neposredno presežnim zaposlenim. Takšni programi ne pomenijo državne pomoči, v smislu člena 87(1) Pogodbe.

| 62. | Splošni programi za socialno podporo poleg neposrednih nadomestil presežnim zaposlenim in predčasnih pokojnin za zaposlene pogosto predvidevajo, da država krije stroške nadomestil, ki jih podjetje dodeli presežnim delavcem in ki presegajo njegove zakonske in pogodbene obveznosti. V primerih, ko so takšni programi na splošno na voljo brez sektorskih omejitev vsakemu presežnemu delavcu, ki izpolnjuje predhodno določene pogoje za avtomatsko upravičenost, zanje ne velja, da vključujejo pomoč iz člena 87(1) za podjetja, ki izvajajo prestrukturiranje. Če pa se programi uporabljajo za podporo prestrukturiranju v določenih dejavnostih, lahko vključujejo pomoč zaradi svojega selektivnega načina uporabe (23). |
| --- | --- |

62.

Splošni programi za socialno podporo poleg neposrednih nadomestil presežnim zaposlenim in predčasnih pokojnin za zaposlene pogosto predvidevajo, da država krije stroške nadomestil, ki jih podjetje dodeli presežnim delavcem in ki presegajo njegove zakonske in pogodbene obveznosti. V primerih, ko so takšni programi na splošno na voljo brez sektorskih omejitev vsakemu presežnemu delavcu, ki izpolnjuje predhodno določene pogoje za avtomatsko upravičenost, zanje ne velja, da vključujejo pomoč iz člena 87(1) za podjetja, ki izvajajo prestrukturiranje. Če pa se programi uporabljajo za podporo prestrukturiranju v določenih dejavnostih, lahko vključujejo pomoč zaradi svojega selektivnega načina uporabe (23).

| 63. | Obveznosti samega podjetja v skladu z zaposlitveno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami s sindikati, v okviru katerih mora podjetje poskrbeti za nadomestila presežnim zaposlenim in/ali zgodnje pokojnine, so del običajnih stroškov poslovanja, ki jih mora podjetje kriti iz lastnih virov. Zaradi tega se mora vsak prispevek države k tem stroškom šteti za pomoč. To velja ne glede na to, ali so plačila izplačana neposredno podjetju, ali pa zaposlenim prek vladne agencije. |
| --- | --- |

63.

Obveznosti samega podjetja v skladu z zaposlitveno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami s sindikati, v okviru katerih mora podjetje poskrbeti za nadomestila presežnim zaposlenim in/ali zgodnje pokojnine, so del običajnih stroškov poslovanja, ki jih mora podjetje kriti iz lastnih virov. Zaradi tega se mora vsak prispevek države k tem stroškom šteti za pomoč. To velja ne glede na to, ali so plačila izplačana neposredno podjetju, ali pa zaposlenim prek vladne agencije.

| 64. | Komisija nima nikakršnih vnaprejšnjih ugovorov zoper takšno pomoč, kadar je dodeljena podjetjem v težavah, saj prinaša gospodarske koristi, ki presegajo interese zadevnega podjetja, ter olajšujejo strukturne spremembe in zmanjšujejo težave. |
| --- | --- |

64.

Komisija nima nikakršnih vnaprejšnjih ugovorov zoper takšno pomoč, kadar je dodeljena podjetjem v težavah, saj prinaša gospodarske koristi, ki presegajo interese zadevnega podjetja, ter olajšujejo strukturne spremembe in zmanjšujejo težave.

| 65. | Poleg kritja stroškov nadomestil za presežne zaposlene in zgodnjih pokojnin je pomoč pogosto dodeljena v zvezi s posebnim programom prestrukturiranja za izobraževanje, svetovanje in praktično pomoč pri iskanju alternativne zaposlitve, pomoč pri premestitvi ter strokovno izobraževanje in pomoč delavcem, ki želijo začeti z novo dejavnostjo. Komisija je dosledno naklonjena takšni pomoči, če se dodeli podjetjem v težavah. |
| --- | --- |

65.

Poleg kritja stroškov nadomestil za presežne zaposlene in zgodnjih pokojnin je pomoč pogosto dodeljena v zvezi s posebnim programom prestrukturiranja za izobraževanje, svetovanje in praktično pomoč pri iskanju alternativne zaposlitve, pomoč pri premestitvi ter strokovno izobraževanje in pomoč delavcem, ki želijo začeti z novo dejavnostjo. Komisija je dosledno naklonjena takšni pomoči, če se dodeli podjetjem v težavah.

| 66. | Vrsta pomoči, ki je opisana v točkah od 62 do 65, mora biti jasno opredeljena v načrtu za prestrukturiranje, saj se pomoč za socialne ukrepe izključno v korist presežnih zaposlenih ne upošteva pri določitvi obsega izravnalnih ukrepov iz točk od 38 do 42. |
| --- | --- |

66.

Vrsta pomoči, ki je opisana v točkah od 62 do 65, mora biti jasno opredeljena v načrtu za prestrukturiranje, saj se pomoč za socialne ukrepe izključno v korist presežnih zaposlenih ne upošteva pri določitvi obsega izravnalnih ukrepov iz točk od 38 do 42.

| 67. | Zaradi skupnega interesa bo Komisija v okviru načrta za prestrukturiranje zagotovila, da bodo socialni učinki prestrukturiranja v državah članicah, razen v tisti, ki dodeli pomoč, čim manjši. |
| --- | --- |

67.

Zaradi skupnega interesa bo Komisija v okviru načrta za prestrukturiranje zagotovila, da bodo socialni učinki prestrukturiranja v državah članicah, razen v tisti, ki dodeli pomoč, čim manjši.

3.2.7   Potreba po obveščanju Komisije o kakršni koli pomoči, dodeljeni podjetju prejemniku med obdobjem prestrukturiranja

| 68. | Če je pomoč za prestrukturiranje, ki jo dobi veliko ali srednje podjetje, preverjena v okviru teh Smernic, dodelitev kakršne koli druge pomoči med obdobjem prestrukturiranja, tudi če je v skladu s programom, ki je že bil odobren, običajno vpliva na ocenitev obsega izravnalnih ukrepov s strani Komisije. |
| --- | --- |

68.

Če je pomoč za prestrukturiranje, ki jo dobi veliko ali srednje podjetje, preverjena v okviru teh Smernic, dodelitev kakršne koli druge pomoči med obdobjem prestrukturiranja, tudi če je v skladu s programom, ki je že bil odobren, običajno vpliva na ocenitev obsega izravnalnih ukrepov s strani Komisije.

| 69. | Priglasitev pomoči za prestrukturiranje velikega ali srednjega podjetja mora navajati vsakršno drugo pomoč, ki naj bi jo v skladu z načrti med obdobjem prestrukturiranja prejemno podjetje dobilo, razen če zanj velja de minimis pravilo ali uredba o izvzetju. Komisija bo takšno pomoč upoštevala pri ocenitvi pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

69.

Priglasitev pomoči za prestrukturiranje velikega ali srednjega podjetja mora navajati vsakršno drugo pomoč, ki naj bi jo v skladu z načrti med obdobjem prestrukturiranja prejemno podjetje dobilo, razen če zanj velja de minimis pravilo ali uredba o izvzetju. Komisija bo takšno pomoč upoštevala pri ocenitvi pomoči za prestrukturiranje.

| 70. | Pomoč, ki je dejansko dodeljena velikemu ali srednjemu podjetju med obdobjem prestrukturiranja, vključno s pomočjo, dodeljeno v skladu z odobrenim programom, mora biti posamično priglašena Komisiji, v kolikor ta v času odločanja o pomoči za prestrukturiranje ni bila obveščena o tem. |
| --- | --- |

70.

Pomoč, ki je dejansko dodeljena velikemu ali srednjemu podjetju med obdobjem prestrukturiranja, vključno s pomočjo, dodeljeno v skladu z odobrenim programom, mora biti posamično priglašena Komisiji, v kolikor ta v času odločanja o pomoči za prestrukturiranje ni bila obveščena o tem.

| 71. | Komisija zagotovi, da dodelitev pomoči iz odobrenih programov ne more zaobiti zahtev teh smernic. |
| --- | --- |

71.

Komisija zagotovi, da dodelitev pomoči iz odobrenih programov ne more zaobiti zahtev teh smernic.

3.3   Načelo o enkratni pomoči („Enkrat in zadnjič“)

| 72. | Pomoč za reševanje je enkratno dejanje, katerega osnovni namen je, da ohrani podjetje pri življenju med omejenim obdobjem, v katerem se lahko oceni njegova prihodnost. Ne sme se dovoliti, da bi ponovljena dodelitev pomoči za reševanje, ki bi zgolj ohranjala obstoječe stanje, odložila to, kar je neizbežno, na kasnejši čas, ter med tem preložila gospodarske in socialne probleme na druge, učinkovitejše proizvajalce ali druge države članice. Zato se pomoč za reševanje dodeli le enkrat (pogoj o enkratni pomoči („enkrat in zadnjič“)). V skladu z istim načelom, da se prepreči krivična pomoč podjetjem, ki lahko preživijo zgolj zaradi ponavljajoče se državne podpore, se pomoč za prestrukturiranje dodeli le enkrat. Če se pomoč za reševanje dodeli podjetju, ki je že dobilo pomoč za prestrukturiranje, je mogoče sklepati, da so težave upravičenca ponavljajoče se narave in da ponovni posegi države povzročajo izkrivljanja konkurence, ki so v nasprotju s skupnim interesom. Takšni ponovni posegi države niso dovoljeni. |
| --- | --- |

72.

Pomoč za reševanje je enkratno dejanje, katerega osnovni namen je, da ohrani podjetje pri življenju med omejenim obdobjem, v katerem se lahko oceni njegova prihodnost. Ne sme se dovoliti, da bi ponovljena dodelitev pomoči za reševanje, ki bi zgolj ohranjala obstoječe stanje, odložila to, kar je neizbežno, na kasnejši čas, ter med tem preložila gospodarske in socialne probleme na druge, učinkovitejše proizvajalce ali druge države članice. Zato se pomoč za reševanje dodeli le enkrat (pogoj o enkratni pomoči („enkrat in zadnjič“)). V skladu z istim načelom, da se prepreči krivična pomoč podjetjem, ki lahko preživijo zgolj zaradi ponavljajoče se državne podpore, se pomoč za prestrukturiranje dodeli le enkrat. Če se pomoč za reševanje dodeli podjetju, ki je že dobilo pomoč za prestrukturiranje, je mogoče sklepati, da so težave upravičenca ponavljajoče se narave in da ponovni posegi države povzročajo izkrivljanja konkurence, ki so v nasprotju s skupnim interesom. Takšni ponovni posegi države niso dovoljeni.

| 73. | Pri priglasitvi načrtovane pomoči za reševanje ali prestrukturiranje Komisiji mora država članica navesti, ali je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, vključno s kakršno koli takšno pomočjo, dodeljeno pred začetkom uporabe teh smernic, in kakršno koli nepriglašeno pomočjo (24). V tem primeru in če je od dodelitve pomoči za reševanje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od ustavitve izvajanja načrta za prestrukturiranje preteklo manj kot 10 let (upošteva se tisto, kar je bilo najkasneje), Komisija ne dovoli dodelitve nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Izjeme od tega pravila so dovoljene v naslednjih primerih:






  (a) | če dodelitev pomoči za prestrukturiranje sledi dodelitvi pomoči za reševanje kot del enotnega ukrepa za prestrukturiranje; |
| --- | --- | --- |

73.

Pri priglasitvi načrtovane pomoči za reševanje ali prestrukturiranje Komisiji mora država članica navesti, ali je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, vključno s kakršno koli takšno pomočjo, dodeljeno pred začetkom uporabe teh smernic, in kakršno koli nepriglašeno pomočjo (24). V tem primeru in če je od dodelitve pomoči za reševanje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od ustavitve izvajanja načrta za prestrukturiranje preteklo manj kot 10 let (upošteva se tisto, kar je bilo najkasneje), Komisija ne dovoli dodelitve nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Izjeme od tega pravila so dovoljene v naslednjih primerih:

(a)

če dodelitev pomoči za prestrukturiranje sledi dodelitvi pomoči za reševanje kot del enotnega ukrepa za prestrukturiranje;

| (b) | če je bila pomoč za reševanje dodeljena v skladu s pogoji v delu 3.1.1 in tej pomoči ni s sledilo prestrukturiranje z državno podporo, če:






  (i) | če bi bilo smiselno pričakovati, da bo podjetje po dodelitvi pomoči za reševanje sposobno preživeti v dolgoročnem smislu, in |
| --- | --- | --- |

(b)

če je bila pomoč za reševanje dodeljena v skladu s pogoji v delu 3.1.1 in tej pomoči ni s sledilo prestrukturiranje z državno podporo, če:

(i)

če bi bilo smiselno pričakovati, da bo podjetje po dodelitvi pomoči za reševanje sposobno preživeti v dolgoročnem smislu, in

| (ii) | je potrebna nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje po najmanj petih letih zaradi nepredvidljivih okoliščin (25), |
| --- | --- |

(ii)

je potrebna nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje po najmanj petih letih zaradi nepredvidljivih okoliščin (25),

| (c) | v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere podjetje ni odgovorno. |
| --- | --- |

(c)

v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere podjetje ni odgovorno.

V primerih iz točk (b) in (c), se ne more uporabiti poenostavljeni postopek, omenjen v delu 3.1.2.

| 74. | Na uporabo tega pravila na noben način ne bodo vplivale spremembe lastništva podjetja prejemnika zaradi dodelitve pomoči ali zaradi kakršnega koli sodnega ali upravnega postopka, zaradi česar dobi bilanca stanja trdnejšo podlago, se obveznosti podjetja zmanjšajo ali njegovi prejšnji dolgovi zbrišejo, če nadaljuje z opravljanjem dejavnosti isto podjetje. |
| --- | --- |

74.

Na uporabo tega pravila na noben način ne bodo vplivale spremembe lastništva podjetja prejemnika zaradi dodelitve pomoči ali zaradi kakršnega koli sodnega ali upravnega postopka, zaradi česar dobi bilanca stanja trdnejšo podlago, se obveznosti podjetja zmanjšajo ali njegovi prejšnji dolgovi zbrišejo, če nadaljuje z opravljanjem dejavnosti isto podjetje.

| 75. | Če je pomoč za reševanje ali prestrukturiranje prejela poslovna skupina, Komisija običajno ne dovoli nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje sami skupini ali kakršnim koli subjektom, ki pripadajo tej skupini, razen v primeru, da je preteklo 10 let od dodelitve pomoči za reševanje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od ustavitve izvajanja načrta, pri čemer se upošteva tisto, kar je bilo najkasneje. Če je subjekt, ki pripada poslovni skupini, prejel pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, skupina kot celota, kakor tudi ostali subjekti v skupini ostajajo upravičeni do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje (ob upoštevanju drugih določb teh smernic), razen predhodnega upravičenca do pomoči. Države članice morajo zagotoviti, da nobena pomoč ne bo prešla od skupine ali drugih subjektov skupine predhodnega upravičenca za pomoč. |
| --- | --- |

75.

Če je pomoč za reševanje ali prestrukturiranje prejela poslovna skupina, Komisija običajno ne dovoli nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje sami skupini ali kakršnim koli subjektom, ki pripadajo tej skupini, razen v primeru, da je preteklo 10 let od dodelitve pomoči za reševanje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od ustavitve izvajanja načrta, pri čemer se upošteva tisto, kar je bilo najkasneje. Če je subjekt, ki pripada poslovni skupini, prejel pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, skupina kot celota, kakor tudi ostali subjekti v skupini ostajajo upravičeni do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje (ob upoštevanju drugih določb teh smernic), razen predhodnega upravičenca do pomoči. Države članice morajo zagotoviti, da nobena pomoč ne bo prešla od skupine ali drugih subjektov skupine predhodnega upravičenca za pomoč.

| 76. | Če podjetje prevzame sredstva drugega podjetja, zlasti podjetja, ki je bil predmet postopkov, omenjenih v točki 74 ali kolektivnih stečajnih postopkov, sproženih na podlagi nacionalne zakonodaje, in ki je že prejelo pomoč za reševanje in prestrukturiranje, za odkupovalca ne velja zahteva o enkratni pomoči, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | odkupovalec je očitno ločen od starega podjetja; |
| --- | --- | --- |

76.

Če podjetje prevzame sredstva drugega podjetja, zlasti podjetja, ki je bil predmet postopkov, omenjenih v točki 74 ali kolektivnih stečajnih postopkov, sproženih na podlagi nacionalne zakonodaje, in ki je že prejelo pomoč za reševanje in prestrukturiranje, za odkupovalca ne velja zahteva o enkratni pomoči, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

odkupovalec je očitno ločen od starega podjetja;

| (b) | odkupovalec je sredstva starega podjetja kupil po tržnih cenah; |
| --- | --- |

(b)

odkupovalec je sredstva starega podjetja kupil po tržnih cenah;

| (c) | likvidacija ali sanacija in odkup starega podjetja niso zgolj sredstva za izogibanje uporabi načela o enkratni pomoči: Komisija lahko to ugotovi, če so bile na primer težave odkupovalca očitno predvidljive v času, ko je prevzel sredstva starega podjetja. |
| --- | --- |

(c)

likvidacija ali sanacija in odkup starega podjetja niso zgolj sredstva za izogibanje uporabi načela o enkratni pomoči: Komisija lahko to ugotovi, če so bile na primer težave odkupovalca očitno predvidljive v času, ko je prevzel sredstva starega podjetja.

| 77. | Treba je poudariti, da v okviru teh smernic ni mogoče odobriti pomoči za nakup sredstev, saj ta predstavlja pomoč za začetne investicije. |
| --- | --- |

77.

Treba je poudariti, da v okviru teh smernic ni mogoče odobriti pomoči za nakup sredstev, saj ta predstavlja pomoč za začetne investicije.

4.   PROGRAMI POMOČI ZA MSP

4.1   Splošna načela

| 78. | Komisija bo odobrila programe pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje za majhna in srednja podjetja v težavah le v primeru, da zadevna podjetja ustrezajo definiciji majhnih in srednjih podjetij, ki jo uporablja Skupnost. Ob upoštevanju naslednjih posebnih določb bo združljivost takšnih pomoči ocenjena glede na pogoje, določene v poglavjih 2 in 3, razen dela 3.1.2, ki ne velja za programe pomoči. Kakršna koli pomoč, ki je odobrena v okviru programa in ne ustreza enemu od teh kriterijev, mora biti priglašena posamično in v naprej odobrena s strani Komisije. |
| --- | --- |

78.

Komisija bo odobrila programe pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje za majhna in srednja podjetja v težavah le v primeru, da zadevna podjetja ustrezajo definiciji majhnih in srednjih podjetij, ki jo uporablja Skupnost. Ob upoštevanju naslednjih posebnih določb bo združljivost takšnih pomoči ocenjena glede na pogoje, določene v poglavjih 2 in 3, razen dela 3.1.2, ki ne velja za programe pomoči. Kakršna koli pomoč, ki je odobrena v okviru programa in ne ustreza enemu od teh kriterijev, mora biti priglašena posamično in v naprej odobrena s strani Komisije.

4.2   Upravičenost

| 79. | Za dodelitev pomoči v okviru programov, dodeljenih majhnim in srednjim podjetjem od začetka uporabe teh smernic, posamična priglasitev ni potrebna zgolj v primeru, da zadevno podjetje izpolnjuje vsaj enega od treh kriterijev iz točke 10, razen če pravila o državnih pomočeh v določenem sektorju določajo drugače. Pomoč podjetjem, ki ne ustrezajo nobenemu od teh treh kriterijev, je treba Komisiji priglasiti posamično, tako da lahko ta presodi, ali podjetja izpolnjujejo pogoje za podjetje v težavah. Pomoč podjetjem, dejavnim na trgu, ki z dolgotrajno strukturno presežno zmogljivostjo, ne glede na velikost upravičenca, mora biti Komisiji priglašena posamično, tako da lahko ta oceni izvajanje točke 42. |
| --- | --- |

79.

Za dodelitev pomoči v okviru programov, dodeljenih majhnim in srednjim podjetjem od začetka uporabe teh smernic, posamična priglasitev ni potrebna zgolj v primeru, da zadevno podjetje izpolnjuje vsaj enega od treh kriterijev iz točke 10, razen če pravila o državnih pomočeh v določenem sektorju določajo drugače. Pomoč podjetjem, ki ne ustrezajo nobenemu od teh treh kriterijev, je treba Komisiji priglasiti posamično, tako da lahko ta presodi, ali podjetja izpolnjujejo pogoje za podjetje v težavah. Pomoč podjetjem, dejavnim na trgu, ki z dolgotrajno strukturno presežno zmogljivostjo, ne glede na velikost upravičenca, mora biti Komisiji priglašena posamično, tako da lahko ta oceni izvajanje točke 42.

4.3   Pogoji za odobritev programov pomoči za reševanje

| 80. | Za odobritev s strani Komisije morajo programi pomoči izpolnjevati pogoje, določene v točkah (a), (b), (d) in (e) v točki 25. Nadalje je pomoč za reševanje mogoče dodeliti za največ šest mesecev, med tem časom pa je treba opraviti analizo položaja podjetja. Pred koncem tega obdobja mora država članica bodisi potrditi načrt prestrukturiranja ali likvidacije, bodisi zahtevati povrnitev posojila in pomoči v skladu z rizično premijo upravičenca. |
| --- | --- |

80.

Za odobritev s strani Komisije morajo programi pomoči izpolnjevati pogoje, določene v točkah (a), (b), (d) in (e) v točki 25. Nadalje je pomoč za reševanje mogoče dodeliti za največ šest mesecev, med tem časom pa je treba opraviti analizo položaja podjetja. Pred koncem tega obdobja mora država članica bodisi potrditi načrt prestrukturiranja ali likvidacije, bodisi zahtevati povrnitev posojila in pomoči v skladu z rizično premijo upravičenca.

| 81. | Kakršna koli pomoč za reševanje, ki je dodeljena za več kot tri mesece ali ki po šestih mesecih ni povrnjena, mora biti posamično priglašena Komisji. |
| --- | --- |

81.

Kakršna koli pomoč za reševanje, ki je dodeljena za več kot tri mesece ali ki po šestih mesecih ni povrnjena, mora biti posamično priglašena Komisji.

4.4   Pogoji za odobritev programov pomoči za prestrukturiranje

| 82. | Komisija bo odobrila programe pomoči za prestrukturiranje le v primeru, da je dodelitev pomoči pogojena s tem, da prejemnik v celoti izvaja načrt prestrukturiranja, ki ga je odobrila država članica, in da izpolnjuje naslednje pogoje:






  (a) | obnova sposobnosti preživetja: veljajo kriteriji iz točk od 34 do 37; |
| --- | --- | --- |

82.

Komisija bo odobrila programe pomoči za prestrukturiranje le v primeru, da je dodelitev pomoči pogojena s tem, da prejemnik v celoti izvaja načrt prestrukturiranja, ki ga je odobrila država članica, in da izpolnjuje naslednje pogoje:

(a)

obnova sposobnosti preživetja: veljajo kriteriji iz točk od 34 do 37;

| (b) | izogibanje neupravičenemu izkrivljanju konkurence: ker pomoč majhnim podjetjem manj izkrivlja konkurenco, se načelo iz točk od 38 do 42 ne uporablja, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače. Programi pomoči morajo vendarle zagotavljati, da podjetja prejemniki med izvajanjem prestrukturiranja ne povečajo svojih zmogljivosti. Za srednja podjetja veljajo točke od 38 do 42; |
| --- | --- |

(b)

izogibanje neupravičenemu izkrivljanju konkurence: ker pomoč majhnim podjetjem manj izkrivlja konkurenco, se načelo iz točk od 38 do 42 ne uporablja, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače. Programi pomoči morajo vendarle zagotavljati, da podjetja prejemniki med izvajanjem prestrukturiranja ne povečajo svojih zmogljivosti. Za srednja podjetja veljajo točke od 38 do 42;

| (c) | pomoč je omejena na najnižji potrebni znesek: se uporabljajo načela iz točk 43, 44 in 45; |
| --- | --- |

(c)

pomoč je omejena na najnižji potrebni znesek: se uporabljajo načela iz točk 43, 44 in 45;

| d) | sprememba načrta za prestrukturiranje: kakršne koli spremembe načrta morajo biti v skladu s pravili iz točk od 52, 53 in 54. |
| --- | --- |

d)

sprememba načrta za prestrukturiranje: kakršne koli spremembe načrta morajo biti v skladu s pravili iz točk od 52, 53 in 54.

4.5   Skupni pogoji za odobritev programov pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje

| 83. | Programi morajo določati najvišji znesek pomoči, ki ga je mogoče dodeliti kakršnemu koli podjetju kot del ukrepa za dodelitev pomoči za reševanje in/ali prestrukturirane, vključno s primeri, ko je načrt spremenjen. Katera koli pomoč, ki presega ta znesek, mora biti Komisiji priglašena posamično. Najvišji znesek pomoči, v obliki kombinirane pomoči za reševanje in prestrukturiranje, dodeljene enemu samemu podjetju, ne sme presegati 10 milijonov EUR, vključno s katero koli pomočjo pridobljeno iz drugih virov in drugih programov. |
| --- | --- |

83.

Programi morajo določati najvišji znesek pomoči, ki ga je mogoče dodeliti kakršnemu koli podjetju kot del ukrepa za dodelitev pomoči za reševanje in/ali prestrukturirane, vključno s primeri, ko je načrt spremenjen. Katera koli pomoč, ki presega ta znesek, mora biti Komisiji priglašena posamično. Najvišji znesek pomoči, v obliki kombinirane pomoči za reševanje in prestrukturiranje, dodeljene enemu samemu podjetju, ne sme presegati 10 milijonov EUR, vključno s katero koli pomočjo pridobljeno iz drugih virov in drugih programov.

| 84. | Poleg tega je treba spoštovati načelo o enkratni pomoči. Uporablja se pravilo iz dela 3.3. |
| --- | --- |

84.

Poleg tega je treba spoštovati načelo o enkratni pomoči. Uporablja se pravilo iz dela 3.3.

| 85. | Države članice morajo Komisiji posamično priglasiti ukrepe, kadar eno podjetje prevzame sredstva drugega podjetja, ki je samo že prejelo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. |
| --- | --- |

85.

Države članice morajo Komisiji posamično priglasiti ukrepe, kadar eno podjetje prevzame sredstva drugega podjetja, ki je samo že prejelo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje.

4.6   Spremljanje in letna poročila

| 86. | Točke 49, 50 in 51 se ne uporabljajo za programe pomoči. Pogoj za odobritev je predložitev, običajno enkrat letno, poročil o izvajanju programa, ki vsebujejo informacije, določene v navodilih Komisije o standardiziranih poročilih (26). Poročila morajo vsebovati tudi seznam upravičenih podjetij, ki za vsako navaja:






  (a) | ime podjetja; |
| --- | --- | --- |

86.

Točke 49, 50 in 51 se ne uporabljajo za programe pomoči. Pogoj za odobritev je predložitev, običajno enkrat letno, poročil o izvajanju programa, ki vsebujejo informacije, določene v navodilih Komisije o standardiziranih poročilih (26). Poročila morajo vsebovati tudi seznam upravičenih podjetij, ki za vsako navaja:

(a)

ime podjetja;

| (b) | njegovo kodo sektorja, s pomočjo kod NACE (27) trimestnih kod za klasifikacijo sektorjev; |
| --- | --- |

(b)

njegovo kodo sektorja, s pomočjo kod NACE (27) trimestnih kod za klasifikacijo sektorjev;

| (c) | število zaposlenih; |
| --- | --- |

(c)

število zaposlenih;

| (d) | podatke o letnem prometu in bilanci stanja; |
| --- | --- |

(d)

podatke o letnem prometu in bilanci stanja;

| (e) | znesek dodeljene pomoči; |
| --- | --- |

(e)

znesek dodeljene pomoči;

| (f) | znesek in obliko prispevka upravičenca; |
| --- | --- |

(f)

znesek in obliko prispevka upravičenca;

| (g) | kjer je to primerno, obliko in stopnjo izravnalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(g)

kjer je to primerno, obliko in stopnjo izravnalnih ukrepov;

| (h) | kjer je to primerno, kakršno koli pomoč za prestrukturiranje ali drugo podporo, ki se šteje kot taka in ki jo je podjetje prejelo v preteklosti; |
| --- | --- |

(h)

kjer je to primerno, kakršno koli pomoč za prestrukturiranje ali drugo podporo, ki se šteje kot taka in ki jo je podjetje prejelo v preteklosti;

| (i) | ali je bilo upravičeno podjetje likvidirano ali predmet kolektivnih stečajnih postopkov pred koncem obdobja prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(i)

ali je bilo upravičeno podjetje likvidirano ali predmet kolektivnih stečajnih postopkov pred koncem obdobja prestrukturiranja.

5.   DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA POMOČ ZA PRESTRUKTURIRANJE V KMETIJSKEM SEKTORJU (28)

5.1   Izravnalni ukrepi

| 87. | Točke od 38 do 42 ter 57 in 82(b) predvidevajo, da v primeru majhnih podjetij običajno ne velja zahteva po izravnalnih ukrepih, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače. V kmetijskem sektorju Komisija običajno zahteva, da izravnalne ukrepe, v skladu z načeli iz točk od 38 do 42, izvajajo vsi prejemniki pomoči za prestrukturiranje, ne glede na njihovo velikost. |
| --- | --- |

87.

Točke od 38 do 42 ter 57 in 82(b) predvidevajo, da v primeru majhnih podjetij običajno ne velja zahteva po izravnalnih ukrepih, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače. V kmetijskem sektorju Komisija običajno zahteva, da izravnalne ukrepe, v skladu z načeli iz točk od 38 do 42, izvajajo vsi prejemniki pomoči za prestrukturiranje, ne glede na njihovo velikost.

5.2   Opredelitev presežne zmogljivosti

| 88. | Za namene teh smernic Komisija pri vsakem primeru posebej opredeli strukturno presežno zmogljivost v kmetijskem sektorju, ob upoštevanju zlasti obsega in razvoja ukrepov za stabilizacijo trga za zadevno kategorijo proizvodov v zadnjih treh letih, še posebej izvoznih nadomestil in umika proizvodov iz prodaje, razvoja cen na svetovnem trgu in prisotnosti sektorskih omejitev v zakonodaji Skupnosti. |
| --- | --- |

88.

Za namene teh smernic Komisija pri vsakem primeru posebej opredeli strukturno presežno zmogljivost v kmetijskem sektorju, ob upoštevanju zlasti obsega in razvoja ukrepov za stabilizacijo trga za zadevno kategorijo proizvodov v zadnjih treh letih, še posebej izvoznih nadomestil in umika proizvodov iz prodaje, razvoja cen na svetovnem trgu in prisotnosti sektorskih omejitev v zakonodaji Skupnosti.

5.3   Upravičenost za programe pomoči za reševanje in prestrukturiranje

| 89. | Z odstopanjem od točke 79 lahko Komisija v primeru pomoči majhnim in srednjim podjetjem tudi oprosti dolžnost priglasitve, če zadevno majhno ali srednje podjetje ne izpolnjuje vsaj enega od kriterijev iz točke 10. |
| --- | --- |

89.

Z odstopanjem od točke 79 lahko Komisija v primeru pomoči majhnim in srednjim podjetjem tudi oprosti dolžnost priglasitve, če zadevno majhno ali srednje podjetje ne izpolnjuje vsaj enega od kriterijev iz točke 10.

5.4   Zmanjšanje zmogljivosti

| 90. | V primeru strukturnega presežka proizvodne zmogljivosti velja zahteva po trajnem zmanjševanju ali zaprtju zmogljivosti iz točk od 38 do 42. Odprta kmetijska zemljišča se lahko znova uporabljajo 15 let po učinkovitem zaprtju zmogljivosti. Do takrat mora biti ohranjeno v dobrem kmetovalnem in okoljskem stanju za zemljo, ki se več ne uporablja v proizvodne namene, v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne, 29. septembra 2003 o uvedbi skupnih pravil za programe neposrednih pomoči iz skupne kmetijske politike in oblikovanju določenih programov podpore za kmetovalce (29), in zadevnimi sprejetimi izvedbenimi pravili. |
| --- | --- |

90.

V primeru strukturnega presežka proizvodne zmogljivosti velja zahteva po trajnem zmanjševanju ali zaprtju zmogljivosti iz točk od 38 do 42. Odprta kmetijska zemljišča se lahko znova uporabljajo 15 let po učinkovitem zaprtju zmogljivosti. Do takrat mora biti ohranjeno v dobrem kmetovalnem in okoljskem stanju za zemljo, ki se več ne uporablja v proizvodne namene, v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne, 29. septembra 2003 o uvedbi skupnih pravil za programe neposrednih pomoči iz skupne kmetijske politike in oblikovanju določenih programov podpore za kmetovalce (29), in zadevnimi sprejetimi izvedbenimi pravili.

| 91. | Če so ukrepi pomoči usmerjeni na določene proizvode ali subjekte, mora zmanjšanje zmogljivosti proizvodnje dosegati vsaj 10 % tega, za kar je uspešno dodeljena pomoč za prestrukturiranje. Za drugače usmerjene ukrepe mora zmanjšanje zmogljivosti proizvodnje dosegati vsaj 5 %. Glede pomoči za prestrukturiranje, dodeljene manj ugodnim območjem (30), je zahtevano zmanjšanje zmogljivosti manjše za dve odstotni točki. Komisija odstopi od teh zahtev po zmanjšanju kapacitet, če celota sklepov o dodelitvi pomoči za prestrukturiranje v korist upravičencev v določenem sektorju v katerih koli zaporednih dvanajstih mesecih ne vključuje več kot 1 % proizvodnje zmogljivosti tega sektorja v zadevni državi članici. To pravilo se lahko uporablja na regionalni ravni v primeru sistema pomoči, omejenega na dano regijo. |
| --- | --- |

91.

Če so ukrepi pomoči usmerjeni na določene proizvode ali subjekte, mora zmanjšanje zmogljivosti proizvodnje dosegati vsaj 10 % tega, za kar je uspešno dodeljena pomoč za prestrukturiranje. Za drugače usmerjene ukrepe mora zmanjšanje zmogljivosti proizvodnje dosegati vsaj 5 %. Glede pomoči za prestrukturiranje, dodeljene manj ugodnim območjem (30), je zahtevano zmanjšanje zmogljivosti manjše za dve odstotni točki. Komisija odstopi od teh zahtev po zmanjšanju kapacitet, če celota sklepov o dodelitvi pomoči za prestrukturiranje v korist upravičencev v določenem sektorju v katerih koli zaporednih dvanajstih mesecih ne vključuje več kot 1 % proizvodnje zmogljivosti tega sektorja v zadevni državi članici. To pravilo se lahko uporablja na regionalni ravni v primeru sistema pomoči, omejenega na dano regijo.

| 92. | Zahtevo po trajnem zmanjšanju ali zaprtju zmogljivosti je mogoče doseči na ravni zadevnega trga (ki ne vključuje nujno zmanjšanj s strani vseh upravičencev do pomoči za prestrukturiranje ali celo niti enega od njih). Ob upoštevanju določb o skupni kmetijski politiki lahko države članice izberejo katerega koli od sistemov zmanjšanja. |
| --- | --- |

92.

Zahtevo po trajnem zmanjšanju ali zaprtju zmogljivosti je mogoče doseči na ravni zadevnega trga (ki ne vključuje nujno zmanjšanj s strani vseh upravičencev do pomoči za prestrukturiranje ali celo niti enega od njih). Ob upoštevanju določb o skupni kmetijski politiki lahko države članice izberejo katerega koli od sistemov zmanjšanja.

| 93. | Država članica mora dokazati, da zmanjšanje kapacitet dopolnjuje kakršno koli zmanjšanje, izvedeno brez pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

93.

Država članica mora dokazati, da zmanjšanje kapacitet dopolnjuje kakršno koli zmanjšanje, izvedeno brez pomoči za prestrukturiranje.

| 94. | Če se zmanjšanje zmogljivosti ne zahteva na ravni upravičenca do pomoči, je treba ukrepe za zmanjšanje izvesti najkasneje eno leto po dodelitvi pomoči. |
| --- | --- |

94.

Če se zmanjšanje zmogljivosti ne zahteva na ravni upravičenca do pomoči, je treba ukrepe za zmanjšanje izvesti najkasneje eno leto po dodelitvi pomoči.

| 95. | Da se zagotovi učinkovitost zaprtja zmogljivosti na zadevni tržni ravni, se mora država članica zavezati, da ne bo dodeljevala državne pomoči za povečanje zmogljivosti v zadevnem sektorju. Ta zaveza velja za obdobje petih let od datuma, ko je bilo dejansko doseženo zahtevano zmanjšanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

95.

Da se zagotovi učinkovitost zaprtja zmogljivosti na zadevni tržni ravni, se mora država članica zavezati, da ne bo dodeljevala državne pomoči za povečanje zmogljivosti v zadevnem sektorju. Ta zaveza velja za obdobje petih let od datuma, ko je bilo dejansko doseženo zahtevano zmanjšanje zmogljivosti.

| 96. | Pri določanju upravičenosti in zneskov pomoči za prestrukturiranje se ne bodo upoštevale obremenitve zaradi izpolnjevanja kvot Skupnosti in s tem povezanih določb na ravni posameznih subjektov. |
| --- | --- |

96.

Pri določanju upravičenosti in zneskov pomoči za prestrukturiranje se ne bodo upoštevale obremenitve zaradi izpolnjevanja kvot Skupnosti in s tem povezanih določb na ravni posameznih subjektov.

5.5   Pogoj enkratne pomoči („enkrat in zadnjič“)

| 97. | Načelo, da se pomoč za reševanje in prestrukturiranje dodeli le enkrat, velja tudi za kmetijski sektor. Vendar pa se obdobje desetih let iz dela 3.3 nadomesti z obdobjem petih let. |
| --- | --- |

97.

Načelo, da se pomoč za reševanje in prestrukturiranje dodeli le enkrat, velja tudi za kmetijski sektor. Vendar pa se obdobje desetih let iz dela 3.3 nadomesti z obdobjem petih let.

5.6   Spremljanje in letno poročilo

| 98. | Pravila iz Poglavij 3 in 4 veljajo za spremljanje in letna poročila v sektorju kmetijstva, razen obveznosti predložitve spiska vseh upravičencev za pomoč in določenih informacij za vsakega od njih (glej točko 86). V primeru, da so se uporabljale določbe iz točk od 90 do 96, mora poročilo vsebovati tudi podatke o proizvodnji zmogljivosti, ki je bila uspešno deležna pomoči za prestrukturiranje, ter o doseženem zmanjšanju zmogljivosti. |
| --- | --- |

98.

Pravila iz Poglavij 3 in 4 veljajo za spremljanje in letna poročila v sektorju kmetijstva, razen obveznosti predložitve spiska vseh upravičencev za pomoč in določenih informacij za vsakega od njih (glej točko 86). V primeru, da so se uporabljale določbe iz točk od 90 do 96, mora poročilo vsebovati tudi podatke o proizvodnji zmogljivosti, ki je bila uspešno deležna pomoči za prestrukturiranje, ter o doseženem zmanjšanju zmogljivosti.

6.   USTREZNI UKREPI IZ ČLENA 88(1)

| 99. | Komisija bo s posebnim pismom, v skladu s členom 88(1) Pogodbe, predlagala, da države članice v zvezi z njihovimi obstoječimi programi pomoči sprejmejo ustrezne ukrepe, kot je določeno v točkah 100 in 101. Komisija bo odobrila vsak prihodnji program pomoči, pod pogojem, da so izpolnjene obveznosti iz teh določb. |
| --- | --- |

99.

Komisija bo s posebnim pismom, v skladu s členom 88(1) Pogodbe, predlagala, da države članice v zvezi z njihovimi obstoječimi programi pomoči sprejmejo ustrezne ukrepe, kot je določeno v točkah 100 in 101. Komisija bo odobrila vsak prihodnji program pomoči, pod pogojem, da so izpolnjene obveznosti iz teh določb.

| 100. | Države članice, ki so sprejele predlog Komisije, morajo v šestih mesecih prilagoditi svoje obstoječe programe pomoči, ki se morajo še naprej izvajati po 9. oktobru 2004, da bodo skladni s temi smernicami. |
| --- | --- |

100.

Države članice, ki so sprejele predlog Komisije, morajo v šestih mesecih prilagoditi svoje obstoječe programe pomoči, ki se morajo še naprej izvajati po 9. oktobru 2004, da bodo skladni s temi smernicami.

| 101. | Države članice morajo v roku enega meseca po prejetju omenjenega pisma s predlogi o ustreznih ukrepih sporočiti, da se strinjajo s z ustreznimi ukrepi. |
| --- | --- |

101.

Države članice morajo v roku enega meseca po prejetju omenjenega pisma s predlogi o ustreznih ukrepih sporočiti, da se strinjajo s z ustreznimi ukrepi.

7.   ZAČETEK UPORABE IN TRAJANJE

| 102. | Ob upoštevanju spodnjih določb bo Komisija uporabljala te smernice z učinkom od 10. oktobra 2004 do 9. oktobra 2009. |
| --- | --- |

102.

Ob upoštevanju spodnjih določb bo Komisija uporabljala te smernice z učinkom od 10. oktobra 2004 do 9. oktobra 2009.

| 103. | Priglasitve, ki jih bo Komisija evidentirala pred 10. oktobrom 2004, bodo pregledane v luči kriterijev, ki so se uporabljali v času priglasitve. |
| --- | --- |

103.

Priglasitve, ki jih bo Komisija evidentirala pred 10. oktobrom 2004, bodo pregledane v luči kriterijev, ki so se uporabljali v času priglasitve.

| 104. | Komisija bo preverila združljivost s skupnim trgom kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, dodeljene brez njene odobritve in zato v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe na podlagi teh smernic, če je del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po njihovi objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  V drugih primerih bo pomoč preučila po smernicah, ki so se uporabljale v času dodelitve pomoči. |
| --- | --- |

104.

Komisija bo preverila združljivost s skupnim trgom kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, dodeljene brez njene odobritve in zato v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe na podlagi teh smernic, če je del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po njihovi objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V drugih primerih bo pomoč preučila po smernicah, ki so se uporabljale v času dodelitve pomoči.

---

(1)  UL C 368, 23.12.1994, str. 12.

(2)  UL C 283, 19.9.1997, str. 2. Glej tudi opombo, ki se nanaša na naslov Poglavja 5.

(3)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

(4)  To velja zlasti za vrste podjetij, omenjenih v prvem pododstavku člena 1(1) Direktive Sveta 78/660/EGS (UL L 222, 14.8.1978, str. 11), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2003/51/ES (UL L 178, 17.7.2003, str. 16).

(5)  Po analogiji z določbami člena 17 Direktive Sveta 77/91/EGS (UL L 26, 30.1.1977, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

(6)  To velja zlasti za vrste podjetij, omenjenih v drugem pododstavku člena 1(1) spremenjene Direktive Sveta 78/660/EGS.

(7)  Za ugotovitev, ali je podjetje neodvisno ali del skupine, se upoštevajo kriteriji, določeni v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 68/2001 (UL L 10, 13.1.2001, str. 20), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 363/2004 (UL L 63, 28.2.2004, str. 20).

(8)  Člen 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1407/2002 (UL L 205, 2.8.2002, str. 1), kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

(9)  Točka 19 Sporočila Komisije o določenih vidikih obravnavanja zadev konkurence, ki izhajajo iz prenehanja veljavnosti Pogodbe ESPJ (UL C 152, 26.6.2002, str. 5). Točka 1 Sporočila Komisije o pomoči za reševanje in prestrukturiranje in pomoči za zaprtje za jeklarski sektor (UL C 70, 19.3.2002, str. 21). Ustrezni ukrepi, sprejeti glede na Večsektorski okvir za regionalno pomoč za večje investicijske projekte (UL C 70, 19.3.2002, str.8).

(10)  Posebna tovrstna pravila veljajo za letalski sektor (UL C 350, 10.12.1994, str. 5).

(11)  Z drugimi besedami, dodelitve pomoči MSP, ki ne izpolnjujejo pogojev, določenih v tej točki 79, so lahko kljub temu izvzete iz obveznosti posamične priglasitve.

(12)  UL C 19, 20.1.2001, str. 7.

(13)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o Pristopu iz leta 2003.

(14)  Zadeva C-355/95 P, Textilwerke Deggendorf proti Komisiji a.o. [1997] PSES I-2549.

(15)  Izjema je lahko pomoč za reševanje v bančnem sektorju, da lahko zadevna kreditna institucija začasno nadaljuje svojo bančno dejavnost, v skladu z veljavno nadzorno zakonodajo (Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/12/ES (UL L 126, 26.5.2000, str. 1). Vsekakor mora pomoč, dodeljena v drugačni obliki, kot v obliki poroštev za posojilo ali v obliki posojil, kot je opisano v točki (a), izpolnjevati splošna načela pomoči za reševanje in ne sme predstavljati strukturnih finančnih ukrepov v zvezi z lastnimi sredstvi banke. Kakršna koli pomoč, dodeljena v drugačni obliki, kot v obliki poroštev za posojila ali v obliki posojil, kot je opisano v pododstavku (a), se bo upoštevala pri preverjanju kakršnih koli izravnalnih ukrepov iz načrta za prestrukturiranje, v skladu s točkami od 38 do 42.

(16)  Z ozirom na to lahko Komisija tudi upošteva, ali se zadevno podjetje šteje za srednje ali za veliko podjetje.

(17)  UL C 70, 19.3.2002, str. 8.

(18)  V takšnih primerih Komisija dovoli le pomoč za zmanjševanje socialnih stroškov prestrukturiranja, v skladu z delom 3.2.6 in okoljsko pomočjo za čiščenje onesnaženih krajev, ki bi sicer lahko bili opuščeni.

(19)  Glej točko 7. Ta minimalni prispevek ne sme vključevati nikakršne pomoči. To na primer ne velja, če ima posojilo subvencionirano obrestno mero ali je podprto s poroštvom vlade, ki vsebuje elemente pomoči.

(20)  Glej točko 10(c).

(21)  Člen 159 Pogodbe ES med drugim določa, da „oblikovanje in izvajanje politik in ukrepov Skupnosti in uresničevanje notranjega trga upošteva cilje, predvidene v členu 158, in prispeva k njihovem doseganju“.

(22)  Kot je določeno v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (UL L 124, 20.5.2003, str. 36). Do 31. decembra 2004 je ustrezna definicija v Priporočilu Komisije 96/280/ES (UL L 107, 30.4.1996, str. 4).

(23)  V svoji sodbi zadevi C-241/94, (Francija proti Komisiji [1996] PSES I-4551), (Kimberly Clark Sopalin) je Sodišče potrdilo, da diskrecijski sistem financiranja iz nacionalnega sklada za zaposlovanje s strani Francoskih organov lahko povzroči, da so določena podjetja v boljšem položaju kot druga, in zato velja za pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. (Sodišče ni podvomilo v odločbo Komisije, da pomoč ni skladna s skupnim trgom).

(24)  V zvezi z nepriglašeno pomočjo, bo Komisija v svoji oceni upoštevala možnost, da bi lahko bila tudi kakšna druga pomoč, ki ni pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, označena za skladno s skupnim trgom.

(25)  Nepredvidljive okoliščine so tiste, ki jih vodstvo podjetja v času oblikovanja načrta za prestrukturiranje na noben način ne bi moglo predvidevati in ki niso nastale zaradi malomarnosti ali napak vodstva podjetja ali odločitev skupine, v katero spada.

(26)  Glej Prilogo III. A in B (standardiziran format za obstoječo državno pomoč ) k Uredbi Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o sprejetju določb za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

(27)  Statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski Skupnosti, ki jo je izdal Statistični urad Evropskih skupnosti.

(28)  Za namene teh smernic, to zajema vse dejavnosti pri primarni pridelavi kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi (kmetovanje). Ukrepi pomoči v korist podjetij, ki predelujejo in tržijo kmetijske proizvode, niso zajeti v tem poglavju. Pomoč podjetjem, ki se ukvarjajo s predelavo in trženjem, se oceni v skladu s splošnimi pravili teh smernic. Ribištvo in ribogojništvo nista zajeta v tem poglavju.

(29)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 864/2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 48).

(30)  Kot je določeno v členu 13 in naslednjih členih Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 (UL L 160, 26.6.1999, str. 80), kakor je bila nazadnje spremenjene z Uredbo (ES) št. 583/2004 (UL L 91, 30.3.2004, str. 1).

---

PRILOGA

Formula (1) za izračun najvišjega zneska pomoči za reševanje in prestrukturiranje, ki izpolnjuje pogoje za poenostavljen postopek:

Formula

Formula temelji na rezultatih poslovanja podjetja (EBIT, dohodku pred obrestmi in davki), zabeleženih v letu pred dodelitvijo/priglasitvijo pomoči (označeno s t). Temu znesku se doda amortizacija. K vsoti se prištejejo spremembe v obratnih sredstvih. Spremembe v obratnih sredstvih so razlika med tekočimi sredstvi in kratkoročnimi obveznostmi (2) za zadnje zaključeno obračunsko obdobje. Podobno, če bi obstajali vnaprej vračunani izdatki na ravni rezultata poslovanja, bi bilo treba to jasno navesti in rezultat ne bi smel vsebovati takšnih vnaprej vračunanih izdatkov.

Namen formule je ocenitev negativnega denarnega toka iz poslovanja podjetja v letu pred uporabo pomoči (v primeru nepriglašenih pomoči ali pred dodelitvijo pomoči). S polovico tega zneska lahko podjetje posluje šest mesecev. Zato se rezultat deli z dva.

Ta formula se lahko uporablja le v primeru, da je rezultat negativni znesek.

Če ima formula pozitiven rezultat, je treba predložiti podrobno razlago, ki dokazuje, da je podjetje v težavah, kot je določeno v točkah 10 in 11.

Primer:

| dohodek pred obrestmi in davki (mio EUR) | (12) |
| --- | --- |
| Amortizacija (mio EUR) | (2) |
| Bilanca stanja (mio EUR) | 31. december X | 31. december XO |
| Tekoča sredstva |
| Denar in ekvivalenti | 10 | 5 |
| Terjatve | 30 | 20 |
| Zaloge | 50 | 45 |
| Vnaprej plačani izdatki | 20 | 10 |
| Druga tekoča sredstva | 20 | 20 |
| Skupna tekoča sredstva | 130 | 100 |
| Kratkoročne obveznosti |
| Obveznosti | 20 | 25 |
| Pasivne časovne razmejitve | 15 | 10 |
| Odloženi prihodki | 5 | 5 |
| Skupne kratkoročne obveznosti | 40 | 40 |
| Obratna sredstva | 90 | 60 |
| Spremembe v obratnih sredstvih | (30) |

dohodek pred obrestmi in davki (mio EUR)

(12)

Amortizacija (mio EUR)

(2)

Bilanca stanja (mio EUR)

31. december X

31. december XO

Tekoča sredstva

Denar in ekvivalenti

10

5

Terjatve

30

20

Zaloge

50

45

Vnaprej plačani izdatki

20

10

Druga tekoča sredstva

20

20

Skupna tekoča sredstva

130

100

Kratkoročne obveznosti

Obveznosti

20

25

Pasivne časovne razmejitve

15

10

Odloženi prihodki

5

5

Skupne kratkoročne obveznosti

40

40

Obratna sredstva

90

60

Spremembe v obratnih sredstvih

(30)

Najvišji znesek pomoči za reševanje = [-12 + 2 + (-30)] / 2 = -20 mio EUR

Ker je rezultat formule višji od 10 milijonov EUR, se poenostavljen postopek iz točke 30 ne sme uporabiti. Če je ta meja presežena, mora država članica predložiti razlago, ki opisuje, kako so bile določene prihodnje potrebe denarnega toka podjetja in znesek pomoči za reševanje.

---

(1)  EBIT (dohodku pred davki in obrestmi, kot je določen v letnem obračunu iz leta pred uporabo, označen s t), je treba dodati amortizacijo v istem obdobju, plus spremembe v obratnih sredstvih v obdobju dveh let (leto pred uporabo in predhodno leto), deljeno z dva, da se določi znesek za šest mesecev, tj. običajno obdobje za odobritev pomoči za reševanje.

(2)  Tekoča sredstva: likvidna sredstva, terjatve (obveznosti strank in dolžnikov), druga tekoča sredstva in vnaprej plačani izdatki, zaloge.

Kratkoročne obveznosti: finančni dolg,obveznosti (do dobaviteljev in upnikov) in druge kratkoročne obveznosti, odloženi prihodki, druge pasivne časovne razmejitve, davčne obveznosti.

---

| 1.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/18

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Št. primera COMP/M.3569 – Wendel Investissement/Bureau Veritas)

(2004/C 244/03)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Dne 23. septembra 2004 je Komisija prejela priglasitev predlagane koncentracije po členu 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Wendel Investissement („Wendel“, Francija) prevzema v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta nadzor nad celotnim podjetjem Bureau Veritas S.A. („Bureau Veritas“, Francija), trenutno pod skupnim nadzorom podjetij Wendel in Poincaré Investissements, na podlagi nakupa delnic. |
| --- | --- |

1.

Dne 23. septembra 2004 je Komisija prejela priglasitev predlagane koncentracije po členu 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Wendel Investissement („Wendel“, Francija) prevzema v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta nadzor nad celotnim podjetjem Bureau Veritas S.A. („Bureau Veritas“, Francija), trenutno pod skupnim nadzorom podjetij Wendel in Poincaré Investissements, na podlagi nakupa delnic.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje Wendel: naložbena krovna družba, ki med drugim nadzoruje družbe Legrand, Wheelabrator Allevard, Oranje-Nassau, Stallergènes; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje Wendel: naložbena krovna družba, ki med drugim nadzoruje družbe Legrand, Wheelabrator Allevard, Oranje-Nassau, Stallergènes;

| — | za podjetje Bureau Veritas: certificiranje, klasificiranje in nadzor kvalitete. |
| --- | --- |

—

za podjetje Bureau Veritas: certificiranje, klasificiranje in nadzor kvalitete.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v obseg Uredbe (ES) št. 139/2004, vendar končna odločitev o tem še ni podana. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v obseg Uredbe (ES) št. 139/2004, vendar končna odločitev o tem še ni podana.

| 4. | Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlaganega postopka.
  Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: +32/2/296-43-01 ali 296-72-44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M3569 – Wendel Investissement/Bureau Veritas na naslednji naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlaganega postopka.

Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: +32/2/296-43-01 ali 296-72-44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M3569 – Wendel Investissement/Bureau Veritas na naslednji naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str.1.

---

| 1.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/19

---

SEZNAM KOM DOKUMENTOV, RAZEN ZAKONODAJNIH PREDLOGOV, KI JIH JE KOMISIJA SPREJELA OD 1.8.2004 DO 31.8.2004
   (1)

(2004/C 244/04)

| Dokument | Del | Datum sprejetja | Naslov |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2004) 548 | | 9.8.2004 | Priporočilo za sklep Sveta o začetku pogajanj glede sporazuma o monetarnih odnosih s Kneževino Andoro |

Dokument

Del

Datum sprejetja

Naslov

KOM(2004) 548

9.8.2004

Priporočilo za sklep Sveta o začetku pogajanj glede sporazuma o monetarnih odnosih s Kneževino Andoro

Ti dokumenti so dosegljivi na EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex

---

(1)  Ta seznam vsebuje tiste KOM dokumente, ki izpolnujejo pogoje za objavo.

---

II Pripravljalni akti

Komisija

| 1.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/20

---

SEZNAM ZAKONODAJNIH PREDLOGOV, KI JIH JE KOMISIJA SPREJELA OD 1.8.2004 DO 31.8.2004
   (1)

(2004/C 244/05)

| Dokument | Del | Datum sprejetja | Naslov |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2004) 545 | | 9.8.2004 | Predlog uredbe Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 2287/2003 o ribolovnih možnostih v vodah Grenlandije |
| KOM(2004) 559 | 1 | 16.8.2004 | Predlog sklepa Sveta o podpisu sporazuma med Evropsko skupnostjo in državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo njihovim finančnim interesom |
| KOM(2004) 559 | 2 | 16.8.2004 | Predlog sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko skupnostjo in državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo njihovim finančnim interesom |
| KOM(2004) 563 | | 18.8.2004 | Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 87/328/EGS o shranjevanju semena goveda, namenjenega za trgovanje med državami članicami Skupnosti |
| KOM(2004) 571 | | 26.8.2004 | Predlog uredbe Sveta o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev in o dokončnem pobiranju začasnih dajatev, uvedenih na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije |

Dokument

Del

Datum sprejetja

Naslov

KOM(2004) 545

9.8.2004

Predlog uredbe Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 2287/2003 o ribolovnih možnostih v vodah Grenlandije

KOM(2004) 559

1

16.8.2004

Predlog sklepa Sveta o podpisu sporazuma med Evropsko skupnostjo in državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo njihovim finančnim interesom

KOM(2004) 559

2

16.8.2004

Predlog sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko skupnostjo in državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo njihovim finančnim interesom

KOM(2004) 563

18.8.2004

Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 87/328/EGS o shranjevanju semena goveda, namenjenega za trgovanje med državami članicami Skupnosti

KOM(2004) 571

26.8.2004

Predlog uredbe Sveta o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev in o dokončnem pobiranju začasnih dajatev, uvedenih na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije

Ti dokumenti so dosegljivi na EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex

---

(1)  Ta seznam vsebuje tiste KOM dokumente, ki izpolnujejo pogoje za objavo.

---

III Obvestila

Komisija

| 1.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/21

---

RAZPIS ZA PREDLOGE

Skupni usklajeni program Evropske unije za raziskave konjunkture pri podjetnikih in potrošnikih

(2004/C 244/06)

1.   VSEBINA

Evropska Komisija objavlja razpis za predloge, da bi zagotovila dolgoročno sodelovanje pri izvedbi raziskav v okviru Skupnega usklajenega programa za raziskave konjunkture pri podjetnikih in potrošnikih (ki ga je Komisija sprejela 29. novembra 2000) na Češkem, Cipru, v Estoniji, na Madžarskem, v Latviji, Litvi, na Malti, na Poljskem, Slovaškem in v Sloveniji (v nadaljevanju „nove države članice EU“), v Luksemburgu in Bolgariji, na Hrvaškem in v Romuniji. Sodelovanje bo v obdobju treh let potekalo v obliki okvirnega sporazuma o partnerstvu med Komisijo in specializiranimi organi novih držav članic EU, Luksemburga, Bolgarije, Hrvaške in Romunije.

Program je zasnovan za zbiranje informacij o stanju gospodarstev v državah članicah EU, da bi se njihove poslovne cikle lahko primerjalo za potrebe upravljanja EMU (Ekonomska in monetarna unija). Postal je nepogrešljivo orodje za postopke ekonomskega nadzora v EMU, kot tudi za namene splošne ekonomske politike.

2.   NAMEN IN TEHNIČNE ZAHTEVE

2.1   Cilji

V skupnem usklajenem programu sodelujejo specializirani organi/inštituti, ki na podlagi skupnega financiranja izvajajo mnenjske raziskave. Komisija bo sklenila sporazume z organi ali inštituti, ki so primerno usposobljeni za izvedbo ene ali več izmed naslednjih raziskav v naslednjih treh letih:

| — | raziskave investicijskega, gradbenega, maloprodajnega in storitvenega sektorja v novih državah članicah EU, Bolgariji, Hrvaški in Romuniji; |
| --- | --- |

—

raziskave investicijskega, gradbenega, maloprodajnega in storitvenega sektorja v novih državah članicah EU, Bolgariji, Hrvaški in Romuniji;

| — | raziskave maloprodajnega in storitvenega sektorja v Luksemburgu; |
| --- | --- |

—

raziskave maloprodajnega in storitvenega sektorja v Luksemburgu;

| — | raziskave industrijskega sektorja in potrošniških navad na Hrvaškem; |
| --- | --- |

—

raziskave industrijskega sektorja in potrošniških navad na Hrvaškem;

| — | Komisija prav tako organizira ad hoc raziskave aktualnih gospodarskih zadev. Te ad hoc raziskave so že po definiciji bolj občasne in se jih izvaja poleg mesečnih raziskav, pri čemer se za pridobivanje informacij o določenih zadevah ekonomske politike uporabljajo isti vzorci kot za mesečne raziskave. |
| --- | --- |

—

Komisija prav tako organizira ad hoc raziskave aktualnih gospodarskih zadev. Te ad hoc raziskave so že po definiciji bolj občasne in se jih izvaja poleg mesečnih raziskav, pri čemer se za pridobivanje informacij o določenih zadevah ekonomske politike uporabljajo isti vzorci kot za mesečne raziskave.

Ciljna skupina raziskav so tako poslovodni delavci v industrijskem, investicijskem, gradbenem, maloprodajnem in storitvenem sektorju kot tudi potrošniki.

2.2   Tehnične zahteve

2.2.1   Časovna razporeditev raziskav in sporočanje rezultatov

V spodnji tabeli je prikazan pregled raziskav iz razpisa za predloge:

| Ime raziskave | Število pokritih sektorjev / velikostnih razredov | Število mesečno zastavljenih vprašanj | Število četrtletno zastavljenih vprašanj |
| --- | --- | --- | --- |
| Raziskava industrijskega sektorja | 56 / - | 7 | 9 |
| Raziskava investicijskega sektorja | 8 / 6 | 2 vprašanji marca/aprila
  4 vprašanja oktobra/novembra |
| Raziskava gradbenega sektorja | 5 / - | 5 | 1 |
| Raziskava maloprodajnega sektorja | 9 / - | 6 | - |
| Raziskava storitvenega sektorja | 19 / - | 6 | 1 |
| Raziskava potrošniških navad | 25 / - | 12 | 3 |

Ime raziskave

Število pokritih sektorjev / velikostnih razredov

Število mesečno zastavljenih vprašanj

Število četrtletno zastavljenih vprašanj

Raziskava industrijskega sektorja

56 / -

7

9

Raziskava investicijskega sektorja

8 / 6

2 vprašanji marca/aprila

4 vprašanja oktobra/novembra

Raziskava gradbenega sektorja

5 / -

5

1

Raziskava maloprodajnega sektorja

9 / -

6

-

Raziskava storitvenega sektorja

19 / -

6

1

Raziskava potrošniških navad

25 / -

12

3

| — | Mesečne raziskave morajo biti izpeljane v prvih dveh tednih meseca, rezultati pa sporočeni Komisiji po e-pošti vsaj 4 delovne dni pred koncem meseca in v skladu s koledarjem, ki bo vključen v sporazum o dotaciji. |
| --- | --- |

—

Mesečne raziskave morajo biti izpeljane v prvih dveh tednih meseca, rezultati pa sporočeni Komisiji po e-pošti vsaj 4 delovne dni pred koncem meseca in v skladu s koledarjem, ki bo vključen v sporazum o dotaciji.

| — | Četrtletne raziskave morajo biti izvedene v prvih dveh tednih prvega meseca vsakega četrtletja (januar, april, julij in oktober), rezultati pa sporočeni Komisiji po e-pošti vsaj 4 delovne dni pred koncem januarja, aprila, julija in oktobra ter v skladu s koledarjem, ki bo vključen v sporazum o dotaciji. |
| --- | --- |

—

Četrtletne raziskave morajo biti izvedene v prvih dveh tednih prvega meseca vsakega četrtletja (januar, april, julij in oktober), rezultati pa sporočeni Komisiji po e-pošti vsaj 4 delovne dni pred koncem januarja, aprila, julija in oktobra ter v skladu s koledarjem, ki bo vključen v sporazum o dotaciji.

| — | Polletne raziskave investicijskega sektorja morajo biti izvedene marca/aprila in oktobra/novembra, rezultati pa sporočeni Komisiji po e-pošti vsaj 4 delovne dni pred koncem maja oz. decembra ter v skladu s koledarjem, ki bo vključen v sporazum o dotaciji. |
| --- | --- |

—

Polletne raziskave investicijskega sektorja morajo biti izvedene marca/aprila in oktobra/novembra, rezultati pa sporočeni Komisiji po e-pošti vsaj 4 delovne dni pred koncem maja oz. decembra ter v skladu s koledarjem, ki bo vključen v sporazum o dotaciji.

| — | V primeru ad hoc raziskav se mora upravičenec zavezati, da bo spoštoval zanje določeni časovni razpored. |
| --- | --- |

—

V primeru ad hoc raziskav se mora upravičenec zavezati, da bo spoštoval zanje določeni časovni razpored.

2.2.2   Metodologija Skupnega usklajenega programa Evropske unije za raziskave konjunkture pri podjetnikih in potrošnikih

Podrobnosti o metodologiji so na voljo v navodilih za uporabnike na internetnem naslovu:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/indicators/business_consumer_surveys/userguide_en.pdf.

3.   UPRAVNE DOLOČBE IN TRAJANJE

3.1   Upravne določbe

Organ ali inštitut bo izbran za obdobje največ treh let. Z izbranimi prijavitelji želi Komisija vzpostaviti dolgoročno sodelovanje. V ta namen bo med pogodbenimi strankami sklenjen triletni okvirni sporazum o partnerstvu. Na podlagi tega okvirnega sporazuma o partnerstvu, ki opredeli skupne cilje in naravo načrtovanih ukrepov, se lahko med pogodbenimi strankami sklenejo trije posebni sporazumi o letnih dotacijah. Prvi od posebnih sporazumov o letnih dotacijah se bo nanašal na obdobje med majem 2005 in aprilom 2006.

3.2   Trajanje

Raziskave se izvajajo od 1. maja do 30 aprila. Izvajanje ukrepa ne sme trajati dlje kot 12 mesecev (13 mesecev za raziskave investicijskega sektorja).

4.   FINANČNI OKVIR

4.1   Viri financiranja Skupnosti

Izbrani postopki se bodo financirali iz proračunske postavke 01.02.02 – Koordinacija in nadzorovanje ekonomske in monetarne unije.

4.2   Ocena skupnega proračuna Skupnosti za ta razpis

| — | Skupni letni proračun, na voljo za te raziskave, znaša približno 650 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Skupni letni proračun, na voljo za te raziskave, znaša približno 650 000 EUR.

| — | Upravičencev bo verjetno nekje med 12 in 24, odvisno od števila prejetih predlogov. |
| --- | --- |

—

Upravičencev bo verjetno nekje med 12 in 24, odvisno od števila prejetih predlogov.

4.3   Odstotek sofinanciranja Skupnosti

Delež Komisije v skupnem financiranju ne sme presegati 50 % upravičenih stroškov, ki upravičencu nastanejo z vsako raziskavo.

4.4   Financiranje aktivnosti s strani upravičenca in nastali upravičeni stroški

Razen v izjemnih primerih, upravičeni stroški lahko nastanejo samo potem, ko vse pogodbene stranke podpišejo posebni sporazum o letnih dotacijah, vendar pod nobenim pogojem pred oddajo vloge za dotacijo. Prispevki v naravi ne veljajo za upravičene stroške.

Upravičenec bo na podlagi okvirnega sporazuma o partnerstvu zaprošen, da vsako leto odda podroben proračun, ki bo vključeval oceno stroškov in financiranja ukrepa v evrih. Proračun bo v obliki priloge vključen v posebni sporazum o letni dotaciji. Posledično lahko Komisija te zneske uporabi za potrebe revizije.

5.   MERILA O IZPOLNJEVANJU POGOJEV

5.1   Pravni položaj prijaviteljev

Razpis za predloge je namenjen organom in inštitutom (pravnim osebam), ki imajo pravni status v eni od držav članic EU, Bolgariji, na Hrvaškem ali v Romuniji. Prijavitelji morajo dokazati, da so pravne osebe in s standardnim obrazcem za pravne subjekte zagotoviti potrebno dokumentacijo.

5.2   Razlogi za izključitev

Vloge za dotacijo se ne bodo upoštevale, če se prijavitelji nahajajo v kateri koli od naslednjih okoliščin: (1)

| (a) | so v stečajnem postopku ali v likvidaciji, tisti, ki so pod upravo sodišča, tisti, ki so sklenili dogovor z upniki, tisti, katerih poslovne dejavnosti začasno mirujejo ali so v enakem položaju, ki izhaja iz podobnega postopka po nacionalnih zakonodajah in uredbah; |
| --- | --- |

(a)

so v stečajnem postopku ali v likvidaciji, tisti, ki so pod upravo sodišča, tisti, ki so sklenili dogovor z upniki, tisti, katerih poslovne dejavnosti začasno mirujejo ali so v enakem položaju, ki izhaja iz podobnega postopka po nacionalnih zakonodajah in uredbah;

| (b) | so bili obsojeni zaradi kaznivega dejanja zaradi neprofesionalnega obnašanja s sodbo, ki je res judicata; |
| --- | --- |

(b)

so bili obsojeni zaradi kaznivega dejanja zaradi neprofesionalnega obnašanja s sodbo, ki je res judicata;

| (c) | so bili spoznani za krive zaradi neprofesionalnega obnašanja, ki je bilo dokazano s sredstvi, ki jih naročniki lahko upravičijo; |
| --- | --- |

(c)

so bili spoznani za krive zaradi neprofesionalnega obnašanja, ki je bilo dokazano s sredstvi, ki jih naročniki lahko upravičijo;

| (d) | niso izpolnjevali obveznosti v zvezi s plačilom prispevkov za socialno varnost ali plačilom davkov v skladu z zakonskimi določbami države, v kateri so bili ustanovljeni, ali določbami države naročnika ali določbami države, kjer se bo izvajala pogodba; |
| --- | --- |

(d)

niso izpolnjevali obveznosti v zvezi s plačilom prispevkov za socialno varnost ali plačilom davkov v skladu z zakonskimi določbami države, v kateri so bili ustanovljeni, ali določbami države naročnika ali določbami države, kjer se bo izvajala pogodba;

| (e) | so bili s sodbo, ki je res judicata, obsojeni goljufije, korupcije, vpletenosti v kriminalno organizacijo ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodujejo finančnim interesom Skupnosti; |
| --- | --- |

(e)

so bili s sodbo, ki je res judicata, obsojeni goljufije, korupcije, vpletenosti v kriminalno organizacijo ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodujejo finančnim interesom Skupnosti;

| (f) | so bili po drugih postopkih javnih naročil ali dodelitve dotacije, ki se financirajo iz proračuna skupnosti, spoznani za krive resne kršitve pogodbe zaradi neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti; |
| --- | --- |

(f)

so bili po drugih postopkih javnih naročil ali dodelitve dotacije, ki se financirajo iz proračuna skupnosti, spoznani za krive resne kršitve pogodbe zaradi neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti;

| (g) | so soočeni s konfliktom interesov; |
| --- | --- |

(g)

so soočeni s konfliktom interesov;

| (h) | so krivi popačenja zahtevanih informacij oz. teh informacij niso dostavili. |
| --- | --- |

(h)

so krivi popačenja zahtevanih informacij oz. teh informacij niso dostavili.

Prijavitelji morajo s standardnim obrazcem za izjavo o izpolnjevanju pogojev potrditi, da se ne nahajajo v nobeni od okoliščin, navedenih v točkah 5.2(a) do (f).

5.3   Upravne in finančne kazni

| 1. | Brez vpliva na uporabo kazni, ki so določene v pogodbi, se kandidati ali ponudniki in izvajalci, ki so dali lažne izjave, ali za katere se ugotovi, da v večji meri niso izpolnili svojih pogodbenih obveznosti v prejšnjem postopku za oddajo javnega naročila, izključijo iz vseh naročil in dotacij, ki se financirajo iz proračuna Skupnosti, za največ dve leti od ugotovitve kršitve, ki se potrdi v kontradiktornem postopku proti izvajalcu. To obdobje se lahko podaljša na tri leta v primeru ponovne kršitve v petih letih od prve kršitve.
  Ponudnikom ali kandidatom, ki so podali lažne izjave, se naložijo tudi finančne sankcije v višini od 2 % do 10 % skupne vrednosti oddanega naročila.
  Izvajalcem, za katere se ugotovi, da v večji meri ne izpolnjujejo svojih pogodbenih obveznosti, se izrečejo finančne sankcije v višini od 2 % do 10 % skupne vrednosti oddanega naročila. Ta delež se lahko poveča na 4 % do 20 % v primeru ponovne kršitve v petih letih od prve kršitve. |
| --- | --- |

1.

Brez vpliva na uporabo kazni, ki so določene v pogodbi, se kandidati ali ponudniki in izvajalci, ki so dali lažne izjave, ali za katere se ugotovi, da v večji meri niso izpolnili svojih pogodbenih obveznosti v prejšnjem postopku za oddajo javnega naročila, izključijo iz vseh naročil in dotacij, ki se financirajo iz proračuna Skupnosti, za največ dve leti od ugotovitve kršitve, ki se potrdi v kontradiktornem postopku proti izvajalcu. To obdobje se lahko podaljša na tri leta v primeru ponovne kršitve v petih letih od prve kršitve.

Ponudnikom ali kandidatom, ki so podali lažne izjave, se naložijo tudi finančne sankcije v višini od 2 % do 10 % skupne vrednosti oddanega naročila.

Izvajalcem, za katere se ugotovi, da v večji meri ne izpolnjujejo svojih pogodbenih obveznosti, se izrečejo finančne sankcije v višini od 2 % do 10 % skupne vrednosti oddanega naročila. Ta delež se lahko poveča na 4 % do 20 % v primeru ponovne kršitve v petih letih od prve kršitve.

| 2. | V primerih iz točk 5.2(a), (c) in (d) se kandidati ali ponudniki izključijo iz vseh naročil in dotacij za največ dve leti od ugotovitve kršitve, ki se potrdi v kontradiktornem postopku proti izvajalcu.
  V primerih iz točk 5.2(b) in (e) se kandidati ali ponudniki izključijo iz vseh naročil in dotacij za najmanj eno leto in največ štiri leta od uradnega obvestila o izrečeni sodbi.
  Ta obdobja se lahko podaljšajo na pet let v primeru ponovne kršitve v petih letih od prve kršitve ali od prve sodbe. |
| --- | --- |

2.

V primerih iz točk 5.2(a), (c) in (d) se kandidati ali ponudniki izključijo iz vseh naročil in dotacij za največ dve leti od ugotovitve kršitve, ki se potrdi v kontradiktornem postopku proti izvajalcu.

V primerih iz točk 5.2(b) in (e) se kandidati ali ponudniki izključijo iz vseh naročil in dotacij za najmanj eno leto in največ štiri leta od uradnega obvestila o izrečeni sodbi.

Ta obdobja se lahko podaljšajo na pet let v primeru ponovne kršitve v petih letih od prve kršitve ali od prve sodbe.

| 3. | Primeri iz točke 5.2(e) so naslednji:






  (a) | primeri goljufije, navedeni v členu 1 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, ki je bila pripravljena z aktom Sveta z dne 26. julija 1995; |
| --- | --- | --- |

3.

Primeri iz točke 5.2(e) so naslednji:

(a)

primeri goljufije, navedeni v členu 1 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, ki je bila pripravljena z aktom Sveta z dne 26. julija 1995;

| (b) | primeri korupcije iz člena 3 Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije, ki je bila pripravljena na podlagi Akta Sveta z dne 26. maja 1997; |
| --- | --- |

(b)

primeri korupcije iz člena 3 Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije, ki je bila pripravljena na podlagi Akta Sveta z dne 26. maja 1997;

| (c) | primeri sodelovanja v kriminalnih združbah, kakor so opredeljeni v členu 2(1) skupnega ukrepa Sveta 98/733/JHA; |
| --- | --- |

(c)

primeri sodelovanja v kriminalnih združbah, kakor so opredeljeni v členu 2(1) skupnega ukrepa Sveta 98/733/JHA;

| (d) | primeri pranja denarja, kakor so opredeljeni v členu 1 Direktive Sveta 91/308/EGS. |
| --- | --- |

(d)

primeri pranja denarja, kakor so opredeljeni v členu 1 Direktive Sveta 91/308/EGS.

6.   MERILA ZA IZBIRO

Prijavitelji morajo imeti stalna in zadostna finančna sredstva za izvajanje svoje dejavnosti v celotnem obdobju, v katerem se izvaja ukrep, ali v letu, za katerega se dodeli dotacija, in morajo prispevati k njegovemu financiranju. Prijavitelj mora biti strokovno usposobljen in imeti izobrazbo, ki je potrebna za izvedbo predlaganega ukrepa ali delovnega programa.

6.1   Finančna sposobnost prijaviteljev

Prijavitelji morajo biti finančno sposobni izvesti predlagane dejavnosti in morajo predložiti bilanco stanja in izkaz uspeha za zadnji dve proračunski leti, za kateri je bil pripravljen zaključni račun. Ta določba se ne nanaša na javne organe in mednarodne organizacije.

6.2   Poslovna sposobnost prijaviteljev

Prijavitelji morajo biti poslovno sposobni izvesti predlagane dejavnosti in morajo predložiti ustrezno dodatno dokumentacijo.

Za presojo prijaviteljeve sposobnosti se bodo uporabljala naslednja merila:

| — | Vsaj tri leta izkušenj s pripravo in izvajanjem kvalitativnih raziskav o poslovnih in potrošniških navadah. |
| --- | --- |

—

Vsaj tri leta izkušenj s pripravo in izvajanjem kvalitativnih raziskav o poslovnih in potrošniških navadah.

| — | Izkušnje na vsaj dveh od naslednjih področij:






  1. | ocenjevanje rezultatov raziskav o poslovnih in potrošniških navadah, metodoloških vprašanj (vzorcev, vprašalnikov in časovnega razporeda) in analize; |
| --- | --- | --- |

—

Izkušnje na vsaj dveh od naslednjih področij:

1.

ocenjevanje rezultatov raziskav o poslovnih in potrošniških navadah, metodoloških vprašanj (vzorcev, vprašalnikov in časovnega razporeda) in analize;

| 2. | izdelava indikatorjev, ki temeljijo na rezultatih raziskav o poslovnih in potrošniških navadah; |
| --- | --- |

2.

izdelava indikatorjev, ki temeljijo na rezultatih raziskav o poslovnih in potrošniških navadah;

| 3. | uporaba rezultatov raziskav o poslovnih in potrošniških navadah za ciklično in makroekonomsko analizo in raziskovanje, z uporabo statističnih in ekonometričnih metod, vključno z analizami posameznih sektorjev; |
| --- | --- |

3.

uporaba rezultatov raziskav o poslovnih in potrošniških navadah za ciklično in makroekonomsko analizo in raziskovanje, z uporabo statističnih in ekonometričnih metod, vključno z analizami posameznih sektorjev;

| 4. | ekonometrični modeli in druga orodja za napovedovanje. |
| --- | --- |

4.

ekonometrični modeli in druga orodja za napovedovanje.

| — | Zmožnost uporabljati metodologijo Skupnega usklajenega programa Evropske unije za raziskave konjunkture pri podjetnikih in potrošnikih ter ravnati v skladu z navodili Komisije: držati se rokov za pošiljanje poročil, izvajati izboljšave in spremembe programa raziskav glede na zahteve služb Komisije, v skladu z dogovori doseženimi na koordinacijskih sestankih s predstavniki sodelujočih organov/inštitutov. |
| --- | --- |

—

Zmožnost uporabljati metodologijo Skupnega usklajenega programa Evropske unije za raziskave konjunkture pri podjetnikih in potrošnikih ter ravnati v skladu z navodili Komisije: držati se rokov za pošiljanje poročil, izvajati izboljšave in spremembe programa raziskav glede na zahteve služb Komisije, v skladu z dogovori doseženimi na koordinacijskih sestankih s predstavniki sodelujočih organov/inštitutov.

7.   MERILA ZA DODELITEV

Za dodelitev sporazumov uspešnim kandidatom se bodo uporabljala naslednja merila:

| — | kandidatova stopnja znanja in izkušenj s področij, omenjenih pod točko 6.2; |
| --- | --- |

—

kandidatova stopnja znanja in izkušenj s področij, omenjenih pod točko 6.2;

| — | predlagana metodologija raziskave, vključno s pripravo vzorca, velikostjo vzorca, deležem pokritosti in deležem veljavnih odgovorov; |
| --- | --- |

—

predlagana metodologija raziskave, vključno s pripravo vzorca, velikostjo vzorca, deležem pokritosti in deležem veljavnih odgovorov;

| — | kandidatova stopnja usposobljenosti in poznavanja za raziskavo pomembnih posebnosti sektorja in države, v kateri namerava izvesti raziskavo(e); |
| --- | --- |

—

kandidatova stopnja usposobljenosti in poznavanja za raziskavo pomembnih posebnosti sektorja in države, v kateri namerava izvesti raziskavo(e);

| — | učinkovitost kandidatove organizacije dela glede fleksibilnosti, infrastrukture, kvalificiranega osebja in objektov za izvajanje dela, sporočanja rezultatov, sodelovanja pri pripravah raziskav pod okriljem skupnega usklajenega programa in povezovanja s Komisijo; |
| --- | --- |

—

učinkovitost kandidatove organizacije dela glede fleksibilnosti, infrastrukture, kvalificiranega osebja in objektov za izvajanje dela, sporočanja rezultatov, sodelovanja pri pripravah raziskav pod okriljem skupnega usklajenega programa in povezovanja s Komisijo;

| — | cenovna primernost. |
| --- | --- |

—

cenovna primernost.

8   PRAKTIČNI POSTOPKI

8.1   Sestavljanje in oddajanje predlogov

Predlogi morajo vključevati izpolnjen in podpisan standardni obrazec za predloge in vso dodatno dokumentacijo, ki je navedena v obrazcu za predlog.

Prijavitelj mora k vsaki vlogi predložiti en podpisan original in dve kopiji.

Od Komisije je mogoče pridobiti sledeče:

| — | standardni obrazec za predlog; |
| --- | --- |

—

standardni obrazec za predlog;

| — | vzorec okvirnega sporazuma o partnerstvu; |
| --- | --- |

—

vzorec okvirnega sporazuma o partnerstvu;

| — | vzorec posebnega sporazuma o dotaciji s prilogo, v kateri je opredeljen podroben opis ukrepa; |
| --- | --- |

—

vzorec posebnega sporazuma o dotaciji s prilogo, v kateri je opredeljen podroben opis ukrepa;

| — | standardni izkaz proračunskega stanja za ocene stroškov raziskave in načrta financiranja; |
| --- | --- |

—

standardni izkaz proračunskega stanja za ocene stroškov raziskave in načrta financiranja;

| — | standardni obrazec za finančno identifikacijo; |
| --- | --- |

—

standardni obrazec za finančno identifikacijo;

| — | standardni obrazec za pravni subjekt; |
| --- | --- |

—

standardni obrazec za pravni subjekt;

| — | standardni obrazec za izjavo o izpolnjevanju pogojev. |
| --- | --- |

—

standardni obrazec za izjavo o izpolnjevanju pogojev.

| (a) | S prenosom z naslednjega internetnega naslova:
  http://europa.eu.int/comm/economy_finance/tenders/call0406_en.htm. |
| --- | --- |

(a)

S prenosom z naslednjega internetnega naslova:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/tenders/call0406_en.htm.

| (b) | V primeru, da nimate zgornje možnosti, pišite Komisiji na naslov:





  Evropska komisija, |
| --- | --- |
| Generalni direktorat ECFIN |
| Enota ECFIN-A-3 (poslovne raziskave) |
| BU-1 3/146 |
| B-1049 Bruselj. |
| Št. faksa (+32-2) 296 36 50 |

(b)

V primeru, da nimate zgornje možnosti, pišite Komisiji na naslov:

Evropska komisija,

Generalni direktorat ECFIN

Enota ECFIN-A-3 (poslovne raziskave)

BU-1 3/146

B-1049 Bruselj.

Št. faksa (+32-2) 296 36 50

Z oznako „Razpis za predloge – ECFIN/2004/A3-01“;

Komisija si pridržuje pravico spremeniti te standardne dokumente v skladu s potrebami skupnega usklajenega programa in/ali omejitvami proračuna.

Predloge je treba oddati v enem od uradnih jezikov Evropske skupnosti in, kadar je primerno, s prevodom v angleščino, francoščino ali nemščino.

Predlogi morajo biti v zapečatenem ovitku, ki se nahaja v drugi zapečateni kuverti, ne glede na to, ali so dostavljeni osebno ali po pošti.

Zunanja kuverta naj bo naslovljena na naslov, ki se nahaja spodaj pod točko 8.3 in označena z „Razpis za predloge – ECFIN/2004/A3-01“.

Zapečatena notranja kuverta, v kateri se nahaja predlog, mora biti označena z „Razpis za predloge – ECFIN/2004/A3-01, pošte naj ne odpira interni poštni oddelek“.

Komisija bo kandidate o prejemu njihovega predloga obvestila, s potrdilom o prejemu, priloženim oddanemu predlogu.

8.2   Vsebina predlogov

8.2.1   Upravni predlog

Upravni predlog mora vključevati:

| — | pravilno izpolnjen in podpisan standardni obrazec za pravne subjekte in zahtevano dodatno dokumentacijo kot dokazilo o pravnem statusu organa ali inštituta; |
| --- | --- |

—

pravilno izpolnjen in podpisan standardni obrazec za pravne subjekte in zahtevano dodatno dokumentacijo kot dokazilo o pravnem statusu organa ali inštituta;

| — | pravilno izpolnjen in podpisan standardni obrazec za finančno identifikacijo; |
| --- | --- |

—

pravilno izpolnjen in podpisan standardni obrazec za finančno identifikacijo;

| — | podpisan standardni obrazec za izjavo o prijaviteljevem izpolnjevanju pogojev; |
| --- | --- |

—

podpisan standardni obrazec za izjavo o prijaviteljevem izpolnjevanju pogojev;

| — | organizacijsko shemo organa ali inštituta, iz katere so razvidna imena in položaji vodstvenih delavcev in delavcev v operativnih službah, ki je zadolžen za izvedbo raziskav; |
| --- | --- |

—

organizacijsko shemo organa ali inštituta, iz katere so razvidna imena in položaji vodstvenih delavcev in delavcev v operativnih službah, ki je zadolžen za izvedbo raziskav;

| — | izjavo organa ali inštituta, da je pripravljen podpisati standardni okvirni sporazum o partnerstvu in posebni sporazum o dotaciji, če bo izbran; |
| --- | --- |

—

izjavo organa ali inštituta, da je pripravljen podpisati standardni okvirni sporazum o partnerstvu in posebni sporazum o dotaciji, če bo izbran;

| — | izkaz dobrega finančnega stanja: treba je priložiti bilanco stanja in izkaz uspeha za zadnji dve proračunski leti, za kateri je bil pripravljen zaključni račun. |
| --- | --- |

—

izkaz dobrega finančnega stanja: treba je priložiti bilanco stanja in izkaz uspeha za zadnji dve proračunski leti, za kateri je bil pripravljen zaključni račun.

8.2.2   Tehnični predlog

Tehnični predlog mora vključevati:

| — | opis dejavnosti organa ali inštituta, ki omogoča ocenitev njegovih kvalifikacij ter obsega in trajanja njegovih izkušenj na zahtevanih področjih, navedenih pod točko 6.2. To pomeni vsako študijo, pogodbo o nudenju storitev, svetovanje, raziskavo, publikacijo ali drugo storitev opravljeno v preteklosti, pri čemer se navedeta ime stranke in podatek o tem, ali je bila katera od storitev opravljena za Evropsko Komisijo. Priložiti je treba najpomembnejše raziskave in/ali rezultate; |
| --- | --- |

—

opis dejavnosti organa ali inštituta, ki omogoča ocenitev njegovih kvalifikacij ter obsega in trajanja njegovih izkušenj na zahtevanih področjih, navedenih pod točko 6.2. To pomeni vsako študijo, pogodbo o nudenju storitev, svetovanje, raziskavo, publikacijo ali drugo storitev opravljeno v preteklosti, pri čemer se navedeta ime stranke in podatek o tem, ali je bila katera od storitev opravljena za Evropsko Komisijo. Priložiti je treba najpomembnejše raziskave in/ali rezultate;

| — | podroben opis organizacije dela za izvedbo raziskav. Priložiti je treba ustrezno dokumentacijo o infrastrukturi, sredstvih, virih in kvalificiranem osebju (kratki in jedrnati življenjepisi), ki je na voljo prijavitelju; |
| --- | --- |

—

podroben opis organizacije dela za izvedbo raziskav. Priložiti je treba ustrezno dokumentacijo o infrastrukturi, sredstvih, virih in kvalificiranem osebju (kratki in jedrnati življenjepisi), ki je na voljo prijavitelju;

| — | podroben opis metodologije raziskave: metode vzorčenja, napake vzorčenja in intervali zaupanja, velikost vzorca in pričakovani delež veljavnih odgovorov; |
| --- | --- |

—

podroben opis metodologije raziskave: metode vzorčenja, napake vzorčenja in intervali zaupanja, velikost vzorca in pričakovani delež veljavnih odgovorov;

| — | podroben opis nalog, ki bodo oddane podizvajalcem. |
| --- | --- |

—

podroben opis nalog, ki bodo oddane podizvajalcem.

8.2.2   Finančni predlog

Finančni predlog mora vključevati:

| — | podrobno in pravilno izpolnjeno standardni izkaz proračunskega stanja (v evrih), ki pokriva obdobje 12 mesecev za vsako raziskavo in vključuje finančni načrt ukrepa in podrobno razčlenitev skupnih in posamičnih upravičenih stroškov za izvedbo raziskave, vključno z stroški za podizvajalce; |
| --- | --- |

—

podrobno in pravilno izpolnjeno standardni izkaz proračunskega stanja (v evrih), ki pokriva obdobje 12 mesecev za vsako raziskavo in vključuje finančni načrt ukrepa in podrobno razčlenitev skupnih in posamičnih upravičenih stroškov za izvedbo raziskave, vključno z stroški za podizvajalce;

| — | dokument, ki potrjuje finančne prispevke drugih organizacij, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

—

dokument, ki potrjuje finančne prispevke drugih organizacij, kadar je to primerno.

8.3   Naslov za oddajo predlogov

| Evropska komisija |
| --- |
| Generalni direktorat ECFIN |
| „Razpis za predloge – ECFIN/2004/A3-01“ |
| Enota ECFIN R-2 |
| BU-1 3/13 |
| B-1049 Bruselj. |

Evropska komisija

Generalni direktorat ECFIN

„Razpis za predloge – ECFIN/2004/A3-01“

Enota ECFIN R-2

BU-1 3/13

B-1049 Bruselj.

8.4   Rok za oddajo vlog za dotacijo

Prijavitelje, ki se zanimajo za te dotacije, se poziva, naj svoje vloge oddajo Evropski komisiji.

Vloge se lahko odda:

| (a) | s priporočeno pošiljko, žigosano najkasneje 16. novembra 2004; |
| --- | --- |

(a)

s priporočeno pošiljko, žigosano najkasneje 16. novembra 2004;

| (b) | ali z dostavo na centralno poštno službo Evropske komisije (osebno dostavo, dostavo preko prijaviteljevega pooblaščenega zastopnika, vključno z zasebnimi dostavnimi službami) na naslednji naslov:





  Evropska komisija |
| --- | --- |
| Courrier Central |
| Rue de Genève 1 |
| B-1140 Bruselj |

(b)

ali z dostavo na centralno poštno službo Evropske komisije (osebno dostavo, dostavo preko prijaviteljevega pooblaščenega zastopnika, vključno z zasebnimi dostavnimi službami) na naslednji naslov:

Evropska komisija

Courrier Central

Rue de Genève 1

B-1140 Bruselj

najkasneje do 16.00 ure (po bruseljskem času) na dan 16. novembra 2004. V tem primeru bo dokazilo o oddaji v obliki podpisanega in z datumom označenega potrdila izdal sprejemni uradnik iz zgoraj navedenega oddelka.

Prijave, ki jih bo Komisija prejela po pretečenem roku za oddajo, se ne bodo upoštevale.

9.   KAJ SE ZGODI S PREJETIMI PRIJAVAMI?

Vse prijave se preveri, da bi se ocenilo ali izpolnjujejo formalna merila o izpolnjevanju pogojev.

Predlogi, ki izpolnjujejo pogoje, bodo ovrednoteni in ocenjeni po merilih za dodelitev, ki so navedena zgoraj.

Postopek izbire predlogov bo potekal v drugi polovici leta 2004. V ta namen se bo ustanovil izbirni odbor pod okriljem generalnega direktorja za ekonomske in finančne zadeve. V njem bodo vsaj tri osebe, ki bodo zastopale vsaj dve različni specializirani enoti, ki med seboj nista hierarhično povezani. Imel bo tudi svoje tajništvo, ki bo pristojno za komuniciranje z uspešnimi kandidati. Tudi neuspešni kandidati bodo obveščeni posamično.

10.   POMEMBNO

Ta razpis za predloge ne predstavlja kakršne koli pogodbene obveznosti za Komisijo kateremu koli organu/inštitutu, ki je na podlagi razpisa oddal predlog. Vsa komunikacija v zvezi s tem razpisom za predloge mora potekati v pisni obliki.

Prijavitelji morajo upoštevati pogodbene določbe, ki bodo v primeru dodelitve postale obvezujoče.

---

(1)  V skladu s členoma 93 in 94 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti.

---