# Den Europæiske Unions C 258/20.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 258 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 47. årgang20. oktober 2004 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 258

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

47. årgang20. oktober 2004

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Kommissionen |
| 2004/C 258/1 | Euroens vekselkurs | 1 |
| 2004/C 258/2 | Statsstøtte — Sverige — Støtteforanstaltning C 22/04 (ex N 648/01) — Skattefradrag for erhvervsfiskere — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 258/3 | Meddelelse i henhold til artikel 27, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 angående sag COMP/B-1/38.348 — Repsol CPP SA | 7 |
| 2004/C 258/4 | Statsstøtte — Tyskland — Støtteforanstaltning C 5/04 (ex N 609/03) — Støtte til fordel for Kronoply GmbH (multisektoral rammebestemmelse) — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 12 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Kommissionen

2004/C 258/1

Euroens vekselkurs

1

2004/C 258/2

Statsstøtte — Sverige — Støtteforanstaltning C 22/04 (ex N 648/01) — Skattefradrag for erhvervsfiskere — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

2

2004/C 258/3

Meddelelse i henhold til artikel 27, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 angående sag COMP/B-1/38.348 — Repsol CPP SA

7

2004/C 258/4

Statsstøtte — Tyskland — Støtteforanstaltning C 5/04 (ex N 609/03) — Støtte til fordel for Kronoply GmbH (multisektoral rammebestemmelse) — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

12

---

| | III   Oplysninger |
| --- | --- |
| | Kommissionen |
| 2004/C 258/5 | Ændring af bekendtgørelse om licitation over restitutionen ved udførsel af havre fra Finland og Sverige ( EUT C 222 af 4.9.2004 ) | 17 |
| 2004/C 258/6 | Meddelelse vedrørende Taric (De Europæiske Fællesskabers integrerede toldtarif) | 18 |

III   Oplysninger

Kommissionen

2004/C 258/5

Ændring af bekendtgørelse om licitation over restitutionen ved udførsel af havre fra Finland og Sverige ( EUT C 222 af 4.9.2004 )

( EUT C 222 af 4.9.2004 )

17

2004/C 258/6

Meddelelse vedrørende Taric (De Europæiske Fællesskabers integrerede toldtarif)

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Kommissionen

| 20.10.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 258/1

---

Euroens vekselkurs (1)

19. oktober 2004

(2004/C 258/01)

1 euro
  =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2509 |
| JPY | japanske yen | 135,81 |
| DKK | danske kroner | 7,4383 |
| GBP | pund sterling | 0,6943 |
| SEK | svenske kroner | 9,0817 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5385 |
| ISK | islandske kroner | 87,40 |
| NOK | norske kroner | 8,24 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9559 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5757 |
| CZK | tjekkiske koruna | 31,43 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 246,62 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6689 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4301 |
| PLN | polske zloty | 4,2883 |
| ROL | rumænske leu | 41 175 |
| SIT | slovenske tolar | 239,9 |
| SKK | slovakiske koruna | 39,96 |
| TRL | tyrkiske lira | 1 843 400 |
| AUD | australske dollar | 1,7175 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5751 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,7433 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8215 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0954 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 432,16 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 7,9181 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2509

JPY

japanske yen

135,81

DKK

danske kroner

7,4383

GBP

pund sterling

0,6943

SEK

svenske kroner

9,0817

CHF

schweiziske franc

1,5385

ISK

islandske kroner

87,40

NOK

norske kroner

8,24

BGN

bulgarske lev

1,9559

CYP

cypriotiske pund

0,5757

CZK

tjekkiske koruna

31,43

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

246,62

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6689

MTL

maltesiske lira

0,4301

PLN

polske zloty

4,2883

ROL

rumænske leu

41 175

SIT

slovenske tolar

239,9

SKK

slovakiske koruna

39,96

TRL

tyrkiske lira

1 843 400

AUD

australske dollar

1,7175

CAD

canadiske dollar

1,5751

HKD

hongkongske dollar

9,7433

NZD

newzealandske dollar

1,8215

SGD

singaporeanske dollar

2,0954

KRW

sydkoreanske won

1 432,16

ZAR

sydafrikanske rand

7,9181

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 20.10.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 258/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 258/2

---

STATSSTØTTE — SVERIGE

Støtteforanstaltning C 22/04 (ex N 648/01) — Skattefradrag for erhvervsfiskere

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(2004/C 258/02)

(EØS-relevant tekst)

Ved brev af 16. juni 2004, der er gengivet på det autentiske sprog efter resuméet, meddelte Kommissionen Sverige, at den har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for nævnte støtte.

Interesserede parter kan sende deres bemærkninger til den støtte, som Kommissionen indleder proceduren over for, til Kommissionen senest en måned efter offentliggørelsen af følgende resumé og brev til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Fiskeri |
| Direktorat D — Juridisk kontor |
| B–1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 295 19 42 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Fiskeri

Direktorat D — Juridisk kontor

B–1049 Bruxelles

Fax (32-2) 295 19 42

Bemærkningerne vil blive videresendt til Sverige. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

Formålet med det meddelte forslag til lov om ændring af loven om indkomstbeskatning (1999:1229) er at yde alle fiskere med licens godtgørelse af de udgifter, som deres fiskeri påfører dem. Forslaget vil ændre den nuværende ordning for skattefradrag for fiskere, som principielt omfatter anvendelse af den generelle beskatningsordning i fiskerisektoren, så fiskere kan nyde godt af de samme standardskattefradrag for forhøjede leveomkostninger som andre selvstændige erhvervsdrivende og med de samme beløb. For at en fisker kan opnå skattefradrag skal fisketogtet have omfattet en overnatning væk fra bopælen. Et fast beløb kan fratrækkes pr. dag for de øgede udgifter til kost og logi.

Kyst- og indsøfiskere, der ikke overnatter hjemmefra, har på grund af fiskeriets karakter i Sverige hidtil været udelukket fra den nuværende skattefradragsordning. Formålet med ordningen er at opnå en neutralisering af fiskerivilkårene for svenske, danske og norske fiskere og at udligne forskellene mellem de fiskere, som på fisketogter tilbringer nætter hjemmefra og ikke har adgang til de nuværende skattefradrag. Ifølge den meddelte ordning vil fisketogter, der ikke indebærer overnatninger væk fra hjemmet, også være fradragsberettigede. Det er også hensigten at reducere de administrative byrder for både fiskere og skattemyndigheder. Efter den meddelte ordning beregnes skattefradraget for hver fisker på basis af indkomsten og kan ikke overstige 40 000 SEK (4 444 EUR) om året. Fradraget kan heller ikke overstige 20 % af den årlige indkomst.

Den meddelte ordning vil kun gælde for fiskere, og den eneste betingelse for betaling er, at fiskeren skal have licens til at drive erhvervsfiskeri. Fiskere, der gør brug af den meddelte ordning, kan ikke gøre brug af andre skattefradrag for øgede leveomkostninger.

Gennemføres den meddelte ordning, vil den medføre et tab for den svenske stat på 34,4 mio. SEK (3 822 222 EUR) om året, heraf 18,2 mio. SEK (2 022 222 EUR) i nationale sociale bidrag, der går tabt, og en nedsættelse på 16,2 mio. SEK (1,8 mio. EUR) i tabte regionale skatteindtægter for de berørte regioner. Der findes omkring 2 000 erhvervsfiskere med licens i Sverige.

Den nuværende skattefradragsordning gælder for alle erhvervssektorer. Den indebærer ikke en selektiv fordel for fiskerisektoren og udgør derfor ikke statsstøtte, men en generel foranstaltning. Ved at tillade, at fiskere kan opnå skattefradraget uden at overnatte væk fra hjemmet, medfører den meddelte ordning en selektiv fordel for fiskerisektoren, som andre sektorer ikke kan få adgang til. Den meddelte ordning synes derfor på nuværende tidspunkt at udgøre statsstøtte.

Inden for fiskeriet er det nødvendigt at undersøge foranstaltningen i lyset af retningslinjerne for undersøgelse af statsstøtte til fiskeri og akvakultur (1). Ifølge punkt 1.2 i retningslinjerne udgør statsstøtte, der ydes uden at pålægge modtagerne forpligtelser, og som skal forbedre virksomheders økonomiske situation og øge deres driftslikviditet, og som forbedrer modtagerens indtægter, driftsstøtte og er uforenelig med det fælles marked.

BREVETS ORDLYD

| (1) | »Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln. |
| --- | --- |

(1)

»Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln.

1.   FÖRFARANDE

| (2) | Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004. |
| --- | --- |

(2)

Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004.

2.   BESKRIVNING

| (3) | Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet. |
| --- | --- |

(3)

Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet.

Nuvarande skattelättnader för yrkesfiskare i Sverige

| (4) | År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd. |
| --- | --- |

(4)

År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd.

| (5) | För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag. |
| --- | --- |

(5)

För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag.

| (6) | I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget. |
| --- | --- |

(6)

I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget.

| (7) | För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år. |
| --- | --- |

(7)

För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år.

| (8) | Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst. |
| --- | --- |

(8)

Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst.

| (9) | Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(9)

Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare.

| (10) | Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang. |
| --- | --- |

(10)

Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang.

| (11) | Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår. |
| --- | --- |

(11)

Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår.

Föreslagna lättnader för yrkesfiskare enligt det anmälda systemet

| (12) | Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(12)

Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten.

| (13) | Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(13)

Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare.

| (14) | Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(14)

Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten.

| (15) | Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare.

| (16) | Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer. |
| --- | --- |

(16)

Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer.

| (17) | Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. |
| --- | --- |

(17)

Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens.

| (18) | Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader. |
| --- | --- |

(18)

Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader.

| (19) | I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK. |
| --- | --- |

(19)

I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK.

| (20) | I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas. |
| --- | --- |

(20)

I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas.

Budget

| (21) | Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun. |
| --- | --- |

(21)

Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun.

| (22) | Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser. |
| --- | --- |

(22)

Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser.

3.   BEDÖMNING

| (23) | Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(23)

Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden.

Förekomst av statligt stöd

| (24) | För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(24)

För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (25) | För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(25)

För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (26) | För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en «neutralisation» av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(26)

För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en «neutralisation» av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare.

| (27) | Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare. |
| --- | --- |

(27)

Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare.

| (28) | Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2). |
| --- | --- |

(28)

Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2).

| (29) | Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av «systemets art eller funktion». Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta. |
| --- | --- |

(29)

Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av «systemets art eller funktion». Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta.

| (30) | För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd. |
| --- | --- |

(30)

För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd.

| (31) | Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd. |
| --- | --- |

(31)

Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd.

| (32) | Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(32)

Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd.

Bedömning av förenligheten med den gemensamma marknaden

| (33) | Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget.

| (34) | Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga. |
| --- | --- |

(34)

Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga.

| (35) | Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region. |
| --- | --- |

(35)

Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region.

| (36) | Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d). |
| --- | --- |

(36)

Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d).

| (37) | Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(37)

Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (38) | Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (39) | Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(39)

Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet.

| (40) | Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet. |
| --- | --- |

(40)

Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet.

| (41) | De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(41)

De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet.

| (42) | Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor. |
| --- | --- |

(42)

Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor.

| (43) | Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

(43)

Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt.

| (44) | Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art. |
| --- | --- |

(44)

Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art.

| (45) | De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket. |
| --- | --- |

(45)

De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket.

| (46) | Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet. |
| --- | --- |

(46)

Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet.

SLUTSATS

| (47) | Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget.

| (48) | Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

(48)

Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren.

| (49) | Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.« |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.«

---

(1)  EFT C 19 af 20.1.2001, s. 7.

1

(2)  Mål 173/73, Italien mot kommissionen (1974), Rec. 709, punkt 17.

2

(3)  REG 2000, s. I-08237.

3

(4)  EGT C 19, 20.1.2001, s. 7–15.

4

---

| 20.10.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 258/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 258/7

---

Meddelelse i henhold til artikel 27, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 (1) angående sag COMP/B-1/38.348 — Repsol CPP SA

(2004/C 258/03)

1.   Indledning

| 1. | Den 20. december 2001 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 2 og 4 i Rådets forordning nr. 17 en anmeldelse fra Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA (»Repsol CPP«) angående en række aftaler og/eller standardaftaler indeholdende bestemmelser om, hvordan denne virksomhed vil tilrettelægge distributionen af motorbrændstoffer på tankstationer i Spanien. |
| --- | --- |

1.

Den 20. december 2001 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 2 og 4 i Rådets forordning nr. 17 en anmeldelse fra Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA (»Repsol CPP«) angående en række aftaler og/eller standardaftaler indeholdende bestemmelser om, hvordan denne virksomhed vil tilrettelægge distributionen af motorbrændstoffer på tankstationer i Spanien.

| 2. | Den 19. marts 2002 offentliggjorde Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers Tidende en meddelelse, hvori den opfordrede interesserede tredjeparter til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger angående denne anmeldelse (2). Som svar herpå indkom der bemærkninger fra 69 interesserede tredjeparter, nogle af dem på vegne af flere tankstationer. |
| --- | --- |

2.

Den 19. marts 2002 offentliggjorde Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers Tidende en meddelelse, hvori den opfordrede interesserede tredjeparter til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger angående denne anmeldelse (2). Som svar herpå indkom der bemærkninger fra 69 interesserede tredjeparter, nogle af dem på vegne af flere tankstationer.

2.   Parterne

| 3. | Repsol CPP er en virksomhed i oliekoncernen Repsol-YPF. I Europa er koncernen hovedsagelig aktiv i Spanien og Portugal. Den har bl.a. en betydelig raffinaderikapacitet i Spanien. Virksomheden Repsol CPP beskæftiger sig primært med distribution af brændstoffer, smøremidler m.v. til motorkøretøjer i Spanien. |
| --- | --- |

3.

Repsol CPP er en virksomhed i oliekoncernen Repsol-YPF. I Europa er koncernen hovedsagelig aktiv i Spanien og Portugal. Den har bl.a. en betydelig raffinaderikapacitet i Spanien. Virksomheden Repsol CPP beskæftiger sig primært med distribution af brændstoffer, smøremidler m.v. til motorkøretøjer i Spanien.

| 4. | De anmeldte aftaler skal indgås mellem Repsol CPP og spanske tankstationer. Disse tankstationer drives i de fleste tilfælde af familieforetagender, som sjældent har mere end en tankstation. |
| --- | --- |

4.

De anmeldte aftaler skal indgås mellem Repsol CPP og spanske tankstationer. Disse tankstationer drives i de fleste tilfælde af familieforetagender, som sjældent har mere end en tankstation.

3.   Brændstofmarkedet

| 5. | De brændstoffer, der sælges i Spanien, kommer normalt fra spanske raffinaderier. Den resterende del importeres på tankskibe. Spanien er nettoimportør af diesel, men nettoeksportør af benzin. Dieselsalget er større end benzinsalget og tegner sig for ca. 2/3 af det samlede forbrug af brændstoffer. Dieselsalget er desuden for opadgående, mens benzinsalget er aftagende. |
| --- | --- |

5.

De brændstoffer, der sælges i Spanien, kommer normalt fra spanske raffinaderier. Den resterende del importeres på tankskibe. Spanien er nettoimportør af diesel, men nettoeksportør af benzin. Dieselsalget er større end benzinsalget og tegner sig for ca. 2/3 af det samlede forbrug af brændstoffer. Dieselsalget er desuden for opadgående, mens benzinsalget er aftagende.

| 6. | Den indenlandske produktion transporteres normalt med massetransportmidler (rørledninger, tog eller skib) til lokale depoter (primærlogistisk), hvorfra den videretransporteres med lastbil til det endelige bestemmelsessted (sekundærlogistik). De importerede brændstoffer losses enten i havnedepoter, som kan have direkte forbindelse til massetransportmidler, eller i raffinaderier, hvorfra de videretransporteres på samme måde som den indenlandske produktion. |
| --- | --- |

6.

Den indenlandske produktion transporteres normalt med massetransportmidler (rørledninger, tog eller skib) til lokale depoter (primærlogistisk), hvorfra den videretransporteres med lastbil til det endelige bestemmelsessted (sekundærlogistik). De importerede brændstoffer losses enten i havnedepoter, som kan have direkte forbindelse til massetransportmidler, eller i raffinaderier, hvorfra de videretransporteres på samme måde som den indenlandske produktion.

| 7. | De brændstoffer, som er produceret i et spansk raffinaderi eller importeret, bruges af producenten eller importøren selv i dennes detailsalgsnet (bestående af egne eller associerede tankstationer), eller de sælges en gros (uden for nettet) til i) uafhængige detailforhandlere, der ikke er integreret med det forudgående led (tankstationer uden mærke eller supermarkeder), ii) grossister (herunder store olieselskaber, der ikke er vertikalt integreret i Spanien), eller iii) store detailkunder (industri- og erhvervsvirksomheder som f.eks. hospitaler, biludlejningsfirmaer, transportfirmaer, fabrikker osv.). Der kan desuden forekomme udveksling af produkterne mellem raffinaderiselskaber eller andre operatører i alle kædens led. |
| --- | --- |

7.

De brændstoffer, som er produceret i et spansk raffinaderi eller importeret, bruges af producenten eller importøren selv i dennes detailsalgsnet (bestående af egne eller associerede tankstationer), eller de sælges en gros (uden for nettet) til i) uafhængige detailforhandlere, der ikke er integreret med det forudgående led (tankstationer uden mærke eller supermarkeder), ii) grossister (herunder store olieselskaber, der ikke er vertikalt integreret i Spanien), eller iii) store detailkunder (industri- og erhvervsvirksomheder som f.eks. hospitaler, biludlejningsfirmaer, transportfirmaer, fabrikker osv.). Der kan desuden forekomme udveksling af produkterne mellem raffinaderiselskaber eller andre operatører i alle kædens led.

| 8. | Detailsalget omfatter salg til bilister på tankstationer (med eller uden mærke). Der findes generelt tre typer tankstationer: i) tankstationer, som ejes af eller får deres leverancer fra de traditionelle, vertikalt integrerede olieselskaber, ii) uafhængige tankstationer og iii) supermarkeder. På de spanske tankstationer sælges der følgende typer brændstoffer: blyfri benzin oktan 98, blyfri benzin oktan 95, benzin med blyerstatning oktan 97, diesel A (biler) og diesel B (landbrugsmaskiner). |
| --- | --- |

8.

Detailsalget omfatter salg til bilister på tankstationer (med eller uden mærke). Der findes generelt tre typer tankstationer: i) tankstationer, som ejes af eller får deres leverancer fra de traditionelle, vertikalt integrerede olieselskaber, ii) uafhængige tankstationer og iii) supermarkeder. På de spanske tankstationer sælges der følgende typer brændstoffer: blyfri benzin oktan 98, blyfri benzin oktan 95, benzin med blyerstatning oktan 97, diesel A (biler) og diesel B (landbrugsmaskiner).

| 9. | Benzin sælges hovedsagelig til endelige detailbrugere, mens en betydelig del af dieselolien, især af B-typen, sælges uden for nettet (3). |
| --- | --- |

9.

Benzin sælges hovedsagelig til endelige detailbrugere, mens en betydelig del af dieselolien, især af B-typen, sælges uden for nettet (3).

| 10. | I tidligere beslutninger (4) har Kommissionen fundet, at salg af brændstoffer uden for nettet (eller en gros) og detailsalg af brændstoffer på tankstationer kan udgøre forskellige produktmarkeder. For salg uden for nettet kan der være særskilte produktmarkeder for hver brændstoftype. |
| --- | --- |

10.

I tidligere beslutninger (4) har Kommissionen fundet, at salg af brændstoffer uden for nettet (eller en gros) og detailsalg af brændstoffer på tankstationer kan udgøre forskellige produktmarkeder. For salg uden for nettet kan der være særskilte produktmarkeder for hver brændstoftype.

4.   Repsol CPP's position

| 11. | I denne sag er det relevante marked markedet for salg af brændstoffer uden for nettet i Spanien. Repsol CPP har her en markedsandel på ca. (35-50 %) inden for benzin og ca. (35-50 %) inden for diesel A og ca. (30-45 %) inden for diesel B. |
| --- | --- |

11.

I denne sag er det relevante marked markedet for salg af brændstoffer uden for nettet i Spanien. Repsol CPP har her en markedsandel på ca. (35-50 %) inden for benzin og ca. (35-50 %) inden for diesel A og ca. (30-45 %) inden for diesel B.

| 12. | I sager, hvor aftaleprodukterne er færdigvarer, finder Kommissionen generelt, at det ikke er tilstrækkeligt kun at analysere det marked, hvor leverandør og køber mødes, når restriktionerne kan have den negative virkning, at konkurrencen mellem mærker på videresalgsmarkedet — dvs. markedet i det efterfølgende led — begrænses. Denne virkning er større, når de vertikale restriktioner består i konkurrenceforbud aftalt mellem en leverandør og en forhandler. I den konkrete sag er det relevante marked markedet for detailsalg af brændstoffer i Spanien, hvor Repsol CPP også har en markedsandel på over 30 % (ca. (35-50 %) for alle produkterne). |
| --- | --- |

12.

I sager, hvor aftaleprodukterne er færdigvarer, finder Kommissionen generelt, at det ikke er tilstrækkeligt kun at analysere det marked, hvor leverandør og køber mødes, når restriktionerne kan have den negative virkning, at konkurrencen mellem mærker på videresalgsmarkedet — dvs. markedet i det efterfølgende led — begrænses. Denne virkning er større, når de vertikale restriktioner består i konkurrenceforbud aftalt mellem en leverandør og en forhandler. I den konkrete sag er det relevante marked markedet for detailsalg af brændstoffer i Spanien, hvor Repsol CPP også har en markedsandel på over 30 % (ca. (35-50 %) for alle produkterne).

5.   De anmeldte aftaler

| 13. | De anmeldte aftaler er eksklusivaftaler om tankstationers køb af brændstoffer i Spanien. Der er otte forskellige typer aftaler, afhængigt dels af tankstationens ejerforhold, og dels af arten af forretningsforholdet mellem Repsol CPP og tankstationen:






  a) | Den såkaldte »CODO-agentaftale« om distribution af brændstoffer i de tankstationer, som ejes af Repsol CPP og drives af en forpagter, som har status som agent. |
| --- | --- | --- |

13.

De anmeldte aftaler er eksklusivaftaler om tankstationers køb af brændstoffer i Spanien. Der er otte forskellige typer aftaler, afhængigt dels af tankstationens ejerforhold, og dels af arten af forretningsforholdet mellem Repsol CPP og tankstationen:

a)

Den såkaldte »CODO-agentaftale« om distribution af brændstoffer i de tankstationer, som ejes af Repsol CPP og drives af en forpagter, som har status som agent.

| b) | Den såkaldte »CODO-forhandleraftale« om distribution af brændstoffer i tankstationer, som ejes af Repsol CPP og drives af en forpagter, der har status som forhandler. |
| --- | --- |

b)

Den såkaldte »CODO-forhandleraftale« om distribution af brændstoffer i tankstationer, som ejes af Repsol CPP og drives af en forpagter, der har status som forhandler.

| c) | Den såkaldte »DODO-agentaftale« om distribution af brændstoffer i tankstationer, der ejes og drives af en agent. |
| --- | --- |

c)

Den såkaldte »DODO-agentaftale« om distribution af brændstoffer i tankstationer, der ejes og drives af en agent.

| d) | Den såkaldte »DODO-forhandleraftale« om distribution af brændstoffer i tankstationer, der ejes og drives af en forhandler. |
| --- | --- |

d)

Den såkaldte »DODO-forhandleraftale« om distribution af brændstoffer i tankstationer, der ejes og drives af en forhandler.

| e) | Den såkaldte »Brugshaver-agentaftale« mellem Repsol CPP og en tankstationsejer, der giver Repsol CPP en reel brugsret til tankstationen. Som brugshaver bortforpagter Repsol CPP samtidig tankstationen til ejeren eller en tredjemand med tilknytning til ejeren, der driver den. Ved aftalens udløb genvinder ejeren automatisk den fulde ejendomsret til tankstationen. Denne overdragelse af brugsret suppleres af en aftale om distribution af brændstoffer. Den, der driver tankstationen, har agentstatus. |
| --- | --- |

e)

Den såkaldte »Brugshaver-agentaftale« mellem Repsol CPP og en tankstationsejer, der giver Repsol CPP en reel brugsret til tankstationen. Som brugshaver bortforpagter Repsol CPP samtidig tankstationen til ejeren eller en tredjemand med tilknytning til ejeren, der driver den. Ved aftalens udløb genvinder ejeren automatisk den fulde ejendomsret til tankstationen. Denne overdragelse af brugsret suppleres af en aftale om distribution af brændstoffer. Den, der driver tankstationen, har agentstatus.

| f) | Den såkaldte »Brugshaver-forhandleraftale« mellem Repsol CPP og ejeren af en tankstation, som overdrager Repsol CPP en reel brugsret til tankstationen. I egenskab af brugshaver bortforpagter Repsol CPP samtidig tankstationen til ejeren eller en tredjemand med tilknytning til ejeren, som driver den. Ved aftalens udløb genvinder ejeren den fulde ejendomsret til tankstationen. Denne overdragelse af brugsret suppleres af en aftale om distribution af brændstoffer. Den, der driver tankstationen, har forhandlerstatus. |
| --- | --- |

f)

Den såkaldte »Brugshaver-forhandleraftale« mellem Repsol CPP og ejeren af en tankstation, som overdrager Repsol CPP en reel brugsret til tankstationen. I egenskab af brugshaver bortforpagter Repsol CPP samtidig tankstationen til ejeren eller en tredjemand med tilknytning til ejeren, som driver den. Ved aftalens udløb genvinder ejeren den fulde ejendomsret til tankstationen. Denne overdragelse af brugsret suppleres af en aftale om distribution af brændstoffer. Den, der driver tankstationen, har forhandlerstatus.

| g) | Den såkaldte »Bygningsejer-agentaftale« mellem Repsol CPP og ejeren af en grund, som giver Repsol CPP lov til at bygge på grunden. Repsol CPP bliver ejer af bygningen, mens den anden part forbliver ejer af grunden. Som bygningsejer bortforpagter Repsol CPP tankstationen til grundejeren eller en tredjemand knyttet til grundejeren. Ved aftalens udløb overgår ejendomsretten til bygningen automatisk til grundejeren. Denne aftale suppleres af en aftale om distribution af brændstoffer. Forpagteren har agentstatus. |
| --- | --- |

g)

Den såkaldte »Bygningsejer-agentaftale« mellem Repsol CPP og ejeren af en grund, som giver Repsol CPP lov til at bygge på grunden. Repsol CPP bliver ejer af bygningen, mens den anden part forbliver ejer af grunden. Som bygningsejer bortforpagter Repsol CPP tankstationen til grundejeren eller en tredjemand knyttet til grundejeren. Ved aftalens udløb overgår ejendomsretten til bygningen automatisk til grundejeren. Denne aftale suppleres af en aftale om distribution af brændstoffer. Forpagteren har agentstatus.

| h) | Den såkaldte »Bygningsejer-forhandleraftale« mellem Repsol CPP og ejeren af en grund, som giver Repsol CPP lov til at bygge på grunden. Repsol CPP bliver ejer af bygningen, mens den anden part forbliver ejer af grunden. Som bygningsejer bortforpagter Repsol CPP tankstationen til grundejeren eller en tredjemand knyttet til grundejeren. Ved aftalens udløb overgår ejendomsretten til bygningen automatisk til grundejeren. Denne aftale suppleres af en aftale om distribution af brændstoffer. Forpagteren har forhandlerstatus. |
| --- | --- |

h)

Den såkaldte »Bygningsejer-forhandleraftale« mellem Repsol CPP og ejeren af en grund, som giver Repsol CPP lov til at bygge på grunden. Repsol CPP bliver ejer af bygningen, mens den anden part forbliver ejer af grunden. Som bygningsejer bortforpagter Repsol CPP tankstationen til grundejeren eller en tredjemand knyttet til grundejeren. Ved aftalens udløb overgår ejendomsretten til bygningen automatisk til grundejeren. Denne aftale suppleres af en aftale om distribution af brændstoffer. Forpagteren har forhandlerstatus.

| 14. | I mange tilfælde, navnlig ved aftalerne af type e), f), g) og h), sørger Repsol CPP helt eller delvis for finansieringen af opførelsen eller renoveringen af tankstationen. |
| --- | --- |

14.

I mange tilfælde, navnlig ved aftalerne af type e), f), g) og h), sørger Repsol CPP helt eller delvis for finansieringen af opførelsen eller renoveringen af tankstationen.

6.   Indledende vurdering

| 15. | Den 18. juni 2004 underrettede Kommissionen Repsol CPP om sin indledende vurdering i denne sag med hensyn til: 1) sondringen mellem agent og forhandler i lyset af EU's konkurrenceregler, 2) klausulerne angående fastsættelse af maksimumspriser for videresalg af brændstoffer og 3) konkurrenceforbuddet for brændstoffer, der kunne resultere i markedsafskærmning. |
| --- | --- |

15.

Den 18. juni 2004 underrettede Kommissionen Repsol CPP om sin indledende vurdering i denne sag med hensyn til: 1) sondringen mellem agent og forhandler i lyset af EU's konkurrenceregler, 2) klausulerne angående fastsættelse af maksimumspriser for videresalg af brændstoffer og 3) konkurrenceforbuddet for brændstoffer, der kunne resultere i markedsafskærmning.

6.1.   Agenturspørgsmålet

| 16. | Kommissionen finder, at når der er tale om ægte agentaftaler, skaber de forpligtelser, agenten pålægges, hvad angår de kontrakter, vedkommende forhandler og/eller indgår på agenturgiverens vegne, normalt ikke konkurrenceproblemer. Men selv om en aftale af aftaleparterne betegnes som en agentaftale, kan den ikke desto mindre være forbundet med karakteristika, der giver anledning til at anlægge en anden vurdering af den.
  Den afgørende faktor i denne henseende er, hvilken kommerciel og økonomisk risiko agenten bærer i relation til de aktiviteter, agenturgiveren har udpeget agenten til at udføre. |
| --- | --- |

16.

Kommissionen finder, at når der er tale om ægte agentaftaler, skaber de forpligtelser, agenten pålægges, hvad angår de kontrakter, vedkommende forhandler og/eller indgår på agenturgiverens vegne, normalt ikke konkurrenceproblemer. Men selv om en aftale af aftaleparterne betegnes som en agentaftale, kan den ikke desto mindre være forbundet med karakteristika, der giver anledning til at anlægge en anden vurdering af den.

Den afgørende faktor i denne henseende er, hvilken kommerciel og økonomisk risiko agenten bærer i relation til de aktiviteter, agenturgiveren har udpeget agenten til at udføre.

| 17. | Uanset hvilken stilling agenten har i relation til disse kriterier, kan konkurrenceforbud pålagt agenten (se nedenfor, punkt 22) være problematiske, som følge af deres virkninger for konkurrencen mellem forskellige mærker. Det gælder, hvis sådanne klausuler medfører en afskærmning af det relevante marked for salg eller køb af aftalevarerne.
  Kommissionen finder derfor, at spørgsmålet om, hvorvidt det er ægte agenter, der driver Repsol CPP's tankstationer, er uden relevans, hvad angår konkurrenceklausulerne. Hvad maksimumspriserne angår, ser det under alle omstændigheder på indeværende stadium ud til, at de pågældende klausuler er acceptable, selv om alle Repsol-distributørerne rent juridisk må betragtes som forhandlere (se nedenfor). |
| --- | --- |

17.

Uanset hvilken stilling agenten har i relation til disse kriterier, kan konkurrenceforbud pålagt agenten (se nedenfor, punkt 22) være problematiske, som følge af deres virkninger for konkurrencen mellem forskellige mærker. Det gælder, hvis sådanne klausuler medfører en afskærmning af det relevante marked for salg eller køb af aftalevarerne.

Kommissionen finder derfor, at spørgsmålet om, hvorvidt det er ægte agenter, der driver Repsol CPP's tankstationer, er uden relevans, hvad angår konkurrenceklausulerne. Hvad maksimumspriserne angår, ser det under alle omstændigheder på indeværende stadium ud til, at de pågældende klausuler er acceptable, selv om alle Repsol-distributørerne rent juridisk må betragtes som forhandlere (se nedenfor).

6.2.   Klausulerne om maksimumspriser

| 18. | Størsteparten af de anmeldte aftaler indeholder bestemmelser om, at tankstationerne ikke må sælge brændstoffer til en højere pris end den af Repsol CPP fastsatte, men at tankstationerne — også de af dem, der drives af personer med agentstatus — frit kan yde rabatter. I en lille del af de anmeldte aftaler nøjes Repsol CPP med at fastsætte en vejledende pris for salg til offentligheden, og tankstationen kan således frit fastsætte den faktiske salgspris over eller under den vejledende. |
| --- | --- |

18.

Størsteparten af de anmeldte aftaler indeholder bestemmelser om, at tankstationerne ikke må sælge brændstoffer til en højere pris end den af Repsol CPP fastsatte, men at tankstationerne — også de af dem, der drives af personer med agentstatus — frit kan yde rabatter. I en lille del af de anmeldte aftaler nøjes Repsol CPP med at fastsætte en vejledende pris for salg til offentligheden, og tankstationen kan således frit fastsætte den faktiske salgspris over eller under den vejledende.

| 19. | Kommissionen finder på indeværende stadium, at denne ordning ikke udøver nogen mærkbar effekt på konkurrencen efter traktatens artikel 81, stk. 1. For det første står det distributørerne frit for at nedsætte prisen til under den af Repsol CPP fastsatte maksimumspris. De tankstationer, der drives af personer med agentstatus i aftalerne, kan ved hjælp af deres provision reducere den pris, kunden reelt kommer til at betale, uden at det går ud over Repsol CPP's indtjening. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen finder på indeværende stadium, at denne ordning ikke udøver nogen mærkbar effekt på konkurrencen efter traktatens artikel 81, stk. 1. For det første står det distributørerne frit for at nedsætte prisen til under den af Repsol CPP fastsatte maksimumspris. De tankstationer, der drives af personer med agentstatus i aftalerne, kan ved hjælp af deres provision reducere den pris, kunden reelt kommer til at betale, uden at det går ud over Repsol CPP's indtjening.

| 20. | For det andet har Kommissionen ikke i sine undersøgelser afdækket noget element, der kan give anledning til frygt for, at brugen af maksimumspriser kan føre til et mere ensartet prisniveau. Der er på indeværende stadium specielt intet, der tyder på, at det vil gå ud over intrabrand-konkurrencen. |
| --- | --- |

20.

For det andet har Kommissionen ikke i sine undersøgelser afdækket noget element, der kan give anledning til frygt for, at brugen af maksimumspriser kan føre til et mere ensartet prisniveau. Der er på indeværende stadium specielt intet, der tyder på, at det vil gå ud over intrabrand-konkurrencen.

6.3.   Konkurrenceklausulerne

| 21. | Distributionsaftalerne mellem Repsol CPP og tankstationerne indeholder konkurrenceklausuler gældende for brændstoffer, der udbydes til salg i tankstationerne. Disse klausuler omfatter ikke nogen af de andre produkter, der sælges på tankstationerne. De findes i ca. 1 430 standardaftaler af CODO-typen, 770 af DODO-typen og 460 af brugshaver- eller bygningsejertypen. Klausulernes varighed er varierende. I CODO- og i DODO-aftalerne er varigheden normalt på fem år. I brugshaver- og bygningsejeraftalerne ligger den på mellem 25 år og 40 år, alt efter aftaletype. |
| --- | --- |

21.

Distributionsaftalerne mellem Repsol CPP og tankstationerne indeholder konkurrenceklausuler gældende for brændstoffer, der udbydes til salg i tankstationerne. Disse klausuler omfatter ikke nogen af de andre produkter, der sælges på tankstationerne. De findes i ca. 1 430 standardaftaler af CODO-typen, 770 af DODO-typen og 460 af brugshaver- eller bygningsejertypen. Klausulernes varighed er varierende. I CODO- og i DODO-aftalerne er varigheden normalt på fem år. I brugshaver- og bygningsejeraftalerne ligger den på mellem 25 år og 40 år, alt efter aftaletype.

| 22. | Aftaler af denne art kan i konkrete tilfælde skabe ET konkurrenceproblem, især når de andre leverandører på markedet på grund af sådanne klausuler ikke kan sælge til de berørte købere, hvilket kan afskærme markedet (de øvrige leverandører udelukkes fra markedet gennem adgangsbarrierer) og svække intrabrand-konkurrencen. Som nævnt ovenfor (punkt 17), er det i denne forbindelse uden betydning, om de, der driver tankstationerne, betegnes som agenter eller som forhandlere. |
| --- | --- |

22.

Aftaler af denne art kan i konkrete tilfælde skabe ET konkurrenceproblem, især når de andre leverandører på markedet på grund af sådanne klausuler ikke kan sælge til de berørte købere, hvilket kan afskærme markedet (de øvrige leverandører udelukkes fra markedet gennem adgangsbarrierer) og svække intrabrand-konkurrencen. Som nævnt ovenfor (punkt 17), er det i denne forbindelse uden betydning, om de, der driver tankstationerne, betegnes som agenter eller som forhandlere.

| 23. | I sin indledende vurdering har Kommissionen fundet, at konkurrenceklausulerne i de af Repsol CPP anmeldte aftaler, navnlig aftalerne af DODO-typen, bygningsejertypen og brugshavertypen, kunne være stærkt medvirkende til at afskærme det spanske marked for detailsalg af brændstoffer. Dette marked er vanskeligt tilgængeligt for konkurrenter, der kunne etablere sig på markedet eller øge deres markedsandel, på grund af den økonomiske og juridiske kontekst, som de anmeldte aftaler indgår i. Adgangen vanskeliggøres bl.a. af den store rolle, den vertikale integration mellem markedets aktører spiller, den kumulative virkning af parallelle net af vertikale begrænsninger, vanskelighederne ved at etablere et alternativt net og de øvrige konkurrenceforhold (især markedets karakter af et mættet marked og produktets art). |
| --- | --- |

23.

I sin indledende vurdering har Kommissionen fundet, at konkurrenceklausulerne i de af Repsol CPP anmeldte aftaler, navnlig aftalerne af DODO-typen, bygningsejertypen og brugshavertypen, kunne være stærkt medvirkende til at afskærme det spanske marked for detailsalg af brændstoffer. Dette marked er vanskeligt tilgængeligt for konkurrenter, der kunne etablere sig på markedet eller øge deres markedsandel, på grund af den økonomiske og juridiske kontekst, som de anmeldte aftaler indgår i. Adgangen vanskeliggøres bl.a. af den store rolle, den vertikale integration mellem markedets aktører spiller, den kumulative virkning af parallelle net af vertikale begrænsninger, vanskelighederne ved at etablere et alternativt net og de øvrige konkurrenceforhold (især markedets karakter af et mættet marked og produktets art).

| 24. | På den anden side kunne de anmeldte aftaler være stærkt medvirkende til den indlåsningsvirkning, alle disse kontrakter kan have i deres økonomiske og juridiske kontekst. Det beror på følgende forhold: rækkevidden af de konkurrenceklausuler, der indføres af Repsol CPP ( Repsol CPP tegner sig for en betydelig andel af salget, omkring [25-35 %]), konkurrenceforbuddenes betydelige varighed, navnlig i brugshaver- og bygningsejeraftalerne, der er langfristede aftaler (mellem 25 og 40 år), og tankstationernes og de endelige kunders svage og spredte stilling i forhold til leverandørerne, ikke mindst i forhold til Repsol CPP, der sidder på en betydelig markedsandel. |
| --- | --- |

24.

På den anden side kunne de anmeldte aftaler være stærkt medvirkende til den indlåsningsvirkning, alle disse kontrakter kan have i deres økonomiske og juridiske kontekst. Det beror på følgende forhold: rækkevidden af de konkurrenceklausuler, der indføres af Repsol CPP ( Repsol CPP tegner sig for en betydelig andel af salget, omkring [25-35 %]), konkurrenceforbuddenes betydelige varighed, navnlig i brugshaver- og bygningsejeraftalerne, der er langfristede aftaler (mellem 25 og 40 år), og tankstationernes og de endelige kunders svage og spredte stilling i forhold til leverandørerne, ikke mindst i forhold til Repsol CPP, der sidder på en betydelig markedsandel.

| 25. | Med hensyn til konkurrenceklausulerne i CODO-aftalerne finder Kommissionen endelig på indeværende stadium, at klausulernes varighed ikke som sådan vil virke markedsafskærmende. For ved aftalernes udløb er det altid leverandøren i dennes egenskab af tankstationens ejer og ikke den forpagter, der har drevet den, der kan afgøre, hvilke produkter der skal sælges på det pågældende salgssted. |
| --- | --- |

25.

Med hensyn til konkurrenceklausulerne i CODO-aftalerne finder Kommissionen endelig på indeværende stadium, at klausulernes varighed ikke som sådan vil virke markedsafskærmende. For ved aftalernes udløb er det altid leverandøren i dennes egenskab af tankstationens ejer og ikke den forpagter, der har drevet den, der kan afgøre, hvilke produkter der skal sælges på det pågældende salgssted.

7.   Tilsagnene

7.1.   Tilbudte tilsagn

| 26. | Som reaktion på denne indledende vurdering har Repsol CPP over for Kommissionen tilbudt at afgive følgende tilsagn med det formål at imødekomme Kommissionens indsigelser:






  — | Repsol CPP vil tilbyde de tankstationsoperatører, der har overdraget Repsol CPP en tidsbegrænset rettighed (brugsret eller bygningsret) på tankstationen og samtidig er blevet forpagtere (via krydskontrakter), at de kan »tilbagekøbe« denne rettighed før kontrakternes fastsatte udløb. Denne mulighed kan udøves til enhver tid efter den 1. januar 2005, forudsat at det sker inden for de sidste 12 år af kontraktens løbetid (i 2004 vil denne mulighed ekstraordinært kun blive tilbudt for de kontrakter, hvor der kun mangler ti år af kontraktens løbetid). Hvis tankstationsoperatøren ønsker at gøre brug af denne mulighed, skal han betale en godtgørelse til Repsol CPP svarende til markedsværdien af den pågældende rettighed. Denne markedsværdi beregnes på grundlag af Repsol CPP's årlige cashflow og kontraktens restløbetid. Markedsværdien svarer ikke til investeringens restværdi. I tilfælde af uenighed om markedsværdien vil de vurderingskriterier, der gælder ifølge den spanske ekspropriationslov, blive anvendt. |
| --- | --- | --- |

26.

Som reaktion på denne indledende vurdering har Repsol CPP over for Kommissionen tilbudt at afgive følgende tilsagn med det formål at imødekomme Kommissionens indsigelser:

—

Repsol CPP vil tilbyde de tankstationsoperatører, der har overdraget Repsol CPP en tidsbegrænset rettighed (brugsret eller bygningsret) på tankstationen og samtidig er blevet forpagtere (via krydskontrakter), at de kan »tilbagekøbe« denne rettighed før kontrakternes fastsatte udløb. Denne mulighed kan udøves til enhver tid efter den 1. januar 2005, forudsat at det sker inden for de sidste 12 år af kontraktens løbetid (i 2004 vil denne mulighed ekstraordinært kun blive tilbudt for de kontrakter, hvor der kun mangler ti år af kontraktens løbetid). Hvis tankstationsoperatøren ønsker at gøre brug af denne mulighed, skal han betale en godtgørelse til Repsol CPP svarende til markedsværdien af den pågældende rettighed. Denne markedsværdi beregnes på grundlag af Repsol CPP's årlige cashflow og kontraktens restløbetid. Markedsværdien svarer ikke til investeringens restværdi. I tilfælde af uenighed om markedsværdien vil de vurderingskriterier, der gælder ifølge den spanske ekspropriationslov, blive anvendt.

| — | Repsol CPP vil overholde en maksimumsvarighed på fem år for de nye kontrakter om distribution af brændstoffer, der indgås med tankstationer, der ikke ejes af Repsol CPP. |
| --- | --- |

—

Repsol CPP vil overholde en maksimumsvarighed på fem år for de nye kontrakter om distribution af brændstoffer, der indgås med tankstationer, der ikke ejes af Repsol CPP.

| — | I tiden frem til den 31. december 2006 vil Repsol CPP afstå fra at købe eksisterende tankstationer, der fuldt ud ejes af tankstationsoperatørerne (tankstationer af DODO-typen), og som Repsol CPP ikke er eneleverandør til, dvs. tankstationer uden for Repsol-nettet. |
| --- | --- |

—

I tiden frem til den 31. december 2006 vil Repsol CPP afstå fra at købe eksisterende tankstationer, der fuldt ud ejes af tankstationsoperatørerne (tankstationer af DODO-typen), og som Repsol CPP ikke er eneleverandør til, dvs. tankstationer uden for Repsol-nettet.

| — | Repsol CPP vil sørge for forudgående bekendtgørelse af udløbet af kontrakter om brændstofdistribution og af muligheden for førtidig opsigelse af kontrakter om overdragelse af tinglige rettigheder. Denne bekendtgørelse vil ske i form af en meddelelse til økonomiministeriet, der vil blive sat på ministeriets website. Det vil ske i den første måned i hvert kvartal for det efterfølgende kvartal. |
| --- | --- |

—

Repsol CPP vil sørge for forudgående bekendtgørelse af udløbet af kontrakter om brændstofdistribution og af muligheden for førtidig opsigelse af kontrakter om overdragelse af tinglige rettigheder. Denne bekendtgørelse vil ske i form af en meddelelse til økonomiministeriet, der vil blive sat på ministeriets website. Det vil ske i den første måned i hvert kvartal for det efterfølgende kvartal.

| — | En tredjemand (en uafhængig tilsynsførende) vil føre tilsyn med, at Repsol CPP opfylder sine tilsagn. Den tilsynsførende aflægger hvert år rapport for Kommissionen. |
| --- | --- |

—

En tredjemand (en uafhængig tilsynsførende) vil føre tilsyn med, at Repsol CPP opfylder sine tilsagn. Den tilsynsførende aflægger hvert år rapport for Kommissionen.

| 27. | Disse tilsagn vil være gældende indtil den 31. maj 2010. |
| --- | --- |

27.

Disse tilsagn vil være gældende indtil den 31. maj 2010.

7.2.   Vurdering af tilsagnene

| 28. | De tilsagn, Repsol CPP har tilbudt, giver en praktisk løsning på de problemer, Kommissionen har påvist i relation til afskærmning af det spanske marked. |
| --- | --- |

28.

De tilsagn, Repsol CPP har tilbudt, giver en praktisk løsning på de problemer, Kommissionen har påvist i relation til afskærmning af det spanske marked.

| 29. | For det første åbner de tilbudte tilsagn mulighed for en betydelig forøgelse af antallet af tankstationer, der for øjeblikket forsynes af Repsol CPP, som vil kunne skifte leverandør. Det gennemsnitlige antal tankstationer forsynet af Repsol CPP, som vil kunne skifte leverandør, vil blive på over 400 om året i de kommende år. På nuværende tidspunkt er det kun mellem 140 og 160 af de af Repsol CPP forsynede tankstationer, der årligt kan skifte leverandør. Endelig åbner de tilbudte tilsagn mulighed for en betydelig afkortning af kontrakternes varighed, der i de første år efter liberaliseringen af oliemarkedet i Spanien forhindrede enhver konkurrence om at levere til et betydeligt antal salgssteder. |
| --- | --- |

29.

For det første åbner de tilbudte tilsagn mulighed for en betydelig forøgelse af antallet af tankstationer, der for øjeblikket forsynes af Repsol CPP, som vil kunne skifte leverandør. Det gennemsnitlige antal tankstationer forsynet af Repsol CPP, som vil kunne skifte leverandør, vil blive på over 400 om året i de kommende år. På nuværende tidspunkt er det kun mellem 140 og 160 af de af Repsol CPP forsynede tankstationer, der årligt kan skifte leverandør. Endelig åbner de tilbudte tilsagn mulighed for en betydelig afkortning af kontrakternes varighed, der i de første år efter liberaliseringen af oliemarkedet i Spanien forhindrede enhver konkurrence om at levere til et betydeligt antal salgssteder.

| 30. | For det andet indebærer de tilbudte tilsagn en tidsbegrænsning af Repsol CPP's vertikale integration, således at antallet af salgssteder, som andre leverandører kan levere til i dag, fastholdes. |
| --- | --- |

30.

For det andet indebærer de tilbudte tilsagn en tidsbegrænsning af Repsol CPP's vertikale integration, således at antallet af salgssteder, som andre leverandører kan levere til i dag, fastholdes.

| 31. | For det tredje må tilsagnene angående bekendtgørelse af kontraktudløb antages at gøre det lettere for tankstationsoperatører at indlede forhandlinger med alternative leverandører, før deres kontrakter med Repsol CPP udløber. |
| --- | --- |

31.

For det tredje må tilsagnene angående bekendtgørelse af kontraktudløb antages at gøre det lettere for tankstationsoperatører at indlede forhandlinger med alternative leverandører, før deres kontrakter med Repsol CPP udløber.

| 32. | Disse tilsagn vil gøre det lettere for potentielle konkurrenter til Repsol CPP at etablere sig på markedet for detailsalg af brændstoffer, ligesom de vil gøre det lettere for de eksisterende konkurrenter at øge deres markedsandele. Det må i øvrigt understreges, at konkurrenterne fortsat vil have alternative muligheder for at få adgang til og ekspandere på markedet, f. eks. ved at overtage eksisterende distributionsnet fra andre leverandører eller åbne nye salgssteder. Alt dette må antages at åbne mulighed for, at en ny konkurrent inden for et rimeligt tidsrum vil kunne få adgang til et tilstrækkeligt stort antal salgssteder til at sikre en rentabel drift af et distributionsnet i denne sektor, dvs. til at vinde effektivt indpas på dette marked. |
| --- | --- |

32.

Disse tilsagn vil gøre det lettere for potentielle konkurrenter til Repsol CPP at etablere sig på markedet for detailsalg af brændstoffer, ligesom de vil gøre det lettere for de eksisterende konkurrenter at øge deres markedsandele. Det må i øvrigt understreges, at konkurrenterne fortsat vil have alternative muligheder for at få adgang til og ekspandere på markedet, f. eks. ved at overtage eksisterende distributionsnet fra andre leverandører eller åbne nye salgssteder. Alt dette må antages at åbne mulighed for, at en ny konkurrent inden for et rimeligt tidsrum vil kunne få adgang til et tilstrækkeligt stort antal salgssteder til at sikre en rentabel drift af et distributionsnet i denne sektor, dvs. til at vinde effektivt indpas på dette marked.

8.   Kommissionens holdning på indeværende stadium

| 33. | På grundlag af det ovenstående har Europa-Kommissionen til hensigt at vedtage en beslutning efter artikel 9 i forordning (EF) nr. 1/2003. Inden den fastlægger sin endelige stilling i sagen, opfordrer den imidlertid alle interesserede til senest en måned efter offentliggørelsen af denne meddelelse at fremsætte deres bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

33.

På grundlag af det ovenstående har Europa-Kommissionen til hensigt at vedtage en beslutning efter artikel 9 i forordning (EF) nr. 1/2003. Inden den fastlægger sin endelige stilling i sagen, opfordrer den imidlertid alle interesserede til senest en måned efter offentliggørelsen af denne meddelelse at fremsætte deres bemærkninger hertil.

| 34. | Enhver, der fremsætter bemærkninger, anmodes om tillige at sende Kommissionen en ikke-fortrolig version af deres svar, hvori alle forretningshemmeligheder og fortrolige oplysninger er slettet og så vidt muligt erstattet af et ikke fortroligt sammendrag eller efter omstændighederne mærket »forretningshemmelighed« eller »fortroligt«. Alle anmodninger om fortrolig behandling skal begrundes. |
| --- | --- |

34.

Enhver, der fremsætter bemærkninger, anmodes om tillige at sende Kommissionen en ikke-fortrolig version af deres svar, hvori alle forretningshemmeligheder og fortrolige oplysninger er slettet og så vidt muligt erstattet af et ikke fortroligt sammendrag eller efter omstændighederne mærket »forretningshemmelighed« eller »fortroligt«. Alle anmodninger om fortrolig behandling skal begrundes.

| 35. | Inden for den samme frist kan interesserede tredjeparter på den nedenfor anførte adresse indgive anmodning til Kommissionen om at få udleveret teksten (uden fortrolige oplysninger) til de af Repsol CPP tilbudte tilsagn. |
| --- | --- |

35.

Inden for den samme frist kan interesserede tredjeparter på den nedenfor anførte adresse indgive anmodning til Kommissionen om at få udleveret teksten (uden fortrolige oplysninger) til de af Repsol CPP tilbudte tilsagn.

| 36. | Alle bemærkninger fremsendes mærket sagsnummer »COMP/B-1/38.348 — Repsol CPP« til følgende adresse:





  Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for konkurrencesager |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 295 01 28 |

36.

Alle bemærkninger fremsendes mærket sagsnummer »COMP/B-1/38.348 — Repsol CPP« til følgende adresse:

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for konkurrencesager

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 295 01 28

---

(1)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1.

(2)  EFT C 70 af 19.3.2002, s. 29.

(3)  Se generelt rapporterne fra Comisión Nacional de la Energía: »Información básica de los sectores de la energía«. Findes på www.cne.es

(4)  Kommissionens beslutning af 29. september 1999 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet (sag COMP/M.1383 — Exxon/Mobil), nr. 428-439, og Kommissionens beslutning af 9. februar 2000 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet (sag COMP/M.1628 — TotalFina/Elf), nr. 22-29.

---

| 20.10.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 258/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 258/12

---

STATSSTØTTE — TYSKLAND

Støtteforanstaltning C 5/04 (ex N 609/03) — Støtte til fordel for Kronoply GmbH (multisektoral rammebestemmelse)

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(2004/C 258/04)

(EØS-relevant tekst)

Ved brev af 18. februar 2004, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltning.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende deres bemærkninger til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Direktorat I, Statsstøtte |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 12 42. |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Direktorat I, Statsstøtte

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 12 42.

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Tyskland. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

SAGSFORLØB

Ved brev af 22. december 2003, der registreredes den 23. december 2003 (under nummer A/39031), anmeldte Tyskland sine planer om at yde støtte til investeringer under »De multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter« (1) (herefter benævnt »multisektorale rammebestemmelser«) til fordel for Kronoply GmbH. Den foreslåede støtte blev registreret under nr. N 609/03.

BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

Støttemodtager er Kronoply GmbH, der ligger i Heiligengrabe, Brandenburg, et område, der er omfattet af artikel 87, stk. 3, litra a). Denne sag har tilknytning til statsstøtte N 813/00, som godkendtes af Kommissionen den 3. juli 2001 (2), hvor Tyskland ydede støtte under de multisektorale rammebestemmelser til samme støttemodtager med henblik på opførelse af en fabrik til produktion af Oriented Strand Board (OSB) (3). Støtten androg dengang 35,4 mio. EUR (4). Den støtteintensitet, som de tyske myndigheder oprindelig havde planer om at yde, svarede til 35 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger. For at opfylde kravene i de multisektorale rammebestemmelser var det imidlertid nødvendigt at nedsætte støtteintensiteten til 31,5 %. Formålet med denne anmeldelse er at nå op på den tidligere afviste højere intensitet på 35 % ved at tildele ekstra 3,5 % i støtte oven i de godkendte 31,5 %.

Anmeldelsen indeholder ikke nærmere oplysninger om de planlagte investeringer (hvis der overhovedet er nogen). De tyske myndigheder bekræfter, at de samlede projektomkostninger beløber sig til 112,5 mio. EUR, som i den tidligere beslutning i sag N 813/2000 (punkt 3.2.2 i anmeldelsen: »Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR«). Støtten andrager 3 939 947 EUR og omfatter investeringsstøtte ydet i form af tilskud, der ikke skal tilbagebetales. Som allerede nævnt svarer den planlagte støtte til 3,5 % brutto af de støtteberettigede investeringsomkostninger.

Dette projekt vedrører skabelse af 220 direkte og 337 indirekte arbejdspladser. Ifølge den allerede godkendte beslutning var oprettelsen af dette antal arbejdspladser allerede planlagt.

VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

Vurdering af støtteforanstaltningen og forenelighed

Manglende incitament

På basis af de foreliggende oplysninger ser det ud til, at formålet med den anmeldte foranstaltning er det samme som i det tidligere godkendte projekt, som vedrørte opførelse af en ny fabrik til produktion af OSB. Ifølge udtalelser fra de tyske myndigheder er disse investeringer allerede afsluttet (5).

På denne baggrund nærer Kommissionen alvorlig tvivl med hensyn til, hvorvidt den nye anmeldte støtte har nogen tilskyndelseseffekt, da investeringen allerede er gennemført og afsluttet, og det derfor ikke ser ud til at være nødvendigt at realisere noget mål i fælles interesse.

Støtten beregnes som en mindre forøgelse af støtteintensiteten i den oprindelige investering på 3,5 %, hvilket nøjagtig svarer til den støtteintensitet, der tidligere blev afvist.

Undtagelserne i artikel 87, stk. 2 og 3, finder ikke anvendelse i denne sag. For at støtteforanstaltninger bidrager til udvikling af visse aktiviteter eller økonomiske regioner i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), anførte betydning, skal de have en tilskyndelsesvirkning. Hvis investeringerne allerede er gennemført, som i det foreliggende tilfælde, har støtten ikke en sådan tilskyndelsesvirkning, og der er udelukkende tale om driftsstøtte, som ikke er forenelig med fællesmarkedet og derfor forbudt i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1.

Støtten er unødvendig

Kommissionen har endvidere alvorlig tvivl med hensyn til, hvorvidt ovennævnte støtte er forenelig med fællesmarkedet, af følgende årsager:

| | De tyske myndigheder har anført, at de støtteberettigede omkostninger til den omhandlede foranstaltning er de samme som i Kommissionens tidligere beslutning og andrager 112 484 214 EUR (6). |
| --- | --- |

De tyske myndigheder har anført, at de støtteberettigede omkostninger til den omhandlede foranstaltning er de samme som i Kommissionens tidligere beslutning og andrager 112 484 214 EUR (6).

| | På baggrund af de foreliggende oplysninger ser det ud til, at støtten udgør finansiering med tilbagevirkende kraft af aktiviteter, som støttemodtageren allerede har gennemført, og at der derfor ikke foreligger det nødvendige tilskyndelseselement. Støtten bør derfor betragtes som driftsstøtte, da det eneste formål er at reducere støttemodtagerens finansielle byrde. |
| --- | --- |

På baggrund af de foreliggende oplysninger ser det ud til, at støtten udgør finansiering med tilbagevirkende kraft af aktiviteter, som støttemodtageren allerede har gennemført, og at der derfor ikke foreligger det nødvendige tilskyndelseselement. Støtten bør derfor betragtes som driftsstøtte, da det eneste formål er at reducere støttemodtagerens finansielle byrde.

| | Kommissionen betvivler stærkt, at støtte til afsluttede investeringer stadig kan betragtes som støtte til at fremme udvikling af visse økonomiske aktiviteter i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), anførte betydning. I overensstemmelse med Kommissionens faste praksis, der bekræftes af EF-Domstolen (7), kan støtte til fremme af udvikling af visse økonomiske aktiviteter eller visse regioner kun betragtes som sådan, hvis Kommissionen kan fastslå, at støtten bidrager til virkeliggørelse af et af de anførte mål, som virksomheden under normale markedsvilkår ikke ville kunne opnå ved egne midler. |
| --- | --- |

Kommissionen betvivler stærkt, at støtte til afsluttede investeringer stadig kan betragtes som støtte til at fremme udvikling af visse økonomiske aktiviteter i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), anførte betydning. I overensstemmelse med Kommissionens faste praksis, der bekræftes af EF-Domstolen (7), kan støtte til fremme af udvikling af visse økonomiske aktiviteter eller visse regioner kun betragtes som sådan, hvis Kommissionen kan fastslå, at støtten bidrager til virkeliggørelse af et af de anførte mål, som virksomheden under normale markedsvilkår ikke ville kunne opnå ved egne midler.

| | I den foreliggende sag er det klart, at den støtteintensitet på 31,5 %, der blev godkendt i den tidligere beslutning, var tilstrækkelig til at udløse investorens beslutning, og at en eventuel supplerende støtte kun vil medføre en ekstrafortjeneste. |
| --- | --- |

I den foreliggende sag er det klart, at den støtteintensitet på 31,5 %, der blev godkendt i den tidligere beslutning, var tilstrækkelig til at udløse investorens beslutning, og at en eventuel supplerende støtte kun vil medføre en ekstrafortjeneste.

| | Kommissionens tjenestegrene er derfor på dette stadium nået til den konklusion, at de tyske myndigheder ved denne foranstaltning yder statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning. Undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, finder tilsyneladende ikke anvendelse. I betragtning af tvivlen om, hvorvidt støtten er forenelig med EF-traktaten, har Kommissionen besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

Kommissionens tjenestegrene er derfor på dette stadium nået til den konklusion, at de tyske myndigheder ved denne foranstaltning yder statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning. Undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, finder tilsyneladende ikke anvendelse. I betragtning af tvivlen om, hvorvidt støtten er forenelig med EF-traktaten, har Kommissionen besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

| | I overensstemmelse med artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 kan al ulovlig støtte kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

I overensstemmelse med artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 kan al ulovlig støtte kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

BREVETS ORDLYD

»Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der zu den vorerwähnten Maßnahmen übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| 1. | Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des »multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben« (8) (nachfolgend »multisektoraler Beihilferahmen«) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen. |
| --- | --- |

1.

Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des »multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben« (8) (nachfolgend »multisektoraler Beihilferahmen«) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen.

2.   AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DER MASSNAHME

2.1.   Frühere Entscheidung

| 2. | Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (9) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (10) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (11). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor »Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte« 0,8 und Faktor »Regionale Auswirkungen« 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde. |
| --- | --- |

2.

Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (9) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (10) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (11). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor »Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte« 0,8 und Faktor »Regionale Auswirkungen« 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde.

| 3. | Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (12) bewertet worden sei. |
| --- | --- |

3.

Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (12) bewertet worden sei.

| 4. | Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (13). |
| --- | --- |

4.

Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (13).

2.2.   Zu untersuchender Fall

| 5. | Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird. |
| --- | --- |

5.

Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird.

| 6. | In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: »Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR«). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten. |
| --- | --- |

6.

In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: »Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR«). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten.

| 7. | Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war. |
| --- | --- |

7.

Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war.

| 8. | Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: »Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen«; siehe ebenso Punkt 4.2.1: »Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003«). |
| --- | --- |

8.

Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: »Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen«; siehe ebenso Punkt 4.2.1: »Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003«).

| 9. | Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (14). |
| --- | --- |

9.

Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (14).

3.   BEWERTUNG DER BEIHILFE

3.1.   Staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag

| 10. | Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. |
| --- | --- |

10.

Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird.

| 11. | Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag. |
| --- | --- |

11.

Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag.

| 12. | Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind. |
| --- | --- |

12.

Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind.

3.2.   Bewertung nach dem multisektoralen Beihilferahmen

3.2.1.   Bewertung des betreffenden Markts

| 13. | Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (15), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden. |
| --- | --- |

13.

Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (15), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden.

| 14. | Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann. |
| --- | --- |

14.

Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann.

| 15. | Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor »Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz« (I) sowie den Faktor »regionale Auswirkung« (M). |
| --- | --- |

15.

Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor »Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz« (I) sowie den Faktor »regionale Auswirkung« (M).

| 16. | Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird. |
| --- | --- |

16.

Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird.

3.3.   Mangelnder Anreiz

| 17. | Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (16) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen. |
| --- | --- |

17.

Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (16) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen.

| 18. | Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen. |
| --- | --- |

18.

Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen.

| 19. | Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (17) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht. |
| --- | --- |

19.

Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (17) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht.

| 20. | Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1). |
| --- | --- |

20.

Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1).

3.4.   Mangelnde Notwendigkeit für die Beihilfe

| 21. | Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:
  Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen
  Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (18). |
| --- | --- |

21.

Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:

Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen

Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (18).

| 22. | Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten. |
| --- | --- |

22.

Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten.

| 23. | Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der »Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung« (19) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist. |
| --- | --- |

23.

Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der »Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung« (19) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist.

| 24. | Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (20), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten. |
| --- | --- |

24.

Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (20), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten.

| 25. | Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem »Windfall-Effekt« führen würde. |
| --- | --- |

25.

Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem »Windfall-Effekt« führen würde.

4.   ENTSCHEIDUNG

| 26. | Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten. |
| --- | --- |

26.

Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten.

| 27. | Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

27.

Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| 28. | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann. |
| --- | --- |

28.

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann.

| 29. | Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.« |
| --- | --- |

29.

Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.«

---

(1)  EFT C 107 af 7.4.1998, s. 7.

1

(2)  Se beslutning af 3.7.2001, SG (2001) D/ 289524.

2

(3)  OSB er et træpanel, der består af træfibre i trelagsprodukter fremstillet af store spåner og hovedsagelig af pitch-pine. OSB anvendes i trærammekonstruktioner og især til renovering af gamle bygninger, i præfabrikeringsbyggeindustrien og emballageindustrien.

3

(4)  Bestående af investeringsstøtte i form af tilskud, der ikke skal tilbagebetales, på 19,92 mio. EUR ydet som led i 29. Gemeinschaftsaufgabe og investeringspræmie på basis af lov om investeringspræmie af 1999 på 15,48 mio. EUR.

4

(5)  I den pågældende anmeldelse anfører de tyske myndigheder klart, at projektet allerede er fuldt gennemført (punkt 3.0 i anmeldelsen: »Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen«; se også punkt 4.2.1: »Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003«).

5

(6)  Se under beskrivelse.

6

(7)  Se især dom i sag 730/79, Philip Morris mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671.

7

(8)  ABl. C 107 vom 7.4.1998, Seite 7.

8

(9)  Vgl. Entscheidung vom 03.07.2001, SG (2001) D/ 289524.

9

(10)  OSB (Oriented Strand Board) ist ein Plattenwerkstoff, der aus drei Schichten aus sog. Strands, hauptsächlich aus Kiefernholz, besteht. Eingesetzt werden diese Produkte im Holzrahmenbau, vor allem zur Sanierung und Restaurierung alter Gebäude, im Fertighausbau und in der Verpackungsindustrie.

10

(11)  Sie setzte sich aus einer Investitionsbeihilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses in Höhe von 19,92 Millionen EUR zusammen, die nach dem 29. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe gewährt wird, sowie einer Investitionszulage nach dem Investitionszulagengesetz 1999 in Höhe von 15,48 Millionen EUR.

11

(12)  Genauer: Die Kommission konnte zur Änderung ihrer Entscheidung auf der Grundlage folgender Überlegung kein Verfahren einleiten: Die Bewertung des Wettbewerbsfaktors basierte auf einem Vergleich zwischen der Entwicklung des sichtbaren Verbrauchs des fraglichen Produkts und der Wachstumsrate des verarbeitenden Gewerbes insgesamt zwischen 1994 und 1999 sowie auf einer Prognose, die zum Zeitpunkt der Entscheidung korrekt war.

12

(13)  Vgl.: Beschluss des Gerichts erster Instanz (Vierte erweiterte Kammer) vom 5. November 2003. Kronoply GmbH & Co. KG gegen Kommission der Europäischen Gemeinschaften. Staatliche Beihilfen – Nichtigkeitsklage - Unzulässigkeit. Rechtssache T-130/02.

13

(14)  Siehe Fußnote 5.

14

(15)  Siehe Punkt 9 des Abschnitts Beschreibung.

15

(16)  Siehe Punkt 8 des Abschnitts Beschreibung.

16

(17)  Siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung.

17

(18)  Siehe Abschnitt 6 des Abschnitts Beschreibung.

18

(19)  ABl. C 74 vom 10.3.1998, Seite 9.

19

(20)  Siehe insbesondere Urteil in der Rechtssache 730/79 (Philip Morris/Kommission) Slg.1980, 2671.

20

---

III Oplysninger

Kommissionen

| 20.10.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 258/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 258/17

---

Ændring af bekendtgørelse om licitation over restitutionen ved udførsel af havre fra Finland og Sverige

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 222 af 4. september 2004
  )

(2004/C 258/05)

Side 9, punkt II »Frister«, stk. 2, første afsnit, affattes således:

| »2. | For de følgende ugentlige licitationer udløber fristen for indgivelse af bud hver uge, torsdag kl. 10.00.
  Den 4. november 2004, den 23. december 2004, den 30. december 2004, den 24. marts 2005 og den 5. maj 2005 ophæves licitationen.« |
| --- | --- |

»2.

For de følgende ugentlige licitationer udløber fristen for indgivelse af bud hver uge, torsdag kl. 10.00.

Den 4. november 2004, den 23. december 2004, den 30. december 2004, den 24. marts 2005 og den 5. maj 2005 ophæves licitationen.«

---

| 20.10.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 258/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 258/18

---

MEDDELELSE VEDRØRENDE TARIC

(De Europæiske Fællesskabers integrerede toldtarif)

(2004/C 258/06)

De Europæiske Fællesskabers integrerede toldtarif (Taric) omfatter alle foranstaltninger indeholdt i Fællesskabets retsforskrifter (told, handel og landbrug), der anvendes ved udvekslingen af varer. Taric kan konsulteres på internetadressen: http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/dds/da/home.htm Taric opdateres dagligt for at sikre, at offentligheden straks kan finde alle de følgende foranstaltninger på alle fællesskabssprog med undtagelse af maltesisk:

| — | Toldmæssige foranstaltninger:






  — | toldsatser for tredjelande, som angivet i den kombinerede nomenklatur |
| --- | --- | --- |

—

Toldmæssige foranstaltninger:

—

toldsatser for tredjelande, som angivet i den kombinerede nomenklatur

| — | toldsuspensioner |
| --- | --- |

—

toldsuspensioner

| — | toldkontingenter |
| --- | --- |

—

toldkontingenter

| — | toldpræferencer |
| --- | --- |

—

toldpræferencer

| — | Landbrugsmæssige foranstaltninger:






  — | landbrugselementer |
| --- | --- | --- |

—

Landbrugsmæssige foranstaltninger:

—

landbrugselementer

| — | tillægstold for sukker og mel |
| --- | --- |

—

tillægstold for sukker og mel

| — | udligningsafgifter |
| --- | --- |

—

udligningsafgifter

| — | restitution for basislandbrugsprodukter (dvs. ikke forarbejdede landbrugsprodukter) |
| --- | --- |

—

restitution for basislandbrugsprodukter (dvs. ikke forarbejdede landbrugsprodukter)

| — | Handelsmæssige foranstaltninger:






  — | antidumpingtold |
| --- | --- | --- |

—

Handelsmæssige foranstaltninger:

—

antidumpingtold

| — | udligningstold |
| --- | --- |

—

udligningstold

| — | Foranstaltninger til begrænsning af varebevægelse:






  — | import/eksportforbud |
| --- | --- | --- |

—

Foranstaltninger til begrænsning af varebevægelse:

—

import/eksportforbud

| — | import/eksportrestriktioner |
| --- | --- |

—

import/eksportrestriktioner

| — | kvantitative begrænsninger |
| --- | --- |

—

kvantitative begrænsninger

| — | Foranstaltninger til indsamling af statistiske oplysninger:






  — | importovervågning |
| --- | --- | --- |

—

Foranstaltninger til indsamling af statistiske oplysninger:

—

importovervågning

| — | eksportovervågning |
| --- | --- |

—

eksportovervågning

I betragtning af de daglige ændringer i disse foranstaltninger og den fremtidige indførelse af »elektronisk told« har Kommissionen tjenestegrene besluttet ikke længere at offentliggøre Taric i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven. Denne offentliggørelse, der gengiver situationen på en bestemt dato, kan kun tjene som reference og risikere at vildlede de erhvervsdrivende.

Taric blev sidste gang offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 30. april 2003 (EUT C 103 af 30.4.2003, s. 1).

---