# Europeiska unionens C 258/20 o

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 258 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | fyrtiosjunde årgången20 oktober 2004 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 258

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

fyrtiosjunde årgången20 oktober 2004

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Kommissionen |
| 2004/C 258/1 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2004/C 258/2 | Statligt stöd – Sverige – Stöd C 22/04 (ex N 648/01) – Skatteavdrag för yrkesfiskare – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 258/3 | Meddelande i enlighet med artikel 27.4 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 avseende ärende COMP/B-1/38348 – Repsol CPP SA | 7 |
| 2004/C 258/4 | Statligt stöd – Tyskland – Statligt stöd C 5/04 (ex N 609/03) – Stöd till förmån för Kronoply GmbH (sektorsövergripande rambestämmelser) – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 12 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Kommissionen

2004/C 258/1

Eurons växelkurs

1

2004/C 258/2

Statligt stöd – Sverige – Stöd C 22/04 (ex N 648/01) – Skatteavdrag för yrkesfiskare – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  )

1

2

2004/C 258/3

Meddelande i enlighet med artikel 27.4 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 avseende ärende COMP/B-1/38348 – Repsol CPP SA

7

2004/C 258/4

Statligt stöd – Tyskland – Statligt stöd C 5/04 (ex N 609/03) – Stöd till förmån för Kronoply GmbH (sektorsövergripande rambestämmelser) – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

12

---

| | III   Upplysningar |
| --- | --- |
| | Kommissionen |
| 2004/C 258/5 | Ändring av meddelande om anbudsinfordran rörande bidrag för export av havre från Finland och Sverige ( EUT C 222, 4.9.2004 ) | 17 |
| 2004/C 258/6 | Kommunike beträffande TARIC (Europeiska gemenskapernas integrerade tulltaxa) | 18 |

III   Upplysningar

Kommissionen

2004/C 258/5

Ändring av meddelande om anbudsinfordran rörande bidrag för export av havre från Finland och Sverige ( EUT C 222, 4.9.2004 )

( EUT C 222, 4.9.2004 )

17

2004/C 258/6

Kommunike beträffande TARIC (Europeiska gemenskapernas integrerade tulltaxa)

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Kommissionen

| 20.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 258/1

---

Eurons växelkurs (1)

19 oktober 2004

(2004/C 258/01)

1 euro
  =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2509 |
| JPY | japansk yen | 135,81 |
| DKK | dansk krona | 7,4383 |
| GBP | pund sterling | 0,6943 |
| SEK | svensk krona | 9,0817 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5385 |
| ISK | isländsk krona | 87,40 |
| NOK | norsk krona | 8,24 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9559 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5757 |
| CZK | tjeckisk koruna | 31,43 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 246,62 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6689 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4301 |
| PLN | polsk zloty | 4,2883 |
| ROL | rumänsk leu | 41 175 |
| SIT | slovensk tolar | 239,9 |
| SKK | slovakisk koruna | 39,96 |
| TRL | turkisk lira | 1 843 400 |
| AUD | australisk dollar | 1,7175 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5751 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,7433 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8215 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0954 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 432,16 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 7,9181 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2509

JPY

japansk yen

135,81

DKK

dansk krona

7,4383

GBP

pund sterling

0,6943

SEK

svensk krona

9,0817

CHF

schweizisk franc

1,5385

ISK

isländsk krona

87,40

NOK

norsk krona

8,24

BGN

bulgarisk lev

1,9559

CYP

cypriotiskt pund

0,5757

CZK

tjeckisk koruna

31,43

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

246,62

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6689

MTL

maltesisk lira

0,4301

PLN

polsk zloty

4,2883

ROL

rumänsk leu

41 175

SIT

slovensk tolar

239,9

SKK

slovakisk koruna

39,96

TRL

turkisk lira

1 843 400

AUD

australisk dollar

1,7175

CAD

kanadensisk dollar

1,5751

HKD

Hongkongdollar

9,7433

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8215

SGD

singaporiansk dollar

2,0954

KRW

sydkoreansk won

1 432,16

ZAR

sydafrikansk rand

7,9181

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 20.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 258/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 258/2

---

STATLIGT STÖD – SVERIGE

Stöd C 22/04 (ex N 648/01) – Skatteavdrag för yrkesfiskare

Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget

(2004/C 258/02)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, daterad den 16 juni 2004, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Sverige om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på det stöd avseende vilket kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för fiske |
| Direktorat D – Rättsliga frågor |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 295 19 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för fiske

Direktorat D – Rättsliga frågor

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 295 19 42

Synpunkterna kommer att meddelas Sverige. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

Det anmälda förslaget till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229) syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet för yrkesfiskare, som i princip är en tillämpning av det allmänna skattesystemet på fiskesektorn, eftersom yrkesfiskare kan göra samma schablonmässiga skatteavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och med samma belopp. För att yrkesfiskare skall kunna utnyttja skatteavdragen måste de för närvarande kunna visa att fiskeresan innebar övernattning utanför hemorten. Ett schablonbelopp får dras av per dag för ökade levnadskostnader och logi.

Kustfiskare och insjöfiskare som inte övernattar utanför hemorten har på grund av det svenska fiskets natur inte omfattats av det nuvarande skatteavdragssystemet. Syftet med systemet är att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare och jämna ut skillnaderna mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som under fiskeresan övernattar utanför hemorten) och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Enligt det anmälda systemet kommer även fiskeresor som inte innebär övernattning utanför hemorten att omfattas av skatteavdraget. Dessutom förväntas det administrativa trycket på yrkesfiskarna och skattemyndigheterna lätta. Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 svenska kronor (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten.

Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare, och det enda villkoret för avdraget är att fiskarna har en yrkesfiskelicens. Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader.

Om det anmälda systemet går igenom kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 svenska kronor (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 svenska kronor (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 svenska kronor (1 800 000 euro) i regionala skatteinkomster i varje berörd region. Det finns uppskattningsvis 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens verksamma i Sverige.

Det nuvarande skatteavdragssystemet gäller för alla ekonomiska sektorer. Det innebär därför inte en selektiv fördel för fiskesektorn och utgör därmed inte något statligt stöd, utan är en allmän åtgärd. Genom att tillåta att fiskarna kan få skatteavdraget utan att övernatta utanför hemorten innebär det anmälda systemet en selektiv fördel för fiskesektorn som inte är tillgänglig för andra sektorer. I nuvarande läge verkar därför det anmälda systemet utgöra ett statligt stöd.

När det gäller fiske måste åtgärden ses mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (1). Enligt punkt 1.2 i riktlinjerna är statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden.

SJÄLVA SKRIVELSEN

| (1) | ”Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln. |
| --- | --- |

(1)

”Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln.

1.   FÖRFARANDE

| (2) | Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004. |
| --- | --- |

(2)

Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004.

2.   BESKRIVNING

| (3) | Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet. |
| --- | --- |

(3)

Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet.

Nuvarande skattelättnader för yrkesfiskare i Sverige

| (4) | År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd. |
| --- | --- |

(4)

År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd.

| (5) | För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag. |
| --- | --- |

(5)

För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag.

| (6) | I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget. |
| --- | --- |

(6)

I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget.

| (7) | För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år. |
| --- | --- |

(7)

För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år.

| (8) | Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst. |
| --- | --- |

(8)

Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst.

| (9) | Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(9)

Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare.

| (10) | Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang. |
| --- | --- |

(10)

Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang.

| (11) | Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår. |
| --- | --- |

(11)

Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår.

Föreslagna lättnader för yrkesfiskare enligt det anmälda systemet

| (12) | Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(12)

Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten.

| (13) | Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(13)

Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare.

| (14) | Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(14)

Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten.

| (15) | Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare.

| (16) | Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer. |
| --- | --- |

(16)

Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer.

| (17) | Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. |
| --- | --- |

(17)

Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens.

| (18) | Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader. |
| --- | --- |

(18)

Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader.

| (19) | I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK. |
| --- | --- |

(19)

I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK.

| (20) | I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas. |
| --- | --- |

(20)

I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas.

Budget

| (21) | Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun. |
| --- | --- |

(21)

Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun.

| (22) | Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser. |
| --- | --- |

(22)

Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser.

3.   BEDÖMNING

| (23) | Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(23)

Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden.

Förekomst av statligt stöd

| (24) | För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(24)

För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (25) | För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(25)

För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (26) | För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en ”neutralisation” av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(26)

För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en ”neutralisation” av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare.

| (27) | Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare. |
| --- | --- |

(27)

Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare.

| (28) | Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2). |
| --- | --- |

(28)

Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2).

| (29) | Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av ”systemets art eller funktion”. Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta. |
| --- | --- |

(29)

Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av ”systemets art eller funktion”. Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta.

| (30) | För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd. |
| --- | --- |

(30)

För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd.

| (31) | Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd. |
| --- | --- |

(31)

Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd.

| (32) | Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(32)

Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd.

Bedömning av förenligheten med den gemensamma marknaden

| (33) | Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget.

| (34) | Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga. |
| --- | --- |

(34)

Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga.

| (35) | Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region. |
| --- | --- |

(35)

Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region.

| (36) | Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d). |
| --- | --- |

(36)

Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d).

| (37) | Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(37)

Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (38) | Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (39) | Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(39)

Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet.

| (40) | Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet. |
| --- | --- |

(40)

Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet.

| (41) | De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(41)

De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet.

| (42) | Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor. |
| --- | --- |

(42)

Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor.

| (43) | Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

(43)

Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt.

| (44) | Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art. |
| --- | --- |

(44)

Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art.

| (45) | De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket. |
| --- | --- |

(45)

De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket.

| (46) | Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet. |
| --- | --- |

(46)

Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet.

SLUTSATS

| (47) | Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget.

| (48) | Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

(48)

Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren.

| (49) | Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.” |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.”

---

(1)  EGT C 19, 20.1.2001, s. 7.

1

(2)  Mål 173/73, Italien mot kommissionen (1974), Rec. 709, punkt 17.

2

(3)  REG 2000, s. I-08237.

3

(4)  EGT C 19, 20.1.2001, s. 7–15.

4

---

| 20.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 258/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 258/7

---

Meddelande i enlighet med artikel 27.4 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 (1) avseende ärende COMP/B-1/38348 – Repsol CPP SA

(2004/C 258/03)

1.   Inledning

| 1. | Den 20 december 2001 mottog kommissionen en anmälan enligt artiklarna 2 och 4 i rådets förordning nr 17 från Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA (nedan kallat ”Repsol CPP”) av avtal och/eller om utkast som beskriver under vilka förhållanden detta företag bedriver och/eller kommer att bedriva försäljningen av motorbränslen genom bensinstationer i Spanien. |
| --- | --- |

1.

Den 20 december 2001 mottog kommissionen en anmälan enligt artiklarna 2 och 4 i rådets förordning nr 17 från Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA (nedan kallat ”Repsol CPP”) av avtal och/eller om utkast som beskriver under vilka förhållanden detta företag bedriver och/eller kommer att bedriva försäljningen av motorbränslen genom bensinstationer i Spanien.

| 2. | Den 19 mars 2002 offentliggjorde kommissionen i Europeiska gemenskapernas officiella tidning ett meddelande där berörda tredje parter uppmanades att lämna eventuella synpunkter på de anmälda avtalen (2). Till följd av denna uppmaning har 69 synpunkter mottagits från berörda tredje parter, varav ett flertal bensinstationer. |
| --- | --- |

2.

Den 19 mars 2002 offentliggjorde kommissionen i Europeiska gemenskapernas officiella tidning ett meddelande där berörda tredje parter uppmanades att lämna eventuella synpunkter på de anmälda avtalen (2). Till följd av denna uppmaning har 69 synpunkter mottagits från berörda tredje parter, varav ett flertal bensinstationer.

2.   Parterna

| 3. | Repsol CPP är ett företag som ingår i oljekoncernen Repsol-YPF. I Europa är denna koncern verksam främst i Spanien och Portugal. Koncernen har bland annat stor kapacitet vad gäller raffinering i Spanien. Repsol CPP sysslar huvudsakligen med försäljning av motorbränsle, smörjmedel och liknande produkter för motorfordon i Spanien. |
| --- | --- |

3.

Repsol CPP är ett företag som ingår i oljekoncernen Repsol-YPF. I Europa är denna koncern verksam främst i Spanien och Portugal. Koncernen har bland annat stor kapacitet vad gäller raffinering i Spanien. Repsol CPP sysslar huvudsakligen med försäljning av motorbränsle, smörjmedel och liknande produkter för motorfordon i Spanien.

| 4. | Repsol CPP:s kontrahenter i de anmälda avtalen är spanska bensinstationsinnehavare. I de flesta fall rör det sig om familjeföretag som sällan driver mer än en bensinstation. |
| --- | --- |

4.

Repsol CPP:s kontrahenter i de anmälda avtalen är spanska bensinstationsinnehavare. I de flesta fall rör det sig om familjeföretag som sällan driver mer än en bensinstation.

3.   Bränslemarknaden

| 5. | Det bränsle som säljs i Spanien kommer huvudsakligen från spanska raffinaderier. Återstoden importeras med hjälp av lastfartyg. Spanien är nettoimportör av dieselbränsle och nettoexportör av bensin. Försäljningen av dieselbränsle är större än bensinförsäljningen och utgör omkring två tredjedelar av den sammanlagda förbrukningen av produkterna i fråga. Dieselförsäljningen ökar dessutom, medan försäljningen av bensin minskar. |
| --- | --- |

5.

Det bränsle som säljs i Spanien kommer huvudsakligen från spanska raffinaderier. Återstoden importeras med hjälp av lastfartyg. Spanien är nettoimportör av dieselbränsle och nettoexportör av bensin. Försäljningen av dieselbränsle är större än bensinförsäljningen och utgör omkring två tredjedelar av den sammanlagda förbrukningen av produkterna i fråga. Dieselförsäljningen ökar dessutom, medan försäljningen av bensin minskar.

| 6. | Det inhemskt producerade bränslet transporteras i allmänhet med masstransportmedel (i oljeledningar, på tåg eller på fartyg) till ”lokala” depåer (primär logistik) varifrån det sedan transporteras med lastbil till slutdestinationen (sekundär logistik). Den importerade produkten lossas antingen i hamndepåer, eventuellt med anslutning till masstransportmedel, eller i raffinaderier och transporteras sedan på samma sätt som det inhemskt producerade bränslet. |
| --- | --- |

6.

Det inhemskt producerade bränslet transporteras i allmänhet med masstransportmedel (i oljeledningar, på tåg eller på fartyg) till ”lokala” depåer (primär logistik) varifrån det sedan transporteras med lastbil till slutdestinationen (sekundär logistik). Den importerade produkten lossas antingen i hamndepåer, eventuellt med anslutning till masstransportmedel, eller i raffinaderier och transporteras sedan på samma sätt som det inhemskt producerade bränslet.

| 7. | Det bränsle som produceras i ett raffinaderi eller importeras införs antingen i producentens eller importörens detaljhandelsnät (bestående av egna eller anknutna bensinstationer) eller också säljs det i parti (utanför nätet) till i) oberoende detaljister som inte är integrerade med föregående marknadsled (bensinstationer utan märke eller stormarknader), ii) grossister (inklusive stora oljebolag som inte är vertikalt integrerade i Spanien) eller iii) stora slutkunder (industriella och kommersiella användare som t.ex. sjukhus, fordonsuthyrningsföretag, transportföretag, fabriker osv.). Dessutom förekommer handel med produkterna mellan raffinaderier eller aktörer på alla nivåer i distributionskedjan. |
| --- | --- |

7.

Det bränsle som produceras i ett raffinaderi eller importeras införs antingen i producentens eller importörens detaljhandelsnät (bestående av egna eller anknutna bensinstationer) eller också säljs det i parti (utanför nätet) till i) oberoende detaljister som inte är integrerade med föregående marknadsled (bensinstationer utan märke eller stormarknader), ii) grossister (inklusive stora oljebolag som inte är vertikalt integrerade i Spanien) eller iii) stora slutkunder (industriella och kommersiella användare som t.ex. sjukhus, fordonsuthyrningsföretag, transportföretag, fabriker osv.). Dessutom förekommer handel med produkterna mellan raffinaderier eller aktörer på alla nivåer i distributionskedjan.

| 8. | Detaljförsäljningen omfattar försäljning till bilister i bensinstationer (med eller utan märke). Generellt sett finns det tre kategorier bensinstationer: i) bensinstationer som ägs av eller får sina leveranser från de traditionella, vertikalt integrerade oljebolagen, ii) oberoende bensinstationer och iii) stormarknader. Följande bränsletyper säljs på spanska bensinstationer: blyfri 98-oktanig bensin, blyfri 95-oktanig bensin, 97-oktanig bensin med blyersättning, diesel A (bilar) och diesel B (jordbruksdiesel). |
| --- | --- |

8.

Detaljförsäljningen omfattar försäljning till bilister i bensinstationer (med eller utan märke). Generellt sett finns det tre kategorier bensinstationer: i) bensinstationer som ägs av eller får sina leveranser från de traditionella, vertikalt integrerade oljebolagen, ii) oberoende bensinstationer och iii) stormarknader. Följande bränsletyper säljs på spanska bensinstationer: blyfri 98-oktanig bensin, blyfri 95-oktanig bensin, 97-oktanig bensin med blyersättning, diesel A (bilar) och diesel B (jordbruksdiesel).

| 9. | Bensin säljs huvudsakligen till slutkunder i detaljhandel, medan en stor andel dieselolja, framför allt diesel B, säljs utanför nätet (3). |
| --- | --- |

9.

Bensin säljs huvudsakligen till slutkunder i detaljhandel, medan en stor andel dieselolja, framför allt diesel B, säljs utanför nätet (3).

| 10. | I tidigare beslut (4) har kommissionen ansett att bränsleförsäljning utanför nätet (eller i parti) och detaljförsäljning av bränsle i bensinstationer kan utgöra olika produktmarknader. När det gäller försäljning utanför nätet skulle det finnas en separat produktmarknad för varje bränsletyp. |
| --- | --- |

10.

I tidigare beslut (4) har kommissionen ansett att bränsleförsäljning utanför nätet (eller i parti) och detaljförsäljning av bränsle i bensinstationer kan utgöra olika produktmarknader. När det gäller försäljning utanför nätet skulle det finnas en separat produktmarknad för varje bränsletyp.

4.   Repsol CPP:s ställning

| 11. | I det aktuella fallet utgörs den relevanta marknaden av försäljning av bränsle utanför nätet i Spanien. Repsol CPP:s marknadsandel är omkring ... [35–50 %] för bensin, omkring ... [35–50 %] för diesel A och omkring ... [30–45 %] för diesel B. |
| --- | --- |

11.

I det aktuella fallet utgörs den relevanta marknaden av försäljning av bränsle utanför nätet i Spanien. Repsol CPP:s marknadsandel är omkring ... [35–50 %] för bensin, omkring ... [35–50 %] för diesel A och omkring ... [30–45 %] för diesel B.

| 12. | Om de varor som omfattas av avtalet är slutprodukter, anser kommissionen generellt sett att en analys som begränsar sig till marknaden mellan leverantörer och köpare är otillräcklig, eftersom vertikala begränsningar kan ha negativa effekter i form av minskad konkurrens mellan och/eller inom varumärken på detaljistmarknaden, dvs. köparens efterföljande marknadsled. Denna effekt är större när de vertikala begränsningarna består av konkurrensklausuler mellan en tillverkare och en grossist. I det aktuella fallet utgörs denna marknad av detaljförsäljning av bränsle i Spanien, där Repsol CPP har en marknadsandel som också överstiger 30 % (omkring ... [35–50 %] för samtliga produkter). |
| --- | --- |

12.

Om de varor som omfattas av avtalet är slutprodukter, anser kommissionen generellt sett att en analys som begränsar sig till marknaden mellan leverantörer och köpare är otillräcklig, eftersom vertikala begränsningar kan ha negativa effekter i form av minskad konkurrens mellan och/eller inom varumärken på detaljistmarknaden, dvs. köparens efterföljande marknadsled. Denna effekt är större när de vertikala begränsningarna består av konkurrensklausuler mellan en tillverkare och en grossist. I det aktuella fallet utgörs denna marknad av detaljförsäljning av bränsle i Spanien, där Repsol CPP har en marknadsandel som också överstiger 30 % (omkring ... [35–50 %] för samtliga produkter).

5.   De anmälda avtalen

| 13. | De anmälda avtalen är exklusiva inköpsavtal av bränsle med bensinstationsinnehavare i Spanien. Det finns åtta olika typer av avtal som speglar å ena sidan olika ägandeformer av bensinstationen, å andra sidan olika typer av affärsförbindelser mellan Repsol CPP och bensinstationsinnehavaren.






  a) | Avtal av typen ”CODO-ombud”. Avtal om försäljning av bränsle i bensinstationer som ägs av Repsol CPP och hyrs av innehavaren. Innehavaren har ställning som ombud. |
| --- | --- | --- |

13.

De anmälda avtalen är exklusiva inköpsavtal av bränsle med bensinstationsinnehavare i Spanien. Det finns åtta olika typer av avtal som speglar å ena sidan olika ägandeformer av bensinstationen, å andra sidan olika typer av affärsförbindelser mellan Repsol CPP och bensinstationsinnehavaren.

a)

Avtal av typen ”CODO-ombud”. Avtal om försäljning av bränsle i bensinstationer som ägs av Repsol CPP och hyrs av innehavaren. Innehavaren har ställning som ombud.

| b) | Avtal av typen ”CODO-återförsäljare”. Avtal om försäljning av bränsle i bensinstationer som ägs av Repsol CPP och hyrs av innehavaren. Innehavaren har ställning som återförsäljare. |
| --- | --- |

b)

Avtal av typen ”CODO-återförsäljare”. Avtal om försäljning av bränsle i bensinstationer som ägs av Repsol CPP och hyrs av innehavaren. Innehavaren har ställning som återförsäljare.

| c) | Avtal av typen ”DODO-ombud”. Avtal om försäljning av bränsle i bensinstationer som ägs av innehavaren. Innehavaren har ställning som ombud. |
| --- | --- |

c)

Avtal av typen ”DODO-ombud”. Avtal om försäljning av bränsle i bensinstationer som ägs av innehavaren. Innehavaren har ställning som ombud.

| d) | Avtal av typen ”DODO-återförsäljare”. Avtal om försäljning av bränsle i bensinstationer som ägs av innehavaren. Innehavaren har ställning som återförsäljare. |
| --- | --- |

d)

Avtal av typen ”DODO-återförsäljare”. Avtal om försäljning av bränsle i bensinstationer som ägs av innehavaren. Innehavaren har ställning som återförsäljare.

| e) | Avtal av typen ”nyttjanderätt-ombud”. Avtal mellan Repsol CPP och bensinstationsägaren, enligt vilket ägaren ger Repsol CPP faktisk nyttjanderätt. I egenskap av nyttjanderättshavare hyr Repsol CPP samtidigt ut bensinstationen till äganderättshavaren eller till en tredje part med anknytning till äganderättshavaren. När avtalet löper ut återfår äganderättshavaren automatiskt den fulla äganderätten till bensinstationen. Överlåtelsen kompletteras med ett avtal om försäljning av bränsle. Innehavaren har ställning som ombud. |
| --- | --- |

e)

Avtal av typen ”nyttjanderätt-ombud”. Avtal mellan Repsol CPP och bensinstationsägaren, enligt vilket ägaren ger Repsol CPP faktisk nyttjanderätt. I egenskap av nyttjanderättshavare hyr Repsol CPP samtidigt ut bensinstationen till äganderättshavaren eller till en tredje part med anknytning till äganderättshavaren. När avtalet löper ut återfår äganderättshavaren automatiskt den fulla äganderätten till bensinstationen. Överlåtelsen kompletteras med ett avtal om försäljning av bränsle. Innehavaren har ställning som ombud.

| f) | Avtal av typen ”nyttjanderätt-återförsäljare”. Avtal mellan Repsol CPP och bensinstationsägaren, enligt vilket ägaren ger Repsol CPP faktisk nyttjanderätt. I egenskap av nyttjanderättshavare hyr Repsol CPP samtidigt ut bensinstationen till äganderättshavaren eller till en tredje part med anknytning till äganderättshavaren. När avtalet löper ut återfår äganderättshavaren automatiskt den fulla äganderätten till bensinstationen. Överlåtelsen kompletteras med ett avtal om försäljning av bränsle. Innehavaren har ställning som återförsäljare. |
| --- | --- |

f)

Avtal av typen ”nyttjanderätt-återförsäljare”. Avtal mellan Repsol CPP och bensinstationsägaren, enligt vilket ägaren ger Repsol CPP faktisk nyttjanderätt. I egenskap av nyttjanderättshavare hyr Repsol CPP samtidigt ut bensinstationen till äganderättshavaren eller till en tredje part med anknytning till äganderättshavaren. När avtalet löper ut återfår äganderättshavaren automatiskt den fulla äganderätten till bensinstationen. Överlåtelsen kompletteras med ett avtal om försäljning av bränsle. Innehavaren har ställning som återförsäljare.

| g) | Avtal av typen ”byggnadsrätt-ombud”. Avtal mellan Repsol CPP och en tomtägare, enligt vilket tomtägaren ger faktisk byggnadsrätt till Repsol CPP, som blir ägare av det som byggts eller skall byggas, medan företagets kontrahent fortsätter att äga marken. I egenskap av ägare av byggnaden hyr Repsol CPP samtidigt ut bensinstationen till markägaren eller till en tredje part med anknytning till markägaren. När avtalet löper ut återfår markägaren automatiskt äganderätten till byggnaderna. Överlåtelsen kompletteras med ett avtal om försäljning av bränsle. Innehavaren har ställning som ombud. |
| --- | --- |

g)

Avtal av typen ”byggnadsrätt-ombud”. Avtal mellan Repsol CPP och en tomtägare, enligt vilket tomtägaren ger faktisk byggnadsrätt till Repsol CPP, som blir ägare av det som byggts eller skall byggas, medan företagets kontrahent fortsätter att äga marken. I egenskap av ägare av byggnaden hyr Repsol CPP samtidigt ut bensinstationen till markägaren eller till en tredje part med anknytning till markägaren. När avtalet löper ut återfår markägaren automatiskt äganderätten till byggnaderna. Överlåtelsen kompletteras med ett avtal om försäljning av bränsle. Innehavaren har ställning som ombud.

| h) | Avtal av typen ”byggnadsrätt-återförsäljare”. Avtal mellan Repsol CPP och en tomtägare, enligt vilket tomtägaren ger faktisk byggnadsrätt till Repsol CPP, som blir ägare av det som byggts eller skall byggas, medan företagets kontrahent fortsätter att äga marken. I egenskap av ägare av byggnaden hyr Repsol CPP samtidigt ut bensinstationen till markägaren eller till en tredje part med anknytning till markägaren. När avtalet löper ut återfår markägaren automatiskt äganderätten till byggnaderna. Överlåtelsen kompletteras med ett avtal om försäljning av bränsle. Innehavaren har ställning som återförsäljare. |
| --- | --- |

h)

Avtal av typen ”byggnadsrätt-återförsäljare”. Avtal mellan Repsol CPP och en tomtägare, enligt vilket tomtägaren ger faktisk byggnadsrätt till Repsol CPP, som blir ägare av det som byggts eller skall byggas, medan företagets kontrahent fortsätter att äga marken. I egenskap av ägare av byggnaden hyr Repsol CPP samtidigt ut bensinstationen till markägaren eller till en tredje part med anknytning till markägaren. När avtalet löper ut återfår markägaren automatiskt äganderätten till byggnaderna. Överlåtelsen kompletteras med ett avtal om försäljning av bränsle. Innehavaren har ställning som återförsäljare.

| 14. | I många fall, särskilt när det gäller avtal av typerna e, f, g och h, står Repsol CPP för hela eller en del av finansieringen av byggnation eller renovering av bensinstationen. |
| --- | --- |

14.

I många fall, särskilt när det gäller avtal av typerna e, f, g och h, står Repsol CPP för hela eller en del av finansieringen av byggnation eller renovering av bensinstationen.

6.   Preliminär bedömning

| 15. | Den 18 juni 2004 meddelade kommissionen Repsol CPP om sin preliminära bedömning av detta ärende när det gäller 1) skillnaden mellan ombud och återförsäljare enligt gemenskapens konkurrenslagstiftning, 2) klausulerna om fastställande av ett högsta återförsäljningspris för bränsle och 3) konkurrensklausulerna för bränsle som skulle kunna ge upphov till utestängningseffekter på marknaden. |
| --- | --- |

15.

Den 18 juni 2004 meddelade kommissionen Repsol CPP om sin preliminära bedömning av detta ärende när det gäller 1) skillnaden mellan ombud och återförsäljare enligt gemenskapens konkurrenslagstiftning, 2) klausulerna om fastställande av ett högsta återförsäljningspris för bränsle och 3) konkurrensklausulerna för bränsle som skulle kunna ge upphov till utestängningseffekter på marknaden.

6.1   Frågan om ombud

| 16. | Kommissionen anser, om det är fråga om ett genuint agentavtal, att de skyldigheter som ombudet åläggs när det gäller de avtal som denne förhandlar och/eller ingår på huvudmannens vägnar inte i normala fall väcker något konkurrensproblem. Ett avtal som av parterna betraktas som ett ombudsavtal kan dock ha egenskaper som motiverar en annan bedömning.
  Det avgörande vid bedömningen är den ekonomiska eller kommersiella risk som ombudet bär i fråga om de verksamheter för vilka han av huvudmannen utsetts som ombud. |
| --- | --- |

16.

Kommissionen anser, om det är fråga om ett genuint agentavtal, att de skyldigheter som ombudet åläggs när det gäller de avtal som denne förhandlar och/eller ingår på huvudmannens vägnar inte i normala fall väcker något konkurrensproblem. Ett avtal som av parterna betraktas som ett ombudsavtal kan dock ha egenskaper som motiverar en annan bedömning.

Det avgörande vid bedömningen är den ekonomiska eller kommersiella risk som ombudet bär i fråga om de verksamheter för vilka han av huvudmannen utsetts som ombud.

| 17. | Oavsett ombudets situation med avseende på dessa kriterier kan dock konkurrensklausuler (se punkt 22 nedan) som ingåtts med denne vara problematiska på grund av deras effekter på konkurrensen mellan varumärken. Detta är fallet då sådana klausuler leder till utestängning från den relevanta marknad där de varor eller tjänster som omfattas av avtalet säljs eller köps.
  Kommissionen anser därför att frågan om huruvida innehavarna av Repsol CPP:s bensinstationer är genuina ombud eller inte saknar betydelse när det gäller konkurrensklausulerna. Vad beträffar de högsta återförsäljningspriserna verkar klausulerna i fråga i vilket fall som helst vara acceptabla i detta skede, även om samtliga distributörer med anknytning till Repsol CPP bör betraktas som återförsäljare i rättsligt hänseende (se nedan). |
| --- | --- |

17.

Oavsett ombudets situation med avseende på dessa kriterier kan dock konkurrensklausuler (se punkt 22 nedan) som ingåtts med denne vara problematiska på grund av deras effekter på konkurrensen mellan varumärken. Detta är fallet då sådana klausuler leder till utestängning från den relevanta marknad där de varor eller tjänster som omfattas av avtalet säljs eller köps.

Kommissionen anser därför att frågan om huruvida innehavarna av Repsol CPP:s bensinstationer är genuina ombud eller inte saknar betydelse när det gäller konkurrensklausulerna. Vad beträffar de högsta återförsäljningspriserna verkar klausulerna i fråga i vilket fall som helst vara acceptabla i detta skede, även om samtliga distributörer med anknytning till Repsol CPP bör betraktas som återförsäljare i rättsligt hänseende (se nedan).

6.2   Klausulerna om ett högsta återförsäljningspris

| 18. | De flesta av de anmälda avtalen innehåller ett förbud för bensinstationsinnehavarna att sälja bränsle till ett högre återförsäljningspris än det högsta pris som fastställts av Repsol CPP, men innehavarna, även de som i avtalen klassas som ombud, har rätt att ge rabatter. I en liten del av de anmälda avtalen begränsar sig Repsol CPP till att rekommendera ett pris vid försäljning till allmänheten, och innehavarna får själva fastställa ett faktiskt återförsäljningspris som är högre eller lägre än det rekommenderade priset. |
| --- | --- |

18.

De flesta av de anmälda avtalen innehåller ett förbud för bensinstationsinnehavarna att sälja bränsle till ett högre återförsäljningspris än det högsta pris som fastställts av Repsol CPP, men innehavarna, även de som i avtalen klassas som ombud, har rätt att ge rabatter. I en liten del av de anmälda avtalen begränsar sig Repsol CPP till att rekommendera ett pris vid försäljning till allmänheten, och innehavarna får själva fastställa ett faktiskt återförsäljningspris som är högre eller lägre än det rekommenderade priset.

| 19. | Kommissionen anser i detta skede att dessa bestämmelser inte i någon betydande utsträckning utövar någon effekt på konkurrensen i den mening som avses i artikel 81.1 i EG-fördraget. Bestämmelserna innebär å ena sidan att distributörerna är i sin fulla rätt att sänka priset under det högsta pris som angivits av Repsol CPP. När det gäller innehavare som i avtalen klassas som ombud, har de rätt att med hjälp av sin provision sänka det faktiska pris som betalas av kunden, utan att minska Repsol CPP:s inkomster. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen anser i detta skede att dessa bestämmelser inte i någon betydande utsträckning utövar någon effekt på konkurrensen i den mening som avses i artikel 81.1 i EG-fördraget. Bestämmelserna innebär å ena sidan att distributörerna är i sin fulla rätt att sänka priset under det högsta pris som angivits av Repsol CPP. När det gäller innehavare som i avtalen klassas som ombud, har de rätt att med hjälp av sin provision sänka det faktiska pris som betalas av kunden, utan att minska Repsol CPP:s inkomster.

| 20. | Å andra sidan har det inte vid kommissionens undersökning framkommit några omständigheter som ger anledning att frukta att bruket med högsta återförsäljningspriser skulle ge upphov till några betydande anpassningseffekter. Framför allt finns det i detta skede ingenting som tyder på att konkurrensen mellan varumärken skulle påverkas. |
| --- | --- |

20.

Å andra sidan har det inte vid kommissionens undersökning framkommit några omständigheter som ger anledning att frukta att bruket med högsta återförsäljningspriser skulle ge upphov till några betydande anpassningseffekter. Framför allt finns det i detta skede ingenting som tyder på att konkurrensen mellan varumärken skulle påverkas.

6.3   Konkurrensklausulerna

| 21. | Distributionsavtalen mellan Repsol CPP och bensinstationsinnehavarna innehåller konkurrensklausuler som omfattar bränsle avsett för försäljning i bensinstationer. Dessa klausuler gäller inte övriga produkter som säljs i bensinstationerna. Klausulerna finns i cirka 1 430 avtal av typen CODO, 770 av typen DODO och 460 av typen nyttjanderätt eller byggnadsrätt. Klausulerna har olika giltighetstid. I avtal av typen CODO och DODO gäller de i allmänhet i fem år. I avtal av typen nyttjanderätt eller byggnadsrätt varierar giltighetstiden mellan 25 och 40 år, beroende på vilken typ av avtal det rör sig om. |
| --- | --- |

21.

Distributionsavtalen mellan Repsol CPP och bensinstationsinnehavarna innehåller konkurrensklausuler som omfattar bränsle avsett för försäljning i bensinstationer. Dessa klausuler gäller inte övriga produkter som säljs i bensinstationerna. Klausulerna finns i cirka 1 430 avtal av typen CODO, 770 av typen DODO och 460 av typen nyttjanderätt eller byggnadsrätt. Klausulerna har olika giltighetstid. I avtal av typen CODO och DODO gäller de i allmänhet i fem år. I avtal av typen nyttjanderätt eller byggnadsrätt varierar giltighetstiden mellan 25 och 40 år, beroende på vilken typ av avtal det rör sig om.

| 22. | Avtal av denna typ kan i vissa fall väcka ett konkurrensutsatt problem, framför allt när andra leverantörer på marknaden på grund av dessa klausuler inte kan sälja till köparna i fråga, vilket kan leda till utestängning från marknaden (utestängning av andra leverantörer genom inträdeshinder) och minska konkurrensen mellan olika varumärken. Såsom anges ovan (se punkt 17) har det i detta avseende ingen betydelse om bensinstationsinnehavarna betraktas som ombud eller återförsäljare. |
| --- | --- |

22.

Avtal av denna typ kan i vissa fall väcka ett konkurrensutsatt problem, framför allt när andra leverantörer på marknaden på grund av dessa klausuler inte kan sälja till köparna i fråga, vilket kan leda till utestängning från marknaden (utestängning av andra leverantörer genom inträdeshinder) och minska konkurrensen mellan olika varumärken. Såsom anges ovan (se punkt 17) har det i detta avseende ingen betydelse om bensinstationsinnehavarna betraktas som ombud eller återförsäljare.

| 23. | Kommissionen ansåg i sin preliminära bedömning att konkurrensklausulerna i de avtal som anmälts av Repsol CPP, särskilt avtalen av typen DODO, nyttjanderätt eller byggnadsrätt, i stor utsträckning skulle kunna bidra till en utestängningseffekt på den spanska marknaden för detaljförsäljning av bränsle. Å ena sidan innebär de ekonomiska och rättsliga aspekterna av de anmälda avtalen att tillträdet till marknaden försvåras för konkurrenter som skulle kunna etablera sig där eller som skulle kunna utöka sin marknadsandel. Tillträdet försvåras framför allt på grund av aktörernas avsevärda vertikala integration, den kumulativa effekten av parallella nät av vertikala avtal, svårigheterna med att upprätta ett alternativt nät och de övriga konkurrensförhållandena (främst marknadens mättnad och produktens karaktär). |
| --- | --- |

23.

Kommissionen ansåg i sin preliminära bedömning att konkurrensklausulerna i de avtal som anmälts av Repsol CPP, särskilt avtalen av typen DODO, nyttjanderätt eller byggnadsrätt, i stor utsträckning skulle kunna bidra till en utestängningseffekt på den spanska marknaden för detaljförsäljning av bränsle. Å ena sidan innebär de ekonomiska och rättsliga aspekterna av de anmälda avtalen att tillträdet till marknaden försvåras för konkurrenter som skulle kunna etablera sig där eller som skulle kunna utöka sin marknadsandel. Tillträdet försvåras framför allt på grund av aktörernas avsevärda vertikala integration, den kumulativa effekten av parallella nät av vertikala avtal, svårigheterna med att upprätta ett alternativt nät och de övriga konkurrensförhållandena (främst marknadens mättnad och produktens karaktär).

| 24. | Å andra sidan skulle de anmälda avtalen på ett betydande sätt kunna bidra till den blockeringseffekt som dessa avtal sammantaget ger upphov till på grund av sina ekonomiska och rättsliga aspekter. Detta har sin grund i följande: omfattningen av konkurrensklausulerna i Repsol CPP:s avtal (marknadsandelen för Repsol CPP:s försäljning är betydande, omkring ... [25–35 %]); konkurrensklausulerna har lång varaktighet, särskilt i avtal av typen nyttjanderätt och byggnadsrätt, som gäller under lång tid (mellan 25 och 40 år); bensinstationsinnehavarna och slutkunderna har en svag och splittrad ställning i förhållande till leverantörerna, särskilt när det gäller Repsol CPP, som har en stor marknadsandel. |
| --- | --- |

24.

Å andra sidan skulle de anmälda avtalen på ett betydande sätt kunna bidra till den blockeringseffekt som dessa avtal sammantaget ger upphov till på grund av sina ekonomiska och rättsliga aspekter. Detta har sin grund i följande: omfattningen av konkurrensklausulerna i Repsol CPP:s avtal (marknadsandelen för Repsol CPP:s försäljning är betydande, omkring ... [25–35 %]); konkurrensklausulerna har lång varaktighet, särskilt i avtal av typen nyttjanderätt och byggnadsrätt, som gäller under lång tid (mellan 25 och 40 år); bensinstationsinnehavarna och slutkunderna har en svag och splittrad ställning i förhållande till leverantörerna, särskilt när det gäller Repsol CPP, som har en stor marknadsandel.

| 25. | När det slutligen gäller konkurrensklausulerna i avtalen av typen CODO anser kommissionen i detta skede att dessa klausulers varaktighet inte i sig bidrar till utestängningseffekten. När avtalet löper ut är det ju alltid leverantören, i egenskap av bensinstationens ägare, och inte innehavaren, som är hyresgäst, som avgör vilka produkter som skall säljas i lokalen i fråga. |
| --- | --- |

25.

När det slutligen gäller konkurrensklausulerna i avtalen av typen CODO anser kommissionen i detta skede att dessa klausulers varaktighet inte i sig bidrar till utestängningseffekten. När avtalet löper ut är det ju alltid leverantören, i egenskap av bensinstationens ägare, och inte innehavaren, som är hyresgäst, som avgör vilka produkter som skall säljas i lokalen i fråga.

7.   Åtaganden

7.1   Repsol CPP:s åtaganden

| 26. | Till följd av denna preliminära bedömning har Repsol CPP föreslagit kommissionen följande åtaganden för att undanröja kommissionens betänkligheter:






  — | Repsol CPP åtar sig att erbjuda de bensinstationsinnehavare som tillfälligt givit företaget en faktisk rätt (nyttjanderätt eller byggnadsrätt) avseende bensinstationen och som samtidigt blivit tillfälliga hyresgäster (genom ”korsvisa” avtal), möjlighet att ”återköpa” den faktiska rätten före det utgångsdatum som anges i avtalet. Denna möjlighet kan utnyttjas när som helst från och med den 1 januari 2005, förutsatt att det är högst tolv år kvar innan avtalet löper ut (under 2004 erbjuds denna möjlighet undantagsvis endast för avtal som löper ut om högst tio år). Om möjligheten utnyttjas skall ersättning betalas till Repsol CPP motsvarande marknadsvärdet av den faktiska rätten i fråga. Marknadsvärdet beräknas på grundval av Repsol CPP:s årliga kassaflöde och avtalets resterande löptid. Marknadsvärdet motsvarar inte restvärdet av investeringen. Om enighet inte kan nås om marknadsvärdet, gäller bedömningskriterierna i den spanska expropriationslagstiftningen. |
| --- | --- | --- |

26.

Till följd av denna preliminära bedömning har Repsol CPP föreslagit kommissionen följande åtaganden för att undanröja kommissionens betänkligheter:

—

Repsol CPP åtar sig att erbjuda de bensinstationsinnehavare som tillfälligt givit företaget en faktisk rätt (nyttjanderätt eller byggnadsrätt) avseende bensinstationen och som samtidigt blivit tillfälliga hyresgäster (genom ”korsvisa” avtal), möjlighet att ”återköpa” den faktiska rätten före det utgångsdatum som anges i avtalet. Denna möjlighet kan utnyttjas när som helst från och med den 1 januari 2005, förutsatt att det är högst tolv år kvar innan avtalet löper ut (under 2004 erbjuds denna möjlighet undantagsvis endast för avtal som löper ut om högst tio år). Om möjligheten utnyttjas skall ersättning betalas till Repsol CPP motsvarande marknadsvärdet av den faktiska rätten i fråga. Marknadsvärdet beräknas på grundval av Repsol CPP:s årliga kassaflöde och avtalets resterande löptid. Marknadsvärdet motsvarar inte restvärdet av investeringen. Om enighet inte kan nås om marknadsvärdet, gäller bedömningskriterierna i den spanska expropriationslagstiftningen.

| — | Repsol CPP åtar sig att respektera en giltighetstid på högst fem år för nya avtal om försäljning av bränsle med bensinstationsinnehavare som Repsol CPP inte äger. |
| --- | --- |

—

Repsol CPP åtar sig att respektera en giltighetstid på högst fem år för nya avtal om försäljning av bränsle med bensinstationsinnehavare som Repsol CPP inte äger.

| — | Under en period som löper ut den 31 december 2006 åtar sig Repsol CPP att inte köpa befintliga bensinstationer som i sin helhet ägs av innehavaren (bensinstationer av typen DODO) och som inte uteslutande får sina leveranser från Repsol CPP, dvs. som inte är anslutna till dess nät. |
| --- | --- |

—

Under en period som löper ut den 31 december 2006 åtar sig Repsol CPP att inte köpa befintliga bensinstationer som i sin helhet ägs av innehavaren (bensinstationer av typen DODO) och som inte uteslutande får sina leveranser från Repsol CPP, dvs. som inte är anslutna till dess nät.

| — | Repsol CPP åtar sig att i förväg tillkännage löptiden för avtal om försäljning av bränsle med bensinstationer samt möjligheten att i förtid säga upp avtal som omfattar faktiska rättigheter. Detta tillkännagivande görs i form av ett meddelande till finansministeriet, som offentliggörs på ministeriets webbplats. Det görs under varje kvartals första månad för nästföljande kvartal. |
| --- | --- |

—

Repsol CPP åtar sig att i förväg tillkännage löptiden för avtal om försäljning av bränsle med bensinstationer samt möjligheten att i förtid säga upp avtal som omfattar faktiska rättigheter. Detta tillkännagivande görs i form av ett meddelande till finansministeriet, som offentliggörs på ministeriets webbplats. Det görs under varje kvartals första månad för nästföljande kvartal.

| — | En tredje part (en oberoende revisor) kontrollerar att Repsol CPP fullgör sina åtaganden. Kontrollanten avlägger årliga rapporter för kommissionen. |
| --- | --- |

—

En tredje part (en oberoende revisor) kontrollerar att Repsol CPP fullgör sina åtaganden. Kontrollanten avlägger årliga rapporter för kommissionen.

| 27. | Åtagandena gäller till och med den 31 maj 2010. |
| --- | --- |

27.

Åtagandena gäller till och med den 31 maj 2010.

7.2   Bedömning av åtagandena

| 28. | De åtaganden som Repsol CPP föreslår innebär att kommissionens betänkligheter beträffande utestängningseffekten på den spanska marknaden i praktiken undanröjs. |
| --- | --- |

28.

De åtaganden som Repsol CPP föreslår innebär att kommissionens betänkligheter beträffande utestängningseffekten på den spanska marknaden i praktiken undanröjs.

| 29. | För det första innebär erbjudandet att betydligt fler bensinstationer som i dag får sina leveranser från Repsol CPP skulle kunna byta leverantör. I genomsnitt skulle varje år framöver mer än 400 bensinstationer som får sina leveranser från Repsol CPP kunna byta leverantör. För närvarande kan varje år endast mellan 140 och 160 bensinstationer som får sina leveranser från Repsol CPP byta leverantör. Slutligen innebär erbjudandet om åtaganden att giltighetstiden kraftigt skulle kunna förkortas för avtal som för lång tid framåt har undandragit ett stort antal bensinstationer från konkurrens under de första årens avreglering av oljemarknaden i Spanien. |
| --- | --- |

29.

För det första innebär erbjudandet att betydligt fler bensinstationer som i dag får sina leveranser från Repsol CPP skulle kunna byta leverantör. I genomsnitt skulle varje år framöver mer än 400 bensinstationer som får sina leveranser från Repsol CPP kunna byta leverantör. För närvarande kan varje år endast mellan 140 och 160 bensinstationer som får sina leveranser från Repsol CPP byta leverantör. Slutligen innebär erbjudandet om åtaganden att giltighetstiden kraftigt skulle kunna förkortas för avtal som för lång tid framåt har undandragit ett stort antal bensinstationer från konkurrens under de första årens avreglering av oljemarknaden i Spanien.

| 30. | För det andra innebär åtagandena en tillfällig begränsning av Repsol CPP:s vertikala integration, och därigenom bibehålls antalet bensinstationer som i dag skulle kunna få sina leveranser från andra aktörer. |
| --- | --- |

30.

För det andra innebär åtagandena en tillfällig begränsning av Repsol CPP:s vertikala integration, och därigenom bibehålls antalet bensinstationer som i dag skulle kunna få sina leveranser från andra aktörer.

| 31. | För det tredje borde åtagandena gällande tillkännagivande underlätta för bensinstationsinnehavarna att inleda förhandlingar med alternativa leverantörer innan deras avtal med Repsol CPP löpt ut. |
| --- | --- |

31.

För det tredje borde åtagandena gällande tillkännagivande underlätta för bensinstationsinnehavarna att inleda förhandlingar med alternativa leverantörer innan deras avtal med Repsol CPP löpt ut.

| 32. | Dessa åtaganden innebär att Repsol CPP:s potentiella konkurrenter får bättre möjligheter att etablera sig på marknaden för detaljförsäljning av bränsle och att de befintliga konkurrenterna får bättre möjligheter att öka sin marknadsandel. Det bör dessutom framhållas att konkurrenterna fortfarande har möjlighet att ta sig in på marknaden och öka sin marknadsandel på andra sätt, t.ex. genom att köpa andra leverantörers befintliga distributionsnät eller öppna nya försäljningsställen. Sammantaget bör detta göra det möjligt för en ny konkurrent att inom rimlig tid skaffa sig det minsta antal försäljningsställen som krävs för att ett distributionssystem skall vara lönsamt inom denna sektor, med andra ord att faktiskt ta sig in på marknaden i fråga. |
| --- | --- |

32.

Dessa åtaganden innebär att Repsol CPP:s potentiella konkurrenter får bättre möjligheter att etablera sig på marknaden för detaljförsäljning av bränsle och att de befintliga konkurrenterna får bättre möjligheter att öka sin marknadsandel. Det bör dessutom framhållas att konkurrenterna fortfarande har möjlighet att ta sig in på marknaden och öka sin marknadsandel på andra sätt, t.ex. genom att köpa andra leverantörers befintliga distributionsnät eller öppna nya försäljningsställen. Sammantaget bör detta göra det möjligt för en ny konkurrent att inom rimlig tid skaffa sig det minsta antal försäljningsställen som krävs för att ett distributionssystem skall vara lönsamt inom denna sektor, med andra ord att faktiskt ta sig in på marknaden i fråga.

8.   Kommissionens ståndpunkt i detta skede

| 33. | Mot denna bakgrund föreslås att Europeiska kommissionen antar ett beslut av den typ som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 1/2003. Innan den slutgiltigt antar sin ståndpunkt inbjuder dock kommissionen berörda tredje parter att lämna eventuella synpunkter inom en månad efter det att detta tillkännagivande offentliggjorts. |
| --- | --- |

33.

Mot denna bakgrund föreslås att Europeiska kommissionen antar ett beslut av den typ som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 1/2003. Innan den slutgiltigt antar sin ståndpunkt inbjuder dock kommissionen berörda tredje parter att lämna eventuella synpunkter inom en månad efter det att detta tillkännagivande offentliggjorts.

| 34. | Berörda tredje parter uppmanas också att, när de lämnar sina synpunkter, ge kommissionen en icke-konfidentiell version av dessa, där affärshemligheter och konfidentiella avsnitt utelämnats och om möjligt ersatts med en icke-konfidentiell sammanfattning eller med angivelsen ”affärshemligheter” eller ”konfidentiellt”. En begäran om konfidentiell behandling skall motiveras av tredje parter. |
| --- | --- |

34.

Berörda tredje parter uppmanas också att, när de lämnar sina synpunkter, ge kommissionen en icke-konfidentiell version av dessa, där affärshemligheter och konfidentiella avsnitt utelämnats och om möjligt ersatts med en icke-konfidentiell sammanfattning eller med angivelsen ”affärshemligheter” eller ”konfidentiellt”. En begäran om konfidentiell behandling skall motiveras av tredje parter.

| 35. | Tredje parter kan, inom samma tidsgräns, från kommissionen begära en kopia av de åtaganden, med undantag för konfidentiella delar, som Repsol CPP föreslagit, på den adress som anges i följande punkt. |
| --- | --- |

35.

Tredje parter kan, inom samma tidsgräns, från kommissionen begära en kopia av de åtaganden, med undantag för konfidentiella delar, som Repsol CPP föreslagit, på den adress som anges i följande punkt.

| 36. | Synpunkterna skall sändas till nedanstående adress, med angivande av referensnummer ”COMP/B-1/38348 – Repsol CPP”:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för antitrustärenden |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 295 01 28 |

36.

Synpunkterna skall sändas till nedanstående adress, med angivande av referensnummer ”COMP/B-1/38348 – Repsol CPP”:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för antitrustärenden

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 295 01 28

---

(1)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  EGT C 70, 19.3.2002, s. 29.

(3)  Se allmänt rapporterna från Comisión Nacional de la Energía: ”Información básica de los sectores de la energía” (se Internat: www.cne.es).

(4)  Kommissionens beslut av den 29 september 1999 om att förklara en koncentration förenlig med den gemensamma marknaden (ärende COMP/M.1383 – Exxon/Mobil), punkterna 428–439 och kommissionens beslut av den 9 februari 2000 enligt vilket en koncentration förklaras förenlig med den gemensamma marknaden (ärende COMP/M.1628 – TotalFina/Elf), punkterna 22–29.

---

| 20.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 258/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 258/12

---

STATLIGT STÖD – TYSKLAND

Statligt stöd C 5/04 (ex N 609/03) – Stöd till förmån för Kronoply GmbH (sektorsövergripande rambestämmelser)

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(2004/C 258/04)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, av den 18 februari 2004, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stödåtgärd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Direktorat Statligt stöd I |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Direktorat Statligt stöd I

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Tyskland. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

FÖRFARANDE

Genom en skrivelse av den 22 december 2003, som registrerades den 23 december 2003 (A/39031), anmälde Tyskland sin avsikt att bevilja ett investeringsstöd i enlighet med Sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt (1) (nedan kallade ”sektorsövergripande rambestämmelser”) till Kronoply GmbH. Det föreslagna stödet registrerades under nummer N 609/03.

BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

Stödmottagaren är företaget Kronoply GmbH, lokaliserat i Heiligengrabe i Brandenburg, som är ett område som omfattas av artikel 87.3 a. Detta ärende är kopplat till det statliga stödet N 813/00, som godkändes av kommissionen den 3 juli 2001 (2), i vilket Tyskland beviljat stöd i enlighet med de sektorsövergripande rambestämmelserna till samma stödmottagare i syfte att bygga en produktionsanläggning för Oriented Strand Board (OSB) (3). Stödbeloppet i fråga uppgick vid den tidpunkten till 35,4 miljoner euro (4). Den anmälda stödnivå som de tyska myndigheterna hade för avsikt att bevilja motsvarade från början 35 % av den berättigade investeringskostnaden. För att uppfylla kraven i de sektorsövergripande rambestämmelserna sänktes den högsta tillåtna stödnivån till 31,5 %. Föreliggande anmälan syftar till att nå den tidigare icke godkända högre stödnivån på 35 % genom att bevilja ytterligare 3,5 % i stöd till det godkända stödet på 31,5 %.

I anmälan anges inte vilken sorts investeringar (om några alls) som planeras. De tyska myndigheterna bekräftar att de totala projektkostnaderna uppgår till 112,5 miljoner euro, liksom i det tidigare beslutet i ärende N 813/00 (punkt 3.2.2 i anmälan: ”Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR”). Stödbeloppet uppgår till 3 939 947 euro, bestående av investeringsstöd i form av ett icke återbetalningsbart bidrag. Såsom anges ovan uppgår det planerade stödbeloppet till 3,5 % brutto av den berättigande investeringskostnaden.

Detta projekt är avsett att skapa 220 direkta arbetstillfällen och 337 indirekta. Redan i det tidigare godkända beslutet planerade man att skapa samma antal arbetstillfällen.

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

Bedömning av stödåtgärden och dess förenlighet med gemenskapslagstiftningen

Stödet har ingen stimulerande effekt

Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter förefaller syftet med den anmälda åtgärden vara det samma som med det tidigare godkända, relaterade ärendet, som bestod av byggandet av en ny OSB-produktionsanläggning. Enligt de tyska myndigheterna har dessa investeringar redan genomförts (5).

Mot bakgrund av ovannämnda överväganden hyser kommissionen allvarliga tvivel på att det nyligen anmälda stödet medför någon stimulerande effekt, eftersom investeringarna redan genomförts och det därför inte förefaller nödvändigt att nå några målsättningar av gemensamt intresse.

I själva verket beräknas stödbeloppet som en enkel höjning av stödnivån av den ursprungliga investeringen på 3,5 %, vilket exakt motsvarar den tidigare icke godkända stödnivån.

De undantag som anges i artiklarna 87.2 och 87.3 är inte tillämpliga i detta ärende. För att stödåtgärder skall bidra till utvecklingen av vissa verksamheter eller ekonomiska områden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget, måste de ha en stimulerande effekt. Om investeringarna, som i detta ärende, redan har genomförts innehåller inte stödet någon sådan stimulerande effekt och utgör bara ett driftstöd, som är oförenligt med den gemensamma marknaden och därmed förbjuds i fördraget (artikel 87.1).

Stödet är inte nödvändigt

Vidare hyser kommissionen allvarliga tvivel på att ovannämnda stöd är förenligt med den gemensamma marknaden av följande orsaker:

| | De tyska myndigheterna har påpekat att de berättigande kostnaderna för den åtgärd som undersöks är desamma som i kommissionens tidigare beslut, och uppgår till 112 484 214 euro (6). |
| --- | --- |

De tyska myndigheterna har påpekat att de berättigande kostnaderna för den åtgärd som undersöks är desamma som i kommissionens tidigare beslut, och uppgår till 112 484 214 euro (6).

| | Enligt tillgängliga uppgifter förefaller stödet ha beviljats retroaktivt för åtgärder som stödmottagaren redan genomfört och att det som sådant inte medför den stimulerande effekt som krävs och därför borde betraktas som driftstöd, eftersom dess enda syfte är att täcka mottagarens kostnader. |
| --- | --- |

Enligt tillgängliga uppgifter förefaller stödet ha beviljats retroaktivt för åtgärder som stödmottagaren redan genomfört och att det som sådant inte medför den stimulerande effekt som krävs och därför borde betraktas som driftstöd, eftersom dess enda syfte är att täcka mottagarens kostnader.

| | Kommissionen hyser allvarliga tvivel på att det genomförda investeringsstödet fortfarande kan betraktas som stöd för att underlätta utvecklingen av vissa ekonomiska verksamheter enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget. I enlighet med kommissionens ständiga praxis, villken domstolen bekräftat (7), kan stöd för att underlätta utvecklingen av vissa ekonomiska verksamheter eller vissa områden betraktas som sådana bara om kommissionen kan fastställa att stödet kommer att bidra till att ett av de specificerade målen uppnås, vilket de mottagande företagen under normala marknadsbetingelser inte kan uppnå genom egna åtgärder. |
| --- | --- |

Kommissionen hyser allvarliga tvivel på att det genomförda investeringsstödet fortfarande kan betraktas som stöd för att underlätta utvecklingen av vissa ekonomiska verksamheter enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget. I enlighet med kommissionens ständiga praxis, villken domstolen bekräftat (7), kan stöd för att underlätta utvecklingen av vissa ekonomiska verksamheter eller vissa områden betraktas som sådana bara om kommissionen kan fastställa att stödet kommer att bidra till att ett av de specificerade målen uppnås, vilket de mottagande företagen under normala marknadsbetingelser inte kan uppnå genom egna åtgärder.

| | I detta ärende är det tydligt att den stödnivå på 31,5 % som godkänts i det tidigare beslutet var tillräcklig för att investeraren skulle fatta sitt beslut och att eventuellt ytterligare stöd bara skulle få slumpartade effekter. |
| --- | --- |

I detta ärende är det tydligt att den stödnivå på 31,5 % som godkänts i det tidigare beslutet var tillräcklig för att investeraren skulle fatta sitt beslut och att eventuellt ytterligare stöd bara skulle få slumpartade effekter.

| | I detta skede av förfarandet har kommissionen därför dragit slutsatsen att de tyska myndigheterna till följd av denna åtgärd får bevilja stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget. Undantagen i artiklarna 87.2 och 87.3 i EG-fördraget förefaller inte vara tillämpliga. På grund av sina tvivel på stödets förenlighet med EG-fördraget har kommissionen beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

I detta skede av förfarandet har kommissionen därför dragit slutsatsen att de tyska myndigheterna till följd av denna åtgärd får bevilja stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget. Undantagen i artiklarna 87.2 och 87.3 i EG-fördraget förefaller inte vara tillämpliga. På grund av sina tvivel på stödets förenlighet med EG-fördraget har kommissionen beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

| | Enligt artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd komma att återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

Enligt artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd komma att återkrävas från mottagaren.

SKRIVELSEN

”Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der zu den vorerwähnten Maßnahmen übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| 1. | Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des ’multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben’ (8) (nachfolgend ’multisektoraler Beihilferahmen’) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen. |
| --- | --- |

1.

Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des ’multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben’ (8) (nachfolgend ’multisektoraler Beihilferahmen’) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen.

2.   AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DER MASSNAHME

2.1.   Frühere Entscheidung

| 2. | Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (9) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (10) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (11). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor ’Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte’ 0,8 und Faktor ’Regionale Auswirkungen’ 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde. |
| --- | --- |

2.

Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (9) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (10) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (11). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor ’Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte’ 0,8 und Faktor ’Regionale Auswirkungen’ 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde.

| 3. | Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (12) bewertet worden sei. |
| --- | --- |

3.

Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (12) bewertet worden sei.

| 4. | Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (13). |
| --- | --- |

4.

Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (13).

2.2.   Zu untersuchender Fall

| 5. | Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird. |
| --- | --- |

5.

Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird.

| 6. | In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: ’Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR’). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten. |
| --- | --- |

6.

In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: ’Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR’). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten.

| 7. | Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war. |
| --- | --- |

7.

Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war.

| 8. | Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: ’Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen’; siehe ebenso Punkt 4.2.1: ’Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003’). |
| --- | --- |

8.

Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: ’Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen’; siehe ebenso Punkt 4.2.1: ’Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003’).

| 9. | Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (14). |
| --- | --- |

9.

Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (14).

3.   BEWERTUNG DER BEIHILFE

3.1.   Staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag

| 10. | Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. |
| --- | --- |

10.

Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird.

| 11. | Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag. |
| --- | --- |

11.

Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag.

| 12. | Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind. |
| --- | --- |

12.

Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind.

3.2.   Bewertung nach dem multisektoralen Beihilferahmen

3.2.1.   Bewertung des betreffenden Markts

| 13. | Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (15), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden. |
| --- | --- |

13.

Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (15), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden.

| 14. | Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann. |
| --- | --- |

14.

Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann.

| 15. | Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor ’Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz’ (I) sowie den Faktor ’regionale Auswirkung’ (M). |
| --- | --- |

15.

Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor ’Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz’ (I) sowie den Faktor ’regionale Auswirkung’ (M).

| 16. | Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird. |
| --- | --- |

16.

Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird.

3.3.   Mangelnder Anreiz

| 17. | Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (16) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen. |
| --- | --- |

17.

Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (16) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen.

| 18. | Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen. |
| --- | --- |

18.

Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen.

| 19. | Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (17) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht. |
| --- | --- |

19.

Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (17) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht.

| 20. | Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1). |
| --- | --- |

20.

Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1).

3.4.   Mangelnde Notwendigkeit für die Beihilfe

| 21. | Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:
  Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen
  Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (18). |
| --- | --- |

21.

Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:

Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen

Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (18).

| 22. | Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten. |
| --- | --- |

22.

Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten.

| 23. | Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der ’Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung’ (19) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist. |
| --- | --- |

23.

Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der ’Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung’ (19) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist.

| 24. | Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (20), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten. |
| --- | --- |

24.

Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (20), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten.

| 25. | Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem ’Windfall-Effekt’ führen würde. |
| --- | --- |

25.

Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem ’Windfall-Effekt’ führen würde.

4.   ENTSCHEIDUNG

| 26. | Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten. |
| --- | --- |

26.

Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten.

| 27. | Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

27.

Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| 28. | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann. |
| --- | --- |

28.

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann.

| 29. | Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.” |
| --- | --- |

29.

Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.”

---

(1)  EGT C 107, 7.4.1998, s. 7.

1

(2)  Se beslutet av den 3 juli 2001, SG (2001) D/ 289524.

2

(3)  OSB är en träpanel bestående av träfibrer i tre lager, framställd av stor flis huvudsakligen av styvtall. OSB används i träregelstommar, särskilt för upprustning och renovering av gamla byggnader, i industrin för förtillverkade byggnader och förpackningsindustrin.

3

(4)  Beloppet består av ett investeringsstöd i form av ett icke återbetalningsbart bidrag på 19,92 miljoner euro som beviljats enligt det tjugonionde ramprogrammet av gemensamt intresse och av investeringspremier på 15,48 miljoner euro som beviljats på grundval av lagen om investeringspremier från 1999.

4

(5)  I den anmälan som för närvarande undersöks uppger de tyska myndigheterna tydligt att projektet redan är helt genomfört (punkt 3.0 i anmälan: ”Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen”; se också punkt 4.2.1: ”Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003”).

5

(6)  Se beskrivningen av åtgärden.

6

(7)  Se särskilt domen av den 17 september 1980 i mål 730/79 Philip Morris mot kommissionen, Rec 1980 .s. 2671.

7

(8)  ABl. C 107 vom 7.4.1998, Seite 7.

8

(9)  Vgl. Entscheidung vom 03.07.2001, SG (2001) D/ 289524.

9

(10)  OSB (Oriented Strand Board) ist ein Plattenwerkstoff, der aus drei Schichten aus sog. Strands, hauptsächlich aus Kiefernholz, besteht. Eingesetzt werden diese Produkte im Holzrahmenbau, vor allem zur Sanierung und Restaurierung alter Gebäude, im Fertighausbau und in der Verpackungsindustrie.

10

(11)  Sie setzte sich aus einer Investitionsbeihilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses in Höhe von 19,92 Millionen EUR zusammen, die nach dem 29. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe gewährt wird, sowie einer Investitionszulage nach dem Investitionszulagengesetz 1999 in Höhe von 15,48 Millionen EUR.

11

(12)  Genauer: Die Kommission konnte zur Änderung ihrer Entscheidung auf der Grundlage folgender Überlegung kein Verfahren einleiten: Die Bewertung des Wettbewerbsfaktors basierte auf einem Vergleich zwischen der Entwicklung des sichtbaren Verbrauchs des fraglichen Produkts und der Wachstumsrate des verarbeitenden Gewerbes insgesamt zwischen 1994 und 1999 sowie auf einer Prognose, die zum Zeitpunkt der Entscheidung korrekt war.

12

(13)  Vgl.: Beschluss des Gerichts erster Instanz (Vierte erweiterte Kammer) vom 5. November 2003. Kronoply GmbH & Co. KG gegen Kommission der Europäischen Gemeinschaften. Staatliche Beihilfen – Nichtigkeitsklage - Unzulässigkeit. Rechtssache T-130/02.

13

(14)  Siehe Fußnote 5.

14

(15)  Siehe Punkt 9 des Abschnitts Beschreibung.

15

(16)  Siehe Punkt 8 des Abschnitts Beschreibung.

16

(17)  Siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung.

17

(18)  Siehe Abschnitt 6 des Abschnitts Beschreibung.

18

(19)  ABl. C 74 vom 10.3.1998, Seite 9.

19

(20)  Siehe insbesondere Urteil in der Rechtssache 730/79 (Philip Morris/Kommission) Slg.1980, 2671.

20

---

III Upplysningar

Kommissionen

| 20.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 258/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 258/17

---

Ändring av meddelande om anbudsinfordran rörande bidrag för export av havre från Finland och Sverige

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 222 av den 4 september 2004
  )

(2004/C 258/05)

På sidan 9, under kapitel II. ”Tidsfrister”, skall första stycket av punkt 2 ersättas med följande:

| ”2. | För de följande veckovisa anbudsinfordringarna löper perioden för mottagande av anbud ut kl. 10.00 varje torsdag.
  Den 4.11.2004, 23.12.2004, 30.12.2004, 24.3.2005 och 5.5.2005 skall dock infordran av anbud tillfälligt upphävas.” |
| --- | --- |

”2.

För de följande veckovisa anbudsinfordringarna löper perioden för mottagande av anbud ut kl. 10.00 varje torsdag.

Den 4.11.2004, 23.12.2004, 30.12.2004, 24.3.2005 och 5.5.2005 skall dock infordran av anbud tillfälligt upphävas.”

---

| 20.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 258/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 258/18

---

KOMMUNIKE BETRÄFFANDE TARIC

(Europeiska gemenskapernas integrerade tulltaxa)

(2004/C 258/06)

Europeiska gemenskapernas integrerade tulltaxa (TARIC) innehåller alla åtgärder som rör tullagstiftning, handels- och jordbrukslagstiftning som är föremål för förändringar. TARIC är tillgänglig på Internetadressen (http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/dds/fr/home.htm) där den uppdateras dagligen för att garantera omedelbar tillgänglighet till de nedan nämnda åtgärdsdetaljerna för allmänheten på gemenskapens samtliga språk utom maltesiska:

| — | Tullåtgärder:






  — | tredjelandstull, som den definierats i den Kombinerade nomenklaturen, |
| --- | --- | --- |

—

Tullåtgärder:

—

tredjelandstull, som den definierats i den Kombinerade nomenklaturen,

| — | upphävande av tullar, |
| --- | --- |

—

upphävande av tullar,

| — | tullkvoter och |
| --- | --- |

—

tullkvoter och

| — | tullförmåner. |
| --- | --- |

—

tullförmåner.

| — | Jordbruksåtgärder:






  — | jordbruksbeståndsdelar, |
| --- | --- | --- |

—

Jordbruksåtgärder:

—

jordbruksbeståndsdelar,

| — | tilläggstull på innehållet av socker och mjöl, |
| --- | --- |

—

tilläggstull på innehållet av socker och mjöl,

| — | utjämningsavgifter och |
| --- | --- |

—

utjämningsavgifter och

| — | restitutioner för basprodukter inom jordbruksområdet (dvs. icke-bearbetade). |
| --- | --- |

—

restitutioner för basprodukter inom jordbruksområdet (dvs. icke-bearbetade).

| — | Handelsåtgärder:






  — | antidumpningstullar och |
| --- | --- | --- |

—

Handelsåtgärder:

—

antidumpningstullar och

| — | utjämningstullar. |
| --- | --- |

—

utjämningstullar.

| — | Åtgärder rörande restriktioner för fri rörlighet av varor:






  — | import- och exportförbud, |
| --- | --- | --- |

—

Åtgärder rörande restriktioner för fri rörlighet av varor:

—

import- och exportförbud,

| — | restriktioner för import och export och |
| --- | --- |

—

restriktioner för import och export och

| — | kvantitativa begränsningar. |
| --- | --- |

—

kvantitativa begränsningar.

| — | Åtgärder för uppbärande av statistik:






  — | importövervakning och |
| --- | --- | --- |

—

Åtgärder för uppbärande av statistik:

—

importövervakning och

| — | exportövervakning. |
| --- | --- |

—

exportövervakning.

Kommissionen har, mot bakgrund av att det kan handla dels om dagliga förändringar av de ovan nämnda åtgärderna, dels med tanke på en ”elektronisk tull” i framtiden, beslutat att inte längre ge ut den årliga publikationen av TARIC i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien.

TARIC publicerades sista gången i Europeiska unionens officiella tidning av den 30 april 2003 (EUT C 103, 30.4.2003, s. 1).

---