# Euroopan unionin C 226/10.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 226 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 47. vuosikerta10. syyskuu 2004 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 226

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

47. vuosikerta10. syyskuu 2004

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Komissio |
| 2004/C 226/1 | Euron kurssi | 1 |
| 2004/C 226/2 | Komission tiedonanto jäsenvaltioille, annettu 2 päivänä syyskuuta 2004, — Euroopan alueen sopusointuiseen ja tasapainoiseen kehittämiseen tähtäävän Euroopan laajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta — INTERREG III | 2 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Komissio

2004/C 226/1

Euron kurssi

1

2004/C 226/2

Komission tiedonanto jäsenvaltioille, annettu 2 päivänä syyskuuta 2004, — Euroopan alueen sopusointuiseen ja tasapainoiseen kehittämiseen tähtäävän Euroopan laajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta — INTERREG III

2

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Komissio

| 10.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 226/1

---

Euron kurssi (1)

9. syyskuuta 2004

(2004/C 226/01)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2191 |
| JPY | Japanin jeniä | 133,71 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4359 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,6828 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,1171 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5384 |
| ISK | Islannin kruunua | 87,99 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,3055 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9559 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,577 |
| CZK | Tšekin korunaa | 31,705 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin korinttia | 249,59 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6599 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4279 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,388 |
| ROL | Romanian leuta | 41 196 |
| SIT | Slovenian tolaria | 240,01 |
| SKK | Slovakian korunaa | 40,13 |
| TRL | Turkin liiraa | 1 816 700 |
| AUD | Australian dollaria | 1,7607 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5705 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,5081 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8616 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0704 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 395,93 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 8,1219 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2191

JPY

Japanin jeniä

133,71

DKK

Tanskan kruunua

7,4359

GBP

Englannin puntaa

0,6828

SEK

Ruotsin kruunua

9,1171

CHF

Sveitsin frangia

1,5384

ISK

Islannin kruunua

87,99

NOK

Norjan kruunua

8,3055

BGN

Bulgarian leviä

1,9559

CYP

Kyproksen puntaa

0,577

CZK

Tšekin korunaa

31,705

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin korinttia

249,59

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6599

MTL

Maltan liiraa

0,4279

PLN

Puolan zlotya

4,388

ROL

Romanian leuta

41 196

SIT

Slovenian tolaria

240,01

SKK

Slovakian korunaa

40,13

TRL

Turkin liiraa

1 816 700

AUD

Australian dollaria

1,7607

CAD

Kanadan dollaria

1,5705

HKD

Hongkongin dollaria

9,5081

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8616

SGD

Singaporin dollaria

2,0704

KRW

Etelä-Korean wonia

1 395,93

ZAR

Etelä-Afrikan randia

8,1219

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 10.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 226/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 226/2

---

KOMISSION TIEDONANTO JÄSENVALTIOILLE,

annettu 2 päivänä syyskuuta 2004,

Euroopan alueen sopusointuiseen ja tasapainoiseen kehittämiseen tähtäävän Euroopan laajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta

INTERREG III

(2004/C 226/02)

| 1. | Euroopan yhteisöjen komissio päätti 28 päivänä huhtikuuta 2000 vahvistaa Euroopan laajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen, jäljempänä 'Interreg III', rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1), jäljempänä 'yleisasetus', 20 artiklan mukaisesti. Alueiden välisen ohjelmalohkon mukaisen yhteistyön täytäntöönpanomenettely vahvistettiin komission jäsenvaltioille 7 päivänä toukokuuta 2001 antamassa tiedonannossa ”Alueiden välinen yhteistyö — Interreg III -yhteisöaloitteen ohjelmalohko C (2001/C 141/02)” (2), jäljempänä 'alueiden välisestä yhteistyöstä annettu tiedonanto'. Suuntaviivoja muutettiin komission 23 päivänä elokuuta 2001 antamalla tiedonannolla (3). Nämä konsolidoidut suuntaviivat korvaavat suuntaviivat, joista päätettiin 28 päivänä huhtikuuta 2000, sellaisina kuin ne ovat muutettuina 23 päivänä elokuuta 2001 annetulla tiedonannolla. Tämän tiedonannon liite A korvaa alueiden välisestä yhteistyöstä annetun tiedonannon liitteen A. |
| --- | --- |

1.

Euroopan yhteisöjen komissio päätti 28 päivänä huhtikuuta 2000 vahvistaa Euroopan laajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen, jäljempänä 'Interreg III', rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1), jäljempänä 'yleisasetus', 20 artiklan mukaisesti. Alueiden välisen ohjelmalohkon mukaisen yhteistyön täytäntöönpanomenettely vahvistettiin komission jäsenvaltioille 7 päivänä toukokuuta 2001 antamassa tiedonannossa ”Alueiden välinen yhteistyö — Interreg III -yhteisöaloitteen ohjelmalohko C (2001/C 141/02)” (2), jäljempänä 'alueiden välisestä yhteistyöstä annettu tiedonanto'. Suuntaviivoja muutettiin komission 23 päivänä elokuuta 2001 antamalla tiedonannolla (3). Nämä konsolidoidut suuntaviivat korvaavat suuntaviivat, joista päätettiin 28 päivänä huhtikuuta 2000, sellaisina kuin ne ovat muutettuina 23 päivänä elokuuta 2001 annetulla tiedonannolla. Tämän tiedonannon liite A korvaa alueiden välisestä yhteistyöstä annetun tiedonannon liitteen A.

| 2. | Yhteisö voi Interreg III -aloitteen osana myöntää rahoitusta sellaisia toimenpiteitä ja alueita varten, jotka ovat tässä tiedonannossa vahvistettujen suuntaviivojen mukaisia ja jotka sisältyvät jäsenvaltioiden nimeämien viranomaisten esittämiin ja Euroopan komission hyväksymiin yhteisöaloiteohjelmiin. |
| --- | --- |

2.

Yhteisö voi Interreg III -aloitteen osana myöntää rahoitusta sellaisia toimenpiteitä ja alueita varten, jotka ovat tässä tiedonannossa vahvistettujen suuntaviivojen mukaisia ja jotka sisältyvät jäsenvaltioiden nimeämien viranomaisten esittämiin ja Euroopan komission hyväksymiin yhteisöaloiteohjelmiin.

I   YLEISET TAVOITTEET JA PERIAATTEET

| 3. | Interreg-aloitteiden yleistavoitteena on ollut ja on, että kansallisten rajojen ei tulisi olla esteenä Euroopan alueen tasapainoiselle kehitykselle ja yhdentymiselle. Rajaseutualueiden eristymiseen on kaksi syytä. Ensiksi rajat ovat katkaisseet rajayhteisöt taloudellisesti, sosiaalisesti ja kulttuurisesti ja estäneet ekosysteemien yhtenäistä hallinnointia. Toiseksi kansallisessa politiikassa on usein laiminlyöty rajaseutualueita, mikä on johtanut siihen, että näiden alueiden talous on joutunut kansallisella tasolla toisarvoiseen asemaan. Yhtenäismarkkinoilla ja EMU:lla on merkittävä asema kannustimina tilanteen muuttamiseksi. Yhteisössä on edelleen suuri tarve vahvistaa molempia osapuolia hyödyttävää rajaseutuyhteistyötä. Haaste on sitäkin suurempi, kun otetaan huomioon yhteisön laajentuminen, sillä sen myötä sisärajat lisääntyvät määrällisesti ja unionin ulkorajat siirtyvät samalla asteittain itään. |
| --- | --- |

3.

Interreg-aloitteiden yleistavoitteena on ollut ja on, että kansallisten rajojen ei tulisi olla esteenä Euroopan alueen tasapainoiselle kehitykselle ja yhdentymiselle. Rajaseutualueiden eristymiseen on kaksi syytä. Ensiksi rajat ovat katkaisseet rajayhteisöt taloudellisesti, sosiaalisesti ja kulttuurisesti ja estäneet ekosysteemien yhtenäistä hallinnointia. Toiseksi kansallisessa politiikassa on usein laiminlyöty rajaseutualueita, mikä on johtanut siihen, että näiden alueiden talous on joutunut kansallisella tasolla toisarvoiseen asemaan. Yhtenäismarkkinoilla ja EMU:lla on merkittävä asema kannustimina tilanteen muuttamiseksi. Yhteisössä on edelleen suuri tarve vahvistaa molempia osapuolia hyödyttävää rajaseutuyhteistyötä. Haaste on sitäkin suurempi, kun otetaan huomioon yhteisön laajentuminen, sillä sen myötä sisärajat lisääntyvät määrällisesti ja unionin ulkorajat siirtyvät samalla asteittain itään.

| 4. | Interreg II jatkoi ja laajensi aikaisempien Interreg- ja Regen-aloitteiden tehtäväkenttää ohjelmakaudella 1994—1999. Sitä on toteutettu kolmella eri ohjelmalohkolla: rajat ylittävänä yhteistyönä (2 600 miljoonaa euroa), valtioiden välisten energiaverkkojen rakentamisena (550 miljoonaa euroa) ja yhteisinä toimina tulvien ja kuivuuden aiheuttamien ongelmien torjumiseksi sekä aluesuunnittelun kehittämiseksi laajoilla maantieteellisillä alueilla kaikkialla unionissa sekä Keski- ja Itä-Euroopassa ja Välimeren alueella (413 miljoonaa euroa). Lisäksi alueelliseen kehittämiseen kuuluvaa ”pehmeitä rakenteita” koskevaa yhteistyötä on kehitetty kaikkialla yhteisössä erityisesti Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta Euroopan aluekehitysrahaston osalta annetun asetuksen N:o 4254/88 (4) 10 artiklan mukaisten innovatiivisten toimenpiteiden yhteydessä (200 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 1994—1999).
  Interreg-rahoitusta on osoitettu pääasiallisesti yhteisen lähestymistavan löytämiseen pk-yritysten kehittämiseen, yleissivistävään koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen ja kulttuurivaihtoon, rajaseutualueiden terveydenhuolto-ongelmiin, ympäristön suojeluun ja parantamiseen, TTK:een sekä energiaverkkoihin, liikenteeseen ja televiestintään, jotka muodostavat tärkeimmän osan tukitoimista tavoite 1 -alueilla, sekä yhteisten hallintojärjestelmien kehittämiseen ja rajat ylittävän ja valtioiden välisen yhteistyön elimille. |
| --- | --- |

4.

Interreg II jatkoi ja laajensi aikaisempien Interreg- ja Regen-aloitteiden tehtäväkenttää ohjelmakaudella 1994—1999. Sitä on toteutettu kolmella eri ohjelmalohkolla: rajat ylittävänä yhteistyönä (2 600 miljoonaa euroa), valtioiden välisten energiaverkkojen rakentamisena (550 miljoonaa euroa) ja yhteisinä toimina tulvien ja kuivuuden aiheuttamien ongelmien torjumiseksi sekä aluesuunnittelun kehittämiseksi laajoilla maantieteellisillä alueilla kaikkialla unionissa sekä Keski- ja Itä-Euroopassa ja Välimeren alueella (413 miljoonaa euroa). Lisäksi alueelliseen kehittämiseen kuuluvaa ”pehmeitä rakenteita” koskevaa yhteistyötä on kehitetty kaikkialla yhteisössä erityisesti Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta Euroopan aluekehitysrahaston osalta annetun asetuksen N:o 4254/88 (4) 10 artiklan mukaisten innovatiivisten toimenpiteiden yhteydessä (200 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 1994—1999).

Interreg-rahoitusta on osoitettu pääasiallisesti yhteisen lähestymistavan löytämiseen pk-yritysten kehittämiseen, yleissivistävään koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen ja kulttuurivaihtoon, rajaseutualueiden terveydenhuolto-ongelmiin, ympäristön suojeluun ja parantamiseen, TTK:een sekä energiaverkkoihin, liikenteeseen ja televiestintään, jotka muodostavat tärkeimmän osan tukitoimista tavoite 1 -alueilla, sekä yhteisten hallintojärjestelmien kehittämiseen ja rajat ylittävän ja valtioiden välisen yhteistyön elimille.

| 5. | Saatu kokemus osoittaa, että rajat ylittävän yhteistyön yhteisessä suunnittelussa ja ohjelmien hallinnossa on edistytty useissa tapauksissa merkittävästi. Kaikesta huolimatta kiinteä yhteistyö, jollaista toteutetaan esimerkiksi Euroregions-alueilla, on edelleen pikemminkin poikkeus kuin sääntö. Vaikka rajaseutualueilla on tehty paljon näille alueille hyödyllistä kehitystyötä, todellista rajat ylittävää ja valtioiden välistä toimintaa on ollut paljon vaikeampi toteuttaa yhdessä. Tämä on johtanut joissakin tapauksissa vääristyneisiin vaikutuksiin, esimerkiksi päällekkäisten hankkeiden kehittämiseen rajan molemmin puolin. Se on myös estänyt rajaseutualueita ja jäsenvaltioita saamasta täyttä hyötyä yhteistyöstä.
  Interreg II C -aloitteesta on saatu kokemusta laajemmilla alueilla toteutetusta eri valtioiden rajat ylittävästä yhteistyöstä, johon ovat osallistuneet kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset ja jonka tarkoituksena on ollut edistää kyseisten alueiden alueellista yhdentymistä. Yhteistyön laajuus on kuitenkin vaihdellut.
  Ulkorajat ylittävässä yhteistyössä ja kolmansien maiden kanssa toteutettavassa yhteistyössä on ollut erityisiä ongelmia, jotka ovat johtuneet heikoista hallintorakenteista näissä maissa sekä vaikeuksista sovittaa yhteisön ulkopolitiikan välineet (esimerkiksi Phare-, Tacis-, Cards- ja Meda-ohjelmat) yhteen Interreg-ohjelmien kanssa, koska rahoitus- ja toimintasäännöissä on eroja.
  Alueiden välistä yhteistyötä on kehitetty useilla osa-alueilla. Käytäntö, jossa rahoitusta myönnettiin asetuksen (ETY) N:o 4254/88 10 artiklan mukaisesti, oli sikäli huono, että useiden hankkeiden hallinnosta vastasi suoraan komissio, jolloin toiminta tapahtui erillään Interreg-aloitteen osana toteutettavasta rajat ylittävästä ja valtioiden välisestä yhteistyöstä. |
| --- | --- |

5.

Saatu kokemus osoittaa, että rajat ylittävän yhteistyön yhteisessä suunnittelussa ja ohjelmien hallinnossa on edistytty useissa tapauksissa merkittävästi. Kaikesta huolimatta kiinteä yhteistyö, jollaista toteutetaan esimerkiksi Euroregions-alueilla, on edelleen pikemminkin poikkeus kuin sääntö. Vaikka rajaseutualueilla on tehty paljon näille alueille hyödyllistä kehitystyötä, todellista rajat ylittävää ja valtioiden välistä toimintaa on ollut paljon vaikeampi toteuttaa yhdessä. Tämä on johtanut joissakin tapauksissa vääristyneisiin vaikutuksiin, esimerkiksi päällekkäisten hankkeiden kehittämiseen rajan molemmin puolin. Se on myös estänyt rajaseutualueita ja jäsenvaltioita saamasta täyttä hyötyä yhteistyöstä.

Interreg II C -aloitteesta on saatu kokemusta laajemmilla alueilla toteutetusta eri valtioiden rajat ylittävästä yhteistyöstä, johon ovat osallistuneet kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset ja jonka tarkoituksena on ollut edistää kyseisten alueiden alueellista yhdentymistä. Yhteistyön laajuus on kuitenkin vaihdellut.

Ulkorajat ylittävässä yhteistyössä ja kolmansien maiden kanssa toteutettavassa yhteistyössä on ollut erityisiä ongelmia, jotka ovat johtuneet heikoista hallintorakenteista näissä maissa sekä vaikeuksista sovittaa yhteisön ulkopolitiikan välineet (esimerkiksi Phare-, Tacis-, Cards- ja Meda-ohjelmat) yhteen Interreg-ohjelmien kanssa, koska rahoitus- ja toimintasäännöissä on eroja.

Alueiden välistä yhteistyötä on kehitetty useilla osa-alueilla. Käytäntö, jossa rahoitusta myönnettiin asetuksen (ETY) N:o 4254/88 10 artiklan mukaisesti, oli sikäli huono, että useiden hankkeiden hallinnosta vastasi suoraan komissio, jolloin toiminta tapahtui erillään Interreg-aloitteen osana toteutettavasta rajat ylittävästä ja valtioiden välisestä yhteistyöstä.

| 6. | Interreg-aloitteen uuden vaiheen tavoitteena on tältä osin vahvistaa yhteisön taloudellista ja sosiaalista koheesiota edistämällä rajat ylittävää, valtioiden välistä sekä alueiden välistä yhteistyötä ja tasapainoista kehitystä yhteisön alueella. Tämän vuoksi aloitteen tärkeimpänä osana on toiminta unionin sisä- ja ulkorajoilla ja niiden rajaseutualueilla. Seuraaviin seikkoihin kiinnitetään huomiota:






  — | yhteisön ulkorajat ottaen huomioon laajentuminen, |
| --- | --- | --- |

6.

Interreg-aloitteen uuden vaiheen tavoitteena on tältä osin vahvistaa yhteisön taloudellista ja sosiaalista koheesiota edistämällä rajat ylittävää, valtioiden välistä sekä alueiden välistä yhteistyötä ja tasapainoista kehitystä yhteisön alueella. Tämän vuoksi aloitteen tärkeimpänä osana on toiminta unionin sisä- ja ulkorajoilla ja niiden rajaseutualueilla. Seuraaviin seikkoihin kiinnitetään huomiota:

—

yhteisön ulkorajat ottaen huomioon laajentuminen,

| — | yhteisön kaikkein syrjäisimpiä alueita koskeva yhteistyö, |
| --- | --- |

—

yhteisön kaikkein syrjäisimpiä alueita koskeva yhteistyö,

| — | yhteistyö vakautus- ja assosiaatioprosessin edistämiseksi Länsi-Balkanilla, ja |
| --- | --- |

—

yhteistyö vakautus- ja assosiaatioprosessin edistämiseksi Länsi-Balkanilla, ja

| — | saaristoalueita koskeva yhteistyö. |
| --- | --- |

—

saaristoalueita koskeva yhteistyö.

Aloitteen uusi vaihe perustuu aikaisemmista Interreg-aloitteista saatuihin kokemuksiin, ja se toteutetaan kolmen ohjelmalohkon kautta:

| a) | yhtenäisen alueellisen kehityksen edistäminen rajaseutualueiden välillä, ulkorajat (naapuruuspoliittiset ohjelmat) ja jotkut merirajat mukaan luettuina (ohjelmalohko A); pääosa rahoituksesta myönnetään tähän ohjelmalohkoon; |
| --- | --- |

a)

yhtenäisen alueellisen kehityksen edistäminen rajaseutualueiden välillä, ulkorajat (naapuruuspoliittiset ohjelmat) ja jotkut merirajat mukaan luettuina (ohjelmalohko A); pääosa rahoituksesta myönnetään tähän ohjelmalohkoon;

| b) | sopusointuisen alueellisen yhdentymisen edistäminen yhteisössä (ohjelmalohko B); |
| --- | --- |

b)

sopusointuisen alueellisen yhdentymisen edistäminen yhteisössä (ohjelmalohko B);

| c) | alueellisen kehityksen edistäminen ja koheesiopolitiikan sekä sen toteuttamisvälineiden tehostaminen valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön avulla (ohjelmalohko C); tämä on selvästi pienin ohjelmalohko tuen suhteen. |
| --- | --- |

c)

alueellisen kehityksen edistäminen ja koheesiopolitiikan sekä sen toteuttamisvälineiden tehostaminen valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön avulla (ohjelmalohko C); tämä on selvästi pienin ohjelmalohko tuen suhteen.

Tärkein haaste Interreg-aloitteen uudessa vaiheessa on tämän vuoksi todellisesta yhteistyöstä saatujen myönteisten kokemusten hyödyntäminen nykyisten ohjelmien toteutuksessa sekä rakenteiden asteittainen kehittäminen tällaiselle yhteistyölle kaikkialla yhteisössä ja naapurimaiden kanssa.

| 7. | Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Interreg III -aloitteeseen perustuvan yhteistyön kehittämistä koskevat seuraavat periaatteet:






  — | Yhteinen rajat ylittävä / valtioiden välinen strategia ja kehittämisohjelma
  Laaditaan yhteinen strategia ja ohjelma, jossa vahvistetaan yhteiset toimintalinjat. Tämä on välttämätön edellytys sellaisten ehdotusten hyväksymiseksi, joihin haetaan yhteisön rahoitusta. Kaikkien toimenpiteiden ja toimien on perustuttava ohjelmaan osallistuvien alueiden yhteiseen ohjelmatyöhön, ja niiden tuoma lisäarvo on osoitettava.
  Ohjelmatyön toteuttamiseksi valittujen toimien on myös selkeästi oltava rajat ylittäviä tai valtioiden välisiä. Tämä tarkoittaa niiden olevan tukikelpoisia ainoastaan, jos ne on valittu yhteisesti ja toteutettu kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa taikka yhdessä jäsenvaltiossa, jos voidaan osoittaa, että toimella on merkittävä vaikutus toisissa jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa.
  Ohjelmatyössä on otettava huomioon rakennerahastojen yleiset suuntaviivat sekä yhteisön lainsäädäntö ja politiikat. Tästä syystä etusijalla ovat toimet, jotka vaikuttavat työpaikkojen luomiseen, tuettujen alueiden kilpailukyvyn parantamiseen, kestävien kehityspolitiikkojen laatimiseen ja käyttöönottoon sekä miesten ja naisten tasa-arvon edistämiseen. Kaikkien toimien olisi oltava yhteisön kilpailusääntöjen ja varsinkin valtiontukea koskevien sääntöjen mukaisia. |
| --- | --- | --- |

7.

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Interreg III -aloitteeseen perustuvan yhteistyön kehittämistä koskevat seuraavat periaatteet:

—

Yhteinen rajat ylittävä / valtioiden välinen strategia ja kehittämisohjelma

Laaditaan yhteinen strategia ja ohjelma, jossa vahvistetaan yhteiset toimintalinjat. Tämä on välttämätön edellytys sellaisten ehdotusten hyväksymiseksi, joihin haetaan yhteisön rahoitusta. Kaikkien toimenpiteiden ja toimien on perustuttava ohjelmaan osallistuvien alueiden yhteiseen ohjelmatyöhön, ja niiden tuoma lisäarvo on osoitettava.

Ohjelmatyön toteuttamiseksi valittujen toimien on myös selkeästi oltava rajat ylittäviä tai valtioiden välisiä. Tämä tarkoittaa niiden olevan tukikelpoisia ainoastaan, jos ne on valittu yhteisesti ja toteutettu kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa taikka yhdessä jäsenvaltiossa, jos voidaan osoittaa, että toimella on merkittävä vaikutus toisissa jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa.

Ohjelmatyössä on otettava huomioon rakennerahastojen yleiset suuntaviivat sekä yhteisön lainsäädäntö ja politiikat. Tästä syystä etusijalla ovat toimet, jotka vaikuttavat työpaikkojen luomiseen, tuettujen alueiden kilpailukyvyn parantamiseen, kestävien kehityspolitiikkojen laatimiseen ja käyttöönottoon sekä miesten ja naisten tasa-arvon edistämiseen. Kaikkien toimien olisi oltava yhteisön kilpailusääntöjen ja varsinkin valtiontukea koskevien sääntöjen mukaisia.

| — | Kumppanuus ja alhaalta ylöspäin rakentuva lähestymistapa (bottom up)
  On kehitettävä laajaa kumppanuutta, johon osallistuvat ”institutionaalisten” osapuolten eli kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten lisäksi talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet sekä muut tässä yhteydessä toimivaltaiset elimet (kansalaisjärjestöt, akateemisen yhteisön edustajat jne.), kuten yleisasetuksen 8 artiklassa säädetään. Komissio painottaa erityisesti, että kumppanuutta kehitetään alusta alkaen yhteisen strategian laatimisesta toimien toteuttamiseen. Avoimen julkistamisvaiheen jälkeen toimien on mahdollistettava julkisten ja yksityisten toimijoiden mahdollisimman laaja osallistuminen. |
| --- | --- |

—

Kumppanuus ja alhaalta ylöspäin rakentuva lähestymistapa (bottom up)

On kehitettävä laajaa kumppanuutta, johon osallistuvat ”institutionaalisten” osapuolten eli kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten lisäksi talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet sekä muut tässä yhteydessä toimivaltaiset elimet (kansalaisjärjestöt, akateemisen yhteisön edustajat jne.), kuten yleisasetuksen 8 artiklassa säädetään. Komissio painottaa erityisesti, että kumppanuutta kehitetään alusta alkaen yhteisen strategian laatimisesta toimien toteuttamiseen. Avoimen julkistamisvaiheen jälkeen toimien on mahdollistettava julkisten ja yksityisten toimijoiden mahdollisimman laaja osallistuminen.

| — | Täydentävyys rakennerahastojen pääohjelmille
  Ohjelmatyön on täydennettävä rakennerahastojen tavoitteiden 1, 2 ja 3 mukaisia toimenpiteitä, etenkin infrastruktuurin suhteen, ja muita yhteisöaloitteita. Lisäksi toimien on kuuluttava rakennerahastojen soveltamisalaan ja oltava menojen tukikelpoisuutta koskevien sääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

—

Täydentävyys rakennerahastojen pääohjelmille

Ohjelmatyön on täydennettävä rakennerahastojen tavoitteiden 1, 2 ja 3 mukaisia toimenpiteitä, etenkin infrastruktuurin suhteen, ja muita yhteisöaloitteita. Lisäksi toimien on kuuluttava rakennerahastojen soveltamisalaan ja oltava menojen tukikelpoisuutta koskevien sääntöjen mukaisia.

| — | Entistä yhtenäisempi lähestymistapa yhteisöaloitteiden toteuttamiseen
  EAKR voi toteuttaa Euroopan aluekehitysrahastosta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1783/1999 (5), jäljempänä 'EAKR-asetus', 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti Interreg III -aloitetta rahoittamalla maaseudun kehittämistä koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea EMOTR:sta, inhimillisten voimavarojen kehittämistä koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea Euroopan sosiaalirahastosta, jäljempänä 'ESR', ja kalatalousalan rakennemuutosta koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä, jäljempänä 'KOR'. Tällä lähestymistavalla olisi voitava parantaa yhteensovittamista ja sellaisten toimenpiteiden ja toimien yhtenäistämistä, joihin myönnetään yhteisön tukea. |
| --- | --- |

—

Entistä yhtenäisempi lähestymistapa yhteisöaloitteiden toteuttamiseen

EAKR voi toteuttaa Euroopan aluekehitysrahastosta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1783/1999 (5), jäljempänä 'EAKR-asetus', 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti Interreg III -aloitetta rahoittamalla maaseudun kehittämistä koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea EMOTR:sta, inhimillisten voimavarojen kehittämistä koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea Euroopan sosiaalirahastosta, jäljempänä 'ESR', ja kalatalousalan rakennemuutosta koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä, jäljempänä 'KOR'. Tällä lähestymistavalla olisi voitava parantaa yhteensovittamista ja sellaisten toimenpiteiden ja toimien yhtenäistämistä, joihin myönnetään yhteisön tukea.

| — | Interreg III -ohjelmien ja yhteisön ulkopolitiikan välineiden tehokas yhteensovittaminen varsinkin laajentuminen huomioon ottaen
  Interreg III -aloitteen toteutuksessa on varmistettava johdonmukaisuus ja yhteensopiva ajoitus muiden rahoitusvälineiden kanssa. Yhteisössä toteutetut toimet rahoitetaan EAKR:sta, mutta yhteisön ulkopuolella toteutetut toimet rahoitetaan muista yhteisön rahoitusvälineistä kuten Phare-, Ispa-, Tacis-, Cards- ja Meda-ohjelmasta, Euroopan kehitysrahastosta (EKR) tai tarpeen mukaan muista yhteisön ohjelmista, joilla on ulkopoliittinen ulottuvuus.
  Komission 1 päivänä heinäkuuta 2003 antamalla tiedonannolla ”Kohti uutta naapuruuspolitiikan välinettä” (6), jäljempänä 'naapuruuspoliittinen tiedonanto', pyritään parantamaan yhteensovittamista Interreg III -aloitteen ja yhteisön ulkopoliittisten välineiden kanssa ottamalla käyttöön naapuruuspoliittiset ohjelmat kaudella 2004—2006. Tiedonanto on jatkoa tiedonantoon ”Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin” (7). |
| --- | --- |

—

Interreg III -ohjelmien ja yhteisön ulkopolitiikan välineiden tehokas yhteensovittaminen varsinkin laajentuminen huomioon ottaen

Interreg III -aloitteen toteutuksessa on varmistettava johdonmukaisuus ja yhteensopiva ajoitus muiden rahoitusvälineiden kanssa. Yhteisössä toteutetut toimet rahoitetaan EAKR:sta, mutta yhteisön ulkopuolella toteutetut toimet rahoitetaan muista yhteisön rahoitusvälineistä kuten Phare-, Ispa-, Tacis-, Cards- ja Meda-ohjelmasta, Euroopan kehitysrahastosta (EKR) tai tarpeen mukaan muista yhteisön ohjelmista, joilla on ulkopoliittinen ulottuvuus.

Komission 1 päivänä heinäkuuta 2003 antamalla tiedonannolla ”Kohti uutta naapuruuspolitiikan välinettä” (6), jäljempänä 'naapuruuspoliittinen tiedonanto', pyritään parantamaan yhteensovittamista Interreg III -aloitteen ja yhteisön ulkopoliittisten välineiden kanssa ottamalla käyttöön naapuruuspoliittiset ohjelmat kaudella 2004—2006. Tiedonanto on jatkoa tiedonantoon ”Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin” (7).

| 8. | Kun yhteistyötä tehdään näiden periaatteiden mukaan, tarvitaan todellisia yhteisiä rakenteita ohjelmien valmisteluun, osapuolten mukaan saamiseen, toimien valintaan, kokonaisuuden hallintaan sekä ohjelmien toteutuksen yhteensovittamiseen ja seurantaan. Tarvittaessa on oltava yhteiset toimenpiteiden ja toimien hallintajärjestelmät. Joka tapauksessa Interreg III ja naapuruuspoliittisten ohjelmien käyttö parantaa tilannetta huomattavasti ohjelmakauteen 1994—1999 verrattuna. Kumppaneiden on ilmoitettava sellaisten rakenteiden käyttöönoton ja käytön täsmälliset edellytykset, järjestelyt ja resurssit, joiden käyttökustannukset voidaan rahoittaa ohjelmista.
  Tässä yhteydessä toimivaltaiset viranomaiset voivat harkita, onko mahdollista perustaa eurooppalaisia taloudellisia etuyhtymiä (ETEY) (8). |
| --- | --- |

8.

Kun yhteistyötä tehdään näiden periaatteiden mukaan, tarvitaan todellisia yhteisiä rakenteita ohjelmien valmisteluun, osapuolten mukaan saamiseen, toimien valintaan, kokonaisuuden hallintaan sekä ohjelmien toteutuksen yhteensovittamiseen ja seurantaan. Tarvittaessa on oltava yhteiset toimenpiteiden ja toimien hallintajärjestelmät. Joka tapauksessa Interreg III ja naapuruuspoliittisten ohjelmien käyttö parantaa tilannetta huomattavasti ohjelmakauteen 1994—1999 verrattuna. Kumppaneiden on ilmoitettava sellaisten rakenteiden käyttöönoton ja käytön täsmälliset edellytykset, järjestelyt ja resurssit, joiden käyttökustannukset voidaan rahoittaa ohjelmista.

Tässä yhteydessä toimivaltaiset viranomaiset voivat harkita, onko mahdollista perustaa eurooppalaisia taloudellisia etuyhtymiä (ETEY) (8).

II   RAJAT YLITTÄVÄ YHTEISTYÖ (OHJELMALOHKO A)

| 9. | Tavoite: naapurialueiden viranomaisten välisellä, rajat ylittävällä yhteistyöllä pyritään kehittämään rajojen yli toimivia taloudellisia ja sosiaalisia keskuksia yhteisten strategioiden avulla. Päämääränä on kestävä aluekehitys. |
| --- | --- |

9.

Tavoite: naapurialueiden viranomaisten välisellä, rajat ylittävällä yhteistyöllä pyritään kehittämään rajojen yli toimivia taloudellisia ja sosiaalisia keskuksia yhteisten strategioiden avulla. Päämääränä on kestävä aluekehitys.

| 10. | Tukikelpoiset alueet: rajat ylittävässä yhteistyössä tukikelpoisia alueita ovat:






  — | kaikki yhteisön sisä- ja ulkomaarajojen alueet, jotka kuuluvat tilastollisen alueluokituksen III-tasoon (NUTS III) ja jotka luetellaan liitteessä I, |
| --- | --- | --- |

10.

Tukikelpoiset alueet: rajat ylittävässä yhteistyössä tukikelpoisia alueita ovat:

—

kaikki yhteisön sisä- ja ulkomaarajojen alueet, jotka kuuluvat tilastollisen alueluokituksen III-tasoon (NUTS III) ja jotka luetellaan liitteessä I,

| — | eräät merialueet, jotka kuuluvat tilastollisen alueluokituksen III-tasoon (NUTS III) ja jotka luetellaan liitteessä I. |
| --- | --- |

—

eräät merialueet, jotka kuuluvat tilastollisen alueluokituksen III-tasoon (NUTS III) ja jotka luetellaan liitteessä I.

Poikkeustapauksissa rahoitusta voidaan myöntää toimenpiteisiin NUTS III -tason alueilla, jotka sijaitsevat edellä tarkoitettujen NUTS III -tason alueiden vieressä tai ovat niiden ympäröimiä. Edellytyksenä on, että niiden menojen osuus on enintään 20 prosenttia kyseisen ohjelman kokonaiskustannuksista. Alueet, joilla tätä mahdollisuutta käytetään, on ilmoitettava asianomaisessa yhteisöaloiteohjelmassa.

| 11. | Ensisijaiset alat: tässä ohjelmalohkossa keskitytään erityisesti seuraaviin seikkoihin:






  — | kaupunkien, maaseudun ja rannikkoalueiden kehittäminen, |
| --- | --- | --- |

11.

Ensisijaiset alat: tässä ohjelmalohkossa keskitytään erityisesti seuraaviin seikkoihin:

—

kaupunkien, maaseudun ja rannikkoalueiden kehittäminen,

| — | yrittäjyyden kannustaminen ja pienyritysten kehittäminen (myös matkailualalla) sekä paikallisten työllisyysaloitteiden edistäminen, |
| --- | --- |

—

yrittäjyyden kannustaminen ja pienyritysten kehittäminen (myös matkailualalla) sekä paikallisten työllisyysaloitteiden edistäminen,

| — | työmarkkinoiden yhdentämisen ja sosiaalisen integraation edistäminen, |
| --- | --- |

—

työmarkkinoiden yhdentämisen ja sosiaalisen integraation edistäminen,

| — | henkilöresurssien ja laitteiden jakaminen tutkimuksessa, teknologisessa kehittämisessä, koulutuksessa, kulttuurin alalla, viestinnässä ja terveydenhuollossa tuottavuuden lisäämiseksi ja pysyvien työpaikkojen luomiseksi, |
| --- | --- |

—

henkilöresurssien ja laitteiden jakaminen tutkimuksessa, teknologisessa kehittämisessä, koulutuksessa, kulttuurin alalla, viestinnässä ja terveydenhuollossa tuottavuuden lisäämiseksi ja pysyvien työpaikkojen luomiseksi,

| — | ympäristönsuojelun (paikallisen ja yleismaailmallisen), energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden edistäminen, |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojelun (paikallisen ja yleismaailmallisen), energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden edistäminen,

| — | liikenteen (erityisesti ympäristöystävällisempien liikennevälineiden), tieto- ja viestintäverkkojen ja -palvelujen sekä vesi- ja energiajärjestelmien kehittäminen, |
| --- | --- |

—

liikenteen (erityisesti ympäristöystävällisempien liikennevälineiden), tieto- ja viestintäverkkojen ja -palvelujen sekä vesi- ja energiajärjestelmien kehittäminen,

| — | yhteistyön lisääminen oikeuden ja hallinnon alalla talouskehityksen ja sosiaalisen koheesion edistämiseksi, |
| --- | --- |

—

yhteistyön lisääminen oikeuden ja hallinnon alalla talouskehityksen ja sosiaalisen koheesion edistämiseksi,

| — | henkilöresurssien ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen rajat ylittävää yhteistyötä varten talouskehityksen ja sosiaalisen koheesion edistämiseksi. |
| --- | --- |

—

henkilöresurssien ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen rajat ylittävää yhteistyötä varten talouskehityksen ja sosiaalisen koheesion edistämiseksi.

Tämä luettelo ei ole tyhjentävä. Ohjeellinen luettelo aloista on liitteessä II. Rahoitusvarat on kuitenkin keskitettävä vain joihinkin aiheisiin ja toimenpiteisiin. Erityisesti investoinnit infrastruktuuriin on keskitettävä mahdollisuuksien mukaan NUTS III -tasoa alemmille hallinnollisille alueille, jotka ovat välittömästi rajojen tuntumassa. Jos kuitenkin harvaan asutuilla alueilla huomataan, että infrastruktuurin puute jarruttaa kehitystä, tällainen infrastruktuuri voidaan ottaa huomioon 10 kohdan mukaisesti tietyn NUTS III -tason alueen ulkopuolella, jos infrastruktuurin päätarkoitus liittyy liitteessä I lueteltujen NUTS III -tason alueiden kehittämiseen.

III   VALTIOIDEN VÄLINEN YHTEISTYÖ (OHJELMALOHKO B)

| 12. | Tavoite: kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten harjoittamalla valtioiden välisellä yhteistyöllä pyritään edistämään Euroopan laajojen alueryhmien alueellista yhdentymistä. Tarkoituksena on edistää yhteisön kestävää, sopusointuista ja tasapainoista kehitystä ja tehokkaampaa alueellista yhdentymistä jäsenyyttä hakevien maiden ja muiden naapurimaiden kanssa. |
| --- | --- |

12.

Tavoite: kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten harjoittamalla valtioiden välisellä yhteistyöllä pyritään edistämään Euroopan laajojen alueryhmien alueellista yhdentymistä. Tarkoituksena on edistää yhteisön kestävää, sopusointuista ja tasapainoista kehitystä ja tehokkaampaa alueellista yhdentymistä jäsenyyttä hakevien maiden ja muiden naapurimaiden kanssa.

| 13. | Tukikelpoiset alueet: liitteessä III luetellaan alueryhmät, joista koostuvia alueita on ehdotettu tukikelpoisiksi valtioiden välisessä yhteistyössä.
  Alueryhmät on määritelty niiden alueiden perusteella, jotka jo nyt kuuluvat Interreg II C -ohjelmien ja 10 artiklan mukaisten aluesuunnittelua koskevien pilottitoimien soveltamisalaan. Ryhmiä on muutettu tähän mennessä saadun kokemuksen huomioon ottamiseksi. Tällä perusteella jäsenvaltiot ja niiden alueet voivat jättää komissiolle asianmukaisesti perustellut pyynnöt näiden ryhmien muuttamisesta. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteisön ulkorajoihin, etenkin laajentuminen huomioon ottaen, unionin syrjäisimpiä alueita koskevaan yhteistyöhön, yhteistyön lisäämiseen Adrianmeren ja eteläisen Itämeren piirissä sekä saaristoalueita koskevaan yhteistyöhön. Näin ollen ehdotettujen muutosten olisi lisättävä yhteisöön kuuluvien Adrianmeren ja Balkanin alueiden yhteistyötä yhteisöön kuulumattomien Balkanin alueiden kanssa. Neljään valtioiden väliseen alueeseen, jotka panevat täytäntöön naapuruuspoliittisen ulottuvuuden, kiinnitetään erityistä huomiota. |
| --- | --- |

13.

Tukikelpoiset alueet: liitteessä III luetellaan alueryhmät, joista koostuvia alueita on ehdotettu tukikelpoisiksi valtioiden välisessä yhteistyössä.

Alueryhmät on määritelty niiden alueiden perusteella, jotka jo nyt kuuluvat Interreg II C -ohjelmien ja 10 artiklan mukaisten aluesuunnittelua koskevien pilottitoimien soveltamisalaan. Ryhmiä on muutettu tähän mennessä saadun kokemuksen huomioon ottamiseksi. Tällä perusteella jäsenvaltiot ja niiden alueet voivat jättää komissiolle asianmukaisesti perustellut pyynnöt näiden ryhmien muuttamisesta. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteisön ulkorajoihin, etenkin laajentuminen huomioon ottaen, unionin syrjäisimpiä alueita koskevaan yhteistyöhön, yhteistyön lisäämiseen Adrianmeren ja eteläisen Itämeren piirissä sekä saaristoalueita koskevaan yhteistyöhön. Näin ollen ehdotettujen muutosten olisi lisättävä yhteisöön kuuluvien Adrianmeren ja Balkanin alueiden yhteistyötä yhteisöön kuulumattomien Balkanin alueiden kanssa. Neljään valtioiden väliseen alueeseen, jotka panevat täytäntöön naapuruuspoliittisen ulottuvuuden, kiinnitetään erityistä huomiota.

| 14. | Ensisijaiset alat: valtioiden välistä yhteistyötä koskevien ehdotusten olisi perustuttava Interreg II C -aloitteesta saatuun kokemukseen. Niissä olisi otettava huomioon yhteisön politiikan toimintalinjat, joista voidaan mainita Euroopan laajuiset verkot ja Euroopan aluekehityssuunnitelman (ESDP) alueellista kehittämistä koskevat suositukset. Koska rahoitusvarat ovat niukat mutta tukikelpoiset alueet laajat, toiminnan hajanaisuutta on vältettävä ja pyrittävä tavoitteiden voimakkaaseen kohdentamiseen. Tukea voidaan pyytää seuraaviin kohteisiin:






  — | valtioiden välisten operationaalisten aluekehitysstrategioiden laatiminen, kaupunkien välinen yhteistyö sekä kaupunkien ja maaseudun yhteistyö mukaan luettuina, monikeskuksisen ja kestävän kehityksen edistämiseksi, |
| --- | --- | --- |

14.

Ensisijaiset alat: valtioiden välistä yhteistyötä koskevien ehdotusten olisi perustuttava Interreg II C -aloitteesta saatuun kokemukseen. Niissä olisi otettava huomioon yhteisön politiikan toimintalinjat, joista voidaan mainita Euroopan laajuiset verkot ja Euroopan aluekehityssuunnitelman (ESDP) alueellista kehittämistä koskevat suositukset. Koska rahoitusvarat ovat niukat mutta tukikelpoiset alueet laajat, toiminnan hajanaisuutta on vältettävä ja pyrittävä tavoitteiden voimakkaaseen kohdentamiseen. Tukea voidaan pyytää seuraaviin kohteisiin:

—

valtioiden välisten operationaalisten aluekehitysstrategioiden laatiminen, kaupunkien välinen yhteistyö sekä kaupunkien ja maaseudun yhteistyö mukaan luettuina, monikeskuksisen ja kestävän kehityksen edistämiseksi,

| — | tehokkaiden ja kestävien liikennejärjestelmien kehittäminen ja tietoyhteiskunnan hyödyntämismahdollisuuksien parantaminen, |
| --- | --- |

—

tehokkaiden ja kestävien liikennejärjestelmien kehittäminen ja tietoyhteiskunnan hyödyntämismahdollisuuksien parantaminen,

| — | ympäristön tilan sekä kulttuuriperinnön ja luonnonvarojen, etenkin vesivarojen, hyvän hoidon edistäminen, |
| --- | --- |

—

ympäristön tilan sekä kulttuuriperinnön ja luonnonvarojen, etenkin vesivarojen, hyvän hoidon edistäminen,

| — | meri- ja saaristoalueiden yhdentymisen edistäminen erityisten toimintalinjojen avulla ja asianmukaisella rahoitustuella. Meri- ja saaristoalueiden yhdentymisen edistämiseen voi kuulua kahdenvälisiä yhteistyötoimia, |
| --- | --- |

—

meri- ja saaristoalueiden yhdentymisen edistäminen erityisten toimintalinjojen avulla ja asianmukaisella rahoitustuella. Meri- ja saaristoalueiden yhdentymisen edistämiseen voi kuulua kahdenvälisiä yhteistyötoimia,

| — | syrjäisimpiä alueita koskevan yhdennetyn yhteistyön edistäminen. |
| --- | --- |

—

syrjäisimpiä alueita koskevan yhdennetyn yhteistyön edistäminen.

Valittujen toimenpiteiden on vahvistettava yhtenäistä alueellista lähestymistapaa, jolla etsitään ratkaisuja yhteisiin ongelmiin ja hyödynnetään mahdollisuuksia ja jolla saavutetaan todellisia etuja valtioiden välisellä alueella. Yhteistyötä olisi kannustettava etenkin saaristo- ja merialueilla sekä sellaisilla alueilla, joilla on tavanomaisia haittoja, kuten vuoristoalueilla. Myös infrastruktuuri-investointien pääkohteet on selvitettävä. Ainoastaan infrastruktuurit, joilla on valtioiden välistä vaikutusta, voidaan ottaa huomioon. Moottori- ja pääteiden rakennus ei ole mahdollista. Lisäksi valituista toimista on saatava konkreettisia, näkyviä ja innovatiivisia tuloksia. Tulvista tai kuivuudesta johtuvissa vesihuolto-ongelmatapauksissa myönnetään Interreg III -rahoitusta vain infrastruktuuri-investointeihin.

| 15. | Syrjäisimmillä alueilla (Ranskan merentakaiset departementit, Kanariansaaret, Azorit ja Madeira) yhteistyöohjelmilla:






  — | edistetään tehokkaampaa taloudellista yhdentymistä ja yhteistyötä näiden alueiden kesken sekä kyseisten alueiden ja muiden jäsenvaltioiden välillä, |
| --- | --- | --- |

15.

Syrjäisimmillä alueilla (Ranskan merentakaiset departementit, Kanariansaaret, Azorit ja Madeira) yhteistyöohjelmilla:

—

edistetään tehokkaampaa taloudellista yhdentymistä ja yhteistyötä näiden alueiden kesken sekä kyseisten alueiden ja muiden jäsenvaltioiden välillä,

| — | parannetaan yhteyksiä ja yhteistyötä naapureina olevien kolmansien maiden kanssa (Karibia, Latinalainen Amerikka, Atlantin valtameri, Luoteis-Afrikka ja Intian valtameri). |
| --- | --- |

—

parannetaan yhteyksiä ja yhteistyötä naapureina olevien kolmansien maiden kanssa (Karibia, Latinalainen Amerikka, Atlantin valtameri, Luoteis-Afrikka ja Intian valtameri).

| 16. | Luetteloon ensisijaisista aloista tulisi sisältyä tärkeimmät yhteisrahoitettavat toimet. Ne luetellaan yksityiskohtaisemmin liitteessä IV. |
| --- | --- |

16.

Luetteloon ensisijaisista aloista tulisi sisältyä tärkeimmät yhteisrahoitettavat toimet. Ne luetellaan yksityiskohtaisemmin liitteessä IV.

IV   ALUEIDEN VÄLINEN YHTEISTYÖ (OHJELMALOHKO C)

| 17. | Tavoite: alueiden välisellä yhteistyöllä pyritään tehostamaan aluekehitystä ja koheesiota koskevia politiikkoja ja välineitä verkottumisen avulla etenkin alueilla, jotka ovat jääneet jälkeen kehityksessä tai joilla on meneillään rakennemuutos. |
| --- | --- |

17.

Tavoite: alueiden välisellä yhteistyöllä pyritään tehostamaan aluekehitystä ja koheesiota koskevia politiikkoja ja välineitä verkottumisen avulla etenkin alueilla, jotka ovat jääneet jälkeen kehityksessä tai joilla on meneillään rakennemuutos.

| 18. | Tukikelpoiset alueet: koko yhteisö. |
| --- | --- |

18.

Tukikelpoiset alueet: koko yhteisö.

| 19. | Ensisijaiset alat: ohjelmalohkoon kuuluvat:






  — | yhteistyötoimet komission alueiden välisestä yhteistyöstä antamassa tiedonannossa määrittelemien erityisaiheiden aloilla, joita ovat mm. tutkimus, tekninen kehitys ja pk-yritykset, tietoyhteiskunta, matkailu, kulttuuri ja työllisyys, yrittäjyys ja ympäristö. |
| --- | --- | --- |

19.

Ensisijaiset alat: ohjelmalohkoon kuuluvat:

—

yhteistyötoimet komission alueiden välisestä yhteistyöstä antamassa tiedonannossa määrittelemien erityisaiheiden aloilla, joita ovat mm. tutkimus, tekninen kehitys ja pk-yritykset, tietoyhteiskunta, matkailu, kulttuuri ja työllisyys, yrittäjyys ja ympäristö.

Eri verkoissa olisi kiinnitettävä huomiota varsinkin saarten ja erityisen syrjäisten alueiden sekä jäsenyyttä hakevien maiden osallistumiseen. Merialueiden välistä yhteistyötä kannustetaan kahdenväliselläkin tasolla.

V   TUKITOIMIEN VALMISTELU, ESITTÄMINEN JA HYVÄKSYMINEN

| 20. | Komissio vahvistaa jäsenvaltioittain ohjeelliset rahoitusosuudet, joissa täsmennetään ohjelmalohkojen välinen joustovara (katso VIII luku). Jäsenvaltiot tekevät osuuksien perusteella rahoituserittelyt tarpeen mukaan ohjelmalohkon, rajan ja alueen mukaisesti. Näin toimiessaan jäsenvaltioiden on varmistettava rahoituksen asianmukainen tasapaino rajojen kummallakin puolella ottaen huomioon käytettävissä olevat rahoitusvarat. |
| --- | --- |

20.

Komissio vahvistaa jäsenvaltioittain ohjeelliset rahoitusosuudet, joissa täsmennetään ohjelmalohkojen välinen joustovara (katso VIII luku). Jäsenvaltiot tekevät osuuksien perusteella rahoituserittelyt tarpeen mukaan ohjelmalohkon, rajan ja alueen mukaisesti. Näin toimiessaan jäsenvaltioiden on varmistettava rahoituksen asianmukainen tasapaino rajojen kummallakin puolella ottaen huomioon käytettävissä olevat rahoitusvarat.

| 21. | Ehdotukset valmistellaan yhteisissä rajat ylittävissä tai valtioiden välisissä komiteoissa tai muissa elimissä, joihin kuuluu asianomaisia alue- tai paikallisviranomaisia ja kansallisia viranomaisia sekä tarvittaessa asianomaisia kansalaisjärjestöjen edustajia.
  Kustakin ohjelmalohkosta voidaan esittää erilliset ehdotukset. Ohjelmat voivat kuitenkin kattaa kaikki kolme ohjelmalohkoa (A, B ja C), jos osapuolet katsovat sen tarpeelliseksi. Silloin jokaiselle ohjelmalohkolle on täsmennettävä ensisijaiset toimintalinjat, toimenpidekokonaisuudet ja yhteiset rakenteet. |
| --- | --- |

21.

Ehdotukset valmistellaan yhteisissä rajat ylittävissä tai valtioiden välisissä komiteoissa tai muissa elimissä, joihin kuuluu asianomaisia alue- tai paikallisviranomaisia ja kansallisia viranomaisia sekä tarvittaessa asianomaisia kansalaisjärjestöjen edustajia.

Kustakin ohjelmalohkosta voidaan esittää erilliset ehdotukset. Ohjelmat voivat kuitenkin kattaa kaikki kolme ohjelmalohkoa (A, B ja C), jos osapuolet katsovat sen tarpeelliseksi. Silloin jokaiselle ohjelmalohkolle on täsmennettävä ensisijaiset toimintalinjat, toimenpidekokonaisuudet ja yhteiset rakenteet.

| 22. | Alue- tai paikallisviranomaisten on laadittava rajat ylittävää yhteistyötä koskevat ohjelmat (ohjelmalohko A) 6—11 kohdassa vahvistettujen periaatteiden, toimintalinjojen ja menettelyjen mukaisesti tukikelpoisilla alueilla yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa kunkin jäsenvaltion hallintorakenteesta riippuen.
  Yleensä jokainen ohjelma on laadittava rajakohtaisesti ja jokaista rajaseutualuetta varten on oltava tarvittaessa osaohjelmia. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa (esimerkiksi hyvin pitkät rajat, useiden rajojen yhtymäkohta, kehittyneet yhteistyörakenteet) ohjelma laaditaan yhdelle rajaseutualueelle ja se voi kattaa yhden tai useamman rajan. |
| --- | --- |

22.

Alue- tai paikallisviranomaisten on laadittava rajat ylittävää yhteistyötä koskevat ohjelmat (ohjelmalohko A) 6—11 kohdassa vahvistettujen periaatteiden, toimintalinjojen ja menettelyjen mukaisesti tukikelpoisilla alueilla yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa kunkin jäsenvaltion hallintorakenteesta riippuen.

Yleensä jokainen ohjelma on laadittava rajakohtaisesti ja jokaista rajaseutualuetta varten on oltava tarvittaessa osaohjelmia. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa (esimerkiksi hyvin pitkät rajat, useiden rajojen yhtymäkohta, kehittyneet yhteistyörakenteet) ohjelma laaditaan yhdelle rajaseutualueelle ja se voi kattaa yhden tai useamman rajan.

| 23. | Kansallisten viranomaisten (tai jäsenvaltioiden nimeämien muiden viranomaisten) on laadittava valtioiden välistä yhteistyötä koskevat ohjelmat (ohjelmalohko B) 6, 7 ja 8 sekä 12—16 kohdassa vahvistettujen periaatteiden, toimintalinjojen ja menettelyjen mukaisesti tiiviissä yhteistyössä sen maantieteellisen alueen alue- tai paikallisviranomaisten kanssa, jossa valtioiden välinen yhteistyö tapahtuu. Elimet ja työryhmät, joille on kertynyt kokemusta Interreg II C -aloitteesta, voivat osallistua valmistelutyöhön vastuuviranomaisten pyynnöstä.
  Jokaista 13 kohdassa määriteltyä yhteistyöaluetta varten on laadittu yksi ohjelma. |
| --- | --- |

23.

Kansallisten viranomaisten (tai jäsenvaltioiden nimeämien muiden viranomaisten) on laadittava valtioiden välistä yhteistyötä koskevat ohjelmat (ohjelmalohko B) 6, 7 ja 8 sekä 12—16 kohdassa vahvistettujen periaatteiden, toimintalinjojen ja menettelyjen mukaisesti tiiviissä yhteistyössä sen maantieteellisen alueen alue- tai paikallisviranomaisten kanssa, jossa valtioiden välinen yhteistyö tapahtuu. Elimet ja työryhmät, joille on kertynyt kokemusta Interreg II C -aloitteesta, voivat osallistua valmistelutyöhön vastuuviranomaisten pyynnöstä.

Jokaista 13 kohdassa määriteltyä yhteistyöaluetta varten on laadittu yksi ohjelma.

| 24. | Ohjelmalohkoon C kuuluvien ohjelmien täytäntöönpanoedellytykset on vahvistettu alueiden välisestä yhteistyöstä annetussa tiedonannossa. |
| --- | --- |

24.

Ohjelmalohkoon C kuuluvien ohjelmien täytäntöönpanoedellytykset on vahvistettu alueiden välisestä yhteistyöstä annetussa tiedonannossa.

| 25. | Ohjelmien sisällön on vastattava yleisasetuksen 19 artiklan 3 kohdassa kuvailtujen yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen sisältöä sopeutettuna rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön tarpeisiin ja olosuhteisiin. Ohjelmiin sisältyvät:






  — | Yleisasetuksen 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ennakkoarviointi kyseisen alueen yhteistyön vahvuuksista ja heikkouksista ja toivotusta vaikutuksesta, paikalliset ja yleiset ympäristövaikutukset ja tarvittaessa vaikutukset miesten ja naisten väliseen tasa-arvoon sekä yhteistyörakenteisiin tehdyt parannukset. |
| --- | --- | --- |

25.

Ohjelmien sisällön on vastattava yleisasetuksen 19 artiklan 3 kohdassa kuvailtujen yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen sisältöä sopeutettuna rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön tarpeisiin ja olosuhteisiin. Ohjelmiin sisältyvät:

—

Yleisasetuksen 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ennakkoarviointi kyseisen alueen yhteistyön vahvuuksista ja heikkouksista ja toivotusta vaikutuksesta, paikalliset ja yleiset ympäristövaikutukset ja tarvittaessa vaikutukset miesten ja naisten väliseen tasa-arvoon sekä yhteistyörakenteisiin tehdyt parannukset.

| — | Selvitys yhteisestä ohjelmatyöstä (esimerkiksi yhteisestä ohjelmatyökomiteasta), kumppanien kuulemiseksi toteutetut järjestelyt mukaan luettuina. |
| --- | --- |

—

Selvitys yhteisestä ohjelmatyöstä (esimerkiksi yhteisestä ohjelmatyökomiteasta), kumppanien kuulemiseksi toteutetut järjestelyt mukaan luettuina.

| — | Selonteko yhteisestä strategiasta ja toimintalinjoista tarvittaessa osaohjelmiin jaetun ohjelman kattaman maantieteellisen alueen kehittämiseksi, toimintalinjat ja erityistavoitteet mukaan luettuina; tavoitteet ilmaistaan määrällisesti, jos mahdollista, ja lisäksi mukana on oltava selvitys siitä, miten strategiassa ja toimintalinjoissa on otettu huomioon yleisasetuksen 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ohjeelliset suuntaviivat. |
| --- | --- |

—

Selonteko yhteisestä strategiasta ja toimintalinjoista tarvittaessa osaohjelmiin jaetun ohjelman kattaman maantieteellisen alueen kehittämiseksi, toimintalinjat ja erityistavoitteet mukaan luettuina; tavoitteet ilmaistaan määrällisesti, jos mahdollista, ja lisäksi mukana on oltava selvitys siitä, miten strategiassa ja toimintalinjoissa on otettu huomioon yleisasetuksen 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ohjeelliset suuntaviivat.

| — | Pääpiirteittäin kuvaus toimintalinjojen toteuttamiseksi suunnitelluista toimenpiteistä tarvittaessa osaohjelmiin jaettuna ohjelmalohkon A osalta, mukaan lukien tarvittavat tiedot sen tarkastamiseksi, että ne ovat perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettujen tukijärjestelmien mukaisia, sekä yhteisöaloiteohjelman valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvien tarvittavien toimenpiteiden luonne. |
| --- | --- |

—

Pääpiirteittäin kuvaus toimintalinjojen toteuttamiseksi suunnitelluista toimenpiteistä tarvittaessa osaohjelmiin jaettuna ohjelmalohkon A osalta, mukaan lukien tarvittavat tiedot sen tarkastamiseksi, että ne ovat perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettujen tukijärjestelmien mukaisia, sekä yhteisöaloiteohjelman valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvien tarvittavien toimenpiteiden luonne.

| — | Ohjeellinen rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään yleisasetuksen 28 ja 29 artiklan mukaisesti jokaisen toimintalinjan osalta kullekin vuodelle EAKR:sta, Phare-, Tacis-, Meda- ja Cards-ohjelmasta, koheesiorahastosta ja Ispasta sekä tarvittaessa Euroopan investointipankista (EIP), kohdennettavan rahoitustuen määrä sekä rahastojen rahoitusosuutta vastaavat kansallisen tason tukikelpoiset julkiset tai niihin rinnastettavat kokonaismäärärahat sekä arvioidut yksityiset kokonaismäärärahat; EAKR:sta vuosittain varatun kokonaisrahoitusosuuden on noudatettava sovellettavia rahoitusnäkymiä. |
| --- | --- |

—

Ohjeellinen rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään yleisasetuksen 28 ja 29 artiklan mukaisesti jokaisen toimintalinjan osalta kullekin vuodelle EAKR:sta, Phare-, Tacis-, Meda- ja Cards-ohjelmasta, koheesiorahastosta ja Ispasta sekä tarvittaessa Euroopan investointipankista (EIP), kohdennettavan rahoitustuen määrä sekä rahastojen rahoitusosuutta vastaavat kansallisen tason tukikelpoiset julkiset tai niihin rinnastettavat kokonaismäärärahat sekä arvioidut yksityiset kokonaismäärärahat; EAKR:sta vuosittain varatun kokonaisrahoitusosuuden on noudatettava sovellettavia rahoitusnäkymiä.

| — | Ohjelmien täytäntöönpanosäännökset, joihin sisältyy seuraavaa:






  — | Ohjelmaan osallistuvat toimivaltaiset viranomaiset nimeävät yhteistyölle kansallisen lainsäädännön huomioon ottaen erityisten sopimusten perusteella yhteiset hallintorakenteet, jotka vastaavat seuraavista tehtävistä:






  — | yleisasetuksen 9 artiklan n alakohdassa ja 34 artiklassa tarkoitettu hallintoviranomainen, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Ohjelmien täytäntöönpanosäännökset, joihin sisältyy seuraavaa:

—

Ohjelmaan osallistuvat toimivaltaiset viranomaiset nimeävät yhteistyölle kansallisen lainsäädännön huomioon ottaen erityisten sopimusten perusteella yhteiset hallintorakenteet, jotka vastaavat seuraavista tehtävistä:

—

yleisasetuksen 9 artiklan n alakohdassa ja 34 artiklassa tarkoitettu hallintoviranomainen,

| — | yleisasetuksen 9 artiklan o alakohdassa ja 32 artiklassa tarkoitettu ohjelmatason maksuviranomainen ja tarvittaessa avustavat maksuviranomaiset, |
| --- | --- |

—

yleisasetuksen 9 artiklan o alakohdassa ja 32 artiklassa tarkoitettu ohjelmatason maksuviranomainen ja tarvittaessa avustavat maksuviranomaiset,

| — | yhteinen tekninen sihteeristö ohjelman toiminnallista johtamista ja erityisesti 30 kohdassa vahvistettuja tehtäviä varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallintoviranomaisen yleisasetuksen 34 artiklan mukaista yleistä vastuuta,
  Nämä elimet hoitavat kyseiset kolme tehtävää (hallintoviranomainen, maksuviranomainen ja yhteinen tekninen sihteeristö) yhdessä tai erikseen ottaen huomioon Interreg III -yhteisöaloitteen täytäntöönpanon erityispiirteet, |
| --- | --- |

—

yhteinen tekninen sihteeristö ohjelman toiminnallista johtamista ja erityisesti 30 kohdassa vahvistettuja tehtäviä varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallintoviranomaisen yleisasetuksen 34 artiklan mukaista yleistä vastuuta,

Nämä elimet hoitavat kyseiset kolme tehtävää (hallintoviranomainen, maksuviranomainen ja yhteinen tekninen sihteeristö) yhdessä tai erikseen ottaen huomioon Interreg III -yhteisöaloitteen täytäntöönpanon erityispiirteet,

| — | seurantakomitea koko ohjelmalle yleisasetuksen 35 artiklan mukaisesti (katso 28 kohta) ja ohjauskomitea (tai tarvittaessa useampi ohjauskomitea) (katso 29 kohta). |
| --- | --- |

—

seurantakomitea koko ohjelmalle yleisasetuksen 35 artiklan mukaisesti (katso 28 kohta) ja ohjauskomitea (tai tarvittaessa useampi ohjauskomitea) (katso 29 kohta).

| — | Kuvaus ohjelman hallintoa koskevista järjestelyistä, mukaan lukien julkisten ja yksityisten toimijoiden mahdollisimman laajan osallistumisen mahdollistavaa avointa julkistamisvaihetta sekä tarjouspyyntömenettelyjä ja toimien yhteistä valitsemista koskevat järjestelyt, samoin kuin ohjauskomitean asemasta (katso 29 kohta) sekä rahoituksen ja varainhoidon valvonnan eri vastuualueista yleisasetuksen 38 ja 39 artiklan mukaisesti; tähän sisältyy tarvittaessa yleiskattavan tuen käyttö 26 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Kuvaus ohjelman hallintoa koskevista järjestelyistä, mukaan lukien julkisten ja yksityisten toimijoiden mahdollisimman laajan osallistumisen mahdollistavaa avointa julkistamisvaihetta sekä tarjouspyyntömenettelyjä ja toimien yhteistä valitsemista koskevat järjestelyt, samoin kuin ohjauskomitean asemasta (katso 29 kohta) sekä rahoituksen ja varainhoidon valvonnan eri vastuualueista yleisasetuksen 38 ja 39 artiklan mukaisesti; tähän sisältyy tarvittaessa yleiskattavan tuen käyttö 26 kohdan mukaisesti.

| — | Kuvaus yhteisistä seuranta- ja arviointijärjestelmistä, seurantakomitean tehtävät mukaan luettuna (katso 28 kohta). Kuten yleisasetuksen 36 artiklan 1 kohdassa säädetään, toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon metodologia, jota käytetään määriteltäessä indikaattoreita seurantatietojen keräämiseksi ja arviointien valmistelemiseksi. |
| --- | --- |

—

Kuvaus yhteisistä seuranta- ja arviointijärjestelmistä, seurantakomitean tehtävät mukaan luettuna (katso 28 kohta). Kuten yleisasetuksen 36 artiklan 1 kohdassa säädetään, toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon metodologia, jota käytetään määriteltäessä indikaattoreita seurantatietojen keräämiseksi ja arviointien valmistelemiseksi.

| — | Sellaisen varainhoitomenettelyn määrittely, jolla voidaan tehdä siirtoja EAKR:sta (ja mieluiten myös vastaavista kansallista yhteisrahoitusjärjestelyistä) yhdelle tilille kussakin ohjelmassa ja jolla tämä rahoitusosuus voidaan siirtää nopeasti ja avoimesti lopullisille tuensaajille. Tätä varten yhteiset järjestelyt voivat käsittää ohjelmaan osallistuvien maiden eri viranomaisten allekirjoittaman sopimuksen sekä eri kumppaneiden velvoitteen allekirjoittaa hanketasolla sopimus niiden keskinäisistä rahoituksellisista ja oikeudellisista vastuualueista. |
| --- | --- |

—

Sellaisen varainhoitomenettelyn määrittely, jolla voidaan tehdä siirtoja EAKR:sta (ja mieluiten myös vastaavista kansallista yhteisrahoitusjärjestelyistä) yhdelle tilille kussakin ohjelmassa ja jolla tämä rahoitusosuus voidaan siirtää nopeasti ja avoimesti lopullisille tuensaajille. Tätä varten yhteiset järjestelyt voivat käsittää ohjelmaan osallistuvien maiden eri viranomaisten allekirjoittaman sopimuksen sekä eri kumppaneiden velvoitteen allekirjoittaa hanketasolla sopimus niiden keskinäisistä rahoituksellisista ja oikeudellisista vastuualueista.

| — | Ohjelman tarkastamista koskevien erityisten järjestelyjen ja menettelyjen kuvaus, jossa vahvistetaan rahoitusta ja varainhoidon valvontaa koskevat vastuualueet yleisasetuksen 38 ja 39 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Ohjelman tarkastamista koskevien erityisten järjestelyjen ja menettelyjen kuvaus, jossa vahvistetaan rahoitusta ja varainhoidon valvontaa koskevat vastuualueet yleisasetuksen 38 ja 39 artiklan mukaisesti.

| — | Tiedot tukitoimien valmisteluun, seurantaan ja arviointiin tarvittavista määrärahoista. |
| --- | --- |

—

Tiedot tukitoimien valmisteluun, seurantaan ja arviointiin tarvittavista määrärahoista.

| 26. | Asianomaisten jäsenvaltioiden nimeämien viranomaisten on toimitettava näin laaditut ohjelmat komissiolle yhteisymmärryksessä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa.
  Kun komissio hyväksyy ohjelmat, se myöntää yhden rahoitusosuuden EAKR:sta ilman jäsenvaltion toimittamaa rahoituserittelyä. Komissio voi myös myöntää yleiskattavaa tukea koko ohjelmalle tai sen osalle yhteisymmärryksessä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

26.

Asianomaisten jäsenvaltioiden nimeämien viranomaisten on toimitettava näin laaditut ohjelmat komissiolle yhteisymmärryksessä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa.

Kun komissio hyväksyy ohjelmat, se myöntää yhden rahoitusosuuden EAKR:sta ilman jäsenvaltion toimittamaa rahoituserittelyä. Komissio voi myös myöntää yleiskattavaa tukea koko ohjelmalle tai sen osalle yhteisymmärryksessä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa.

| 27. | Ohjelmia täydennetään yleisasetuksen 9 artiklan m alakohdassa tarkoitetulla ohjelma-asiakirjan täydennyksellä, jonka sisältö kuvaillaan saman asetuksen 18 artiklan 3 kohdassa.
  Ohjelma-asiakirjan täydennys on lähetettävä komissiolle kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on hyväksynyt ohjelman. Ohjelma-asiakirjan täydennys on valmisteltava ohjelmaan sovellettavia yhteistyö- ja kumppanuusjärjestelyjä noudattaen. |
| --- | --- |

27.

Ohjelmia täydennetään yleisasetuksen 9 artiklan m alakohdassa tarkoitetulla ohjelma-asiakirjan täydennyksellä, jonka sisältö kuvaillaan saman asetuksen 18 artiklan 3 kohdassa.

Ohjelma-asiakirjan täydennys on lähetettävä komissiolle kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on hyväksynyt ohjelman. Ohjelma-asiakirjan täydennys on valmisteltava ohjelmaan sovellettavia yhteistyö- ja kumppanuusjärjestelyjä noudattaen.

VI   TUKITOIMIEN SEURANTA, TOTEUTUS JA ARVIOINTI

| 28. | Ohjelman seurantakomitea seuraa ohjelmaa yleisasetuksen 35 artiklaa noudattaen. Vähintään kerran vuodessa kokoontuvan komitean tärkeimmät tehtävät ovat:






  — | vahvistaa tai hyväksyä ohjelma-asiakirjan täydennys, |
| --- | --- | --- |

28.

Ohjelman seurantakomitea seuraa ohjelmaa yleisasetuksen 35 artiklaa noudattaen. Vähintään kerran vuodessa kokoontuvan komitean tärkeimmät tehtävät ovat:

—

vahvistaa tai hyväksyä ohjelma-asiakirjan täydennys,

| — | vahvistaa yleisasetuksen 15 artiklan mukaisesti perusteet, joita käytetään toimien valinnassa, toimien rajat ylittävän tai valtioiden välisen luonteen määrittämiseksi, |
| --- | --- |

—

vahvistaa yleisasetuksen 15 artiklan mukaisesti perusteet, joita käytetään toimien valinnassa, toimien rajat ylittävän tai valtioiden välisen luonteen määrittämiseksi,

| — | tehdä myöhemmät muutokset ohjelmaan tai ohjelma-asiakirjan täydennykseen, |
| --- | --- |

—

tehdä myöhemmät muutokset ohjelmaan tai ohjelma-asiakirjan täydennykseen,

| — | seurata ja arvioida koko ohjelmaa sekä hyväksyä tarjouspyyntöjen tehtävänmääritykset. |
| --- | --- |

—

seurata ja arvioida koko ohjelmaa sekä hyväksyä tarjouspyyntöjen tehtävänmääritykset.

Seurantakomiteaan kuuluvat alue- ja paikallisviranomaisten edustajat ja kansalliset viranomaiset, jos jälkimmäiset niin haluavat. Talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolten ja kansalaisjärjestöjen osallistuminen on suotavaa ja siihen sovelletaan yleisasetuksen 8 artiklan vaatimuksia. Komission ja tarvittaessa EIP:n edustaja osallistuu seurantakomitean työhön neuvoa-antavana jäsenenä.

| 29. | Yksi tai tarvittaessa useampi ohjauskomitea valitsee yhteisesti kunkin osaohjelman toimet ja yhteensovittaa niiden toteutusta. Komitea muodostetaan samojen yhteistyö- ja kumppanuusperiaatteiden mukaan kuin seurantakomitea. Komissio osallistuu kokouksiin tarkkailijana.
  Vaihtoehtona on, että seurantakomitea hoitaa myös ohjauskomitean tehtävät. |
| --- | --- |

29.

Yksi tai tarvittaessa useampi ohjauskomitea valitsee yhteisesti kunkin osaohjelman toimet ja yhteensovittaa niiden toteutusta. Komitea muodostetaan samojen yhteistyö- ja kumppanuusperiaatteiden mukaan kuin seurantakomitea. Komissio osallistuu kokouksiin tarkkailijana.

Vaihtoehtona on, että seurantakomitea hoitaa myös ohjauskomitean tehtävät.

| 30. | Hallintoviranomaista auttaa sen tehtävien täytäntöönpanossa yhteinen tekninen sihteeristö, jos hallintoviranomainen ei itse huolehdi sihteeristön tehtävistä.
  Hallintoviranomainen (katso 25 kohta) vastaa yleisasetuksen 34 artiklan mukaisten velvollisuuksiensa lisäksi seuranta- ja ohjauskomiteoiden päätösten valmistelujärjestelyistä. Erityisesti se hyväksyy, harkitsee ja antaa alustavan arvion toimista, joihin rahoitusta ehdotetaan, tai yhteensovittaa tällaisia tehtäviä. Lisäksi se yhteensovittaa niiden viranomaisten tai elinten työskentelyä, jotka on nimetty vaatimusten mukaan toteuttamaan eri osaohjelmat ja toimenpiteet. |
| --- | --- |

30.

Hallintoviranomaista auttaa sen tehtävien täytäntöönpanossa yhteinen tekninen sihteeristö, jos hallintoviranomainen ei itse huolehdi sihteeristön tehtävistä.

Hallintoviranomainen (katso 25 kohta) vastaa yleisasetuksen 34 artiklan mukaisten velvollisuuksiensa lisäksi seuranta- ja ohjauskomiteoiden päätösten valmistelujärjestelyistä. Erityisesti se hyväksyy, harkitsee ja antaa alustavan arvion toimista, joihin rahoitusta ehdotetaan, tai yhteensovittaa tällaisia tehtäviä. Lisäksi se yhteensovittaa niiden viranomaisten tai elinten työskentelyä, jotka on nimetty vaatimusten mukaan toteuttamaan eri osaohjelmat ja toimenpiteet.

| 31. | EAKR:n rahoitusosuus maksetaan yhdelle maksu- tai hallintoviranomaisen pankkitilille (jos hallintoviranomainen on myös maksuviranomainen). Niiden päätösten perusteella, jotka koskevat ohjauskomitean tai ohjauskomiteana toimivan seurantakomitean suorittamaa hankkeiden valintaa, maksuviranomainen maksaa EAKR:n maksuosuuden yleisasetuksen 32 artiklan 1 kohdan viimeisen alakohdan mukaisesti lopullisille edunsaajille tai tarvittaessa viranomaisille tai elimille, jotka on nimetty toteuttamaan eri osaohjelmat ja toimenpiteet. Tällöin nämä viranomaiset suorittavat maksut lopullisille edunsaajille. Jos toimien osapuolet tulevat eri jäsenvaltioista, lopullinen edunsaaja on toimista vastaava osapuoli, joka siten vastaa varainhoidosta ja yhteensovittaa yhteistyökumppaneiden toimintaa. Tällä toimista vastaavalla osapuolella on rahoituksellinen ja oikeudellinen vastuu hallintoviranomaiseen nähden. Toimista vastaava osapuoli vahvistaa muiden kumppaneiden kanssa keskinäisten vastuualueiden jaon, mahdollisesti asiaa koskevalla sopimuksella. |
| --- | --- |

31.

EAKR:n rahoitusosuus maksetaan yhdelle maksu- tai hallintoviranomaisen pankkitilille (jos hallintoviranomainen on myös maksuviranomainen). Niiden päätösten perusteella, jotka koskevat ohjauskomitean tai ohjauskomiteana toimivan seurantakomitean suorittamaa hankkeiden valintaa, maksuviranomainen maksaa EAKR:n maksuosuuden yleisasetuksen 32 artiklan 1 kohdan viimeisen alakohdan mukaisesti lopullisille edunsaajille tai tarvittaessa viranomaisille tai elimille, jotka on nimetty toteuttamaan eri osaohjelmat ja toimenpiteet. Tällöin nämä viranomaiset suorittavat maksut lopullisille edunsaajille. Jos toimien osapuolet tulevat eri jäsenvaltioista, lopullinen edunsaaja on toimista vastaava osapuoli, joka siten vastaa varainhoidosta ja yhteensovittaa yhteistyökumppaneiden toimintaa. Tällä toimista vastaavalla osapuolella on rahoituksellinen ja oikeudellinen vastuu hallintoviranomaiseen nähden. Toimista vastaava osapuoli vahvistaa muiden kumppaneiden kanssa keskinäisten vastuualueiden jaon, mahdollisesti asiaa koskevalla sopimuksella.

| 32. | Ohjelmiin sovelletaan yleisasetuksen III osastoa (rahastojen tuki ja varainhoito) sekä seurantaa, arviointia ja varainhoitoa koskevia säännöksiä, lukuun ottamatta 44 artiklaa. Ohjelmia voidaan tarkistaa kyseisen asetuksen 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden aloitteesta tai komission aloitteesta yhteisymmärryksessä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa, kun asetuksen 42 artiklassa tarkoitettu väliarviointi on tehty. |
| --- | --- |

32.

Ohjelmiin sovelletaan yleisasetuksen III osastoa (rahastojen tuki ja varainhoito) sekä seurantaa, arviointia ja varainhoitoa koskevia säännöksiä, lukuun ottamatta 44 artiklaa. Ohjelmia voidaan tarkistaa kyseisen asetuksen 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden aloitteesta tai komission aloitteesta yhteisymmärryksessä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa, kun asetuksen 42 artiklassa tarkoitettu väliarviointi on tehty.

| 33. | [Poistetaan] |
| --- | --- |

33.

[Poistetaan]

VII   YHTEENSOVITTAMINEN EAKR:N, PHAREN, TACISIN, MEDAN, CARDSIN, EKR:N, SAPARDIN JA ISPAN VÄLILLÄ

| 34. | Yleisasetuksen 20 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi EAKR:sta annetun tuen ja muiden Interreg III -aloitteen rahoitusvälineiden välinen yhteensovittaminen koskee maantieteellistä tukikelpoisuutta, monivuotista ohjelmatyötä, toimien tukikelpoisuutta sekä toteutus-, seuranta-, arviointi- ja valvontamenetelmiä.
  Tämä yhteisten rakenteiden huomattava parannus 8 kohdassa mainittuun edellisen ohjelmakauden tilanteeseen verrattuna tapahtuu tässä luvussa kuvattujen yhteistyöohjelmien osalta sitä vauhtia kuin EAKR:n ja muiden rahoitusvälineiden välisessä yhteensovittamisessa edistytään.
  Komissio sitoutuu esittämään yleisasetuksen 48 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetulle neuvoa-antavalle komitealle kerran vuodessa kertomuksen EAKR:n ja muiden rahoitusvälineiden välisen yhteensovittamisen edistymisestä. |
| --- | --- |

34.

Yleisasetuksen 20 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi EAKR:sta annetun tuen ja muiden Interreg III -aloitteen rahoitusvälineiden välinen yhteensovittaminen koskee maantieteellistä tukikelpoisuutta, monivuotista ohjelmatyötä, toimien tukikelpoisuutta sekä toteutus-, seuranta-, arviointi- ja valvontamenetelmiä.

Tämä yhteisten rakenteiden huomattava parannus 8 kohdassa mainittuun edellisen ohjelmakauden tilanteeseen verrattuna tapahtuu tässä luvussa kuvattujen yhteistyöohjelmien osalta sitä vauhtia kuin EAKR:n ja muiden rahoitusvälineiden välisessä yhteensovittamisessa edistytään.

Komissio sitoutuu esittämään yleisasetuksen 48 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetulle neuvoa-antavalle komitealle kerran vuodessa kertomuksen EAKR:n ja muiden rahoitusvälineiden välisen yhteensovittamisen edistymisestä.

| 34. a | Komissio esitteli naapuruuspoliittisiin ohjelmiin perustuvan kauden 2004—2006 lähestymistavan naapuruuspoliittisessa tiedonannossaan. Naapuruuspoliittisilla ohjelmilla tuetaan unionin ulkorajoilla muiden kuin ehdokasmaiden kanssa harjoitettavaa rajat ylittävää ja valtioiden välistä yhteistyötä. Ohjelmat perustuvat nykyisiin tai suunniteltuihin Interreg-ohjelmiin ja -rakenteisiin. Naapuruuspoliittisten ohjelmien käyttöönotto mahdollistaa uusien järjestelmien perustamisen yhteisiä hankkeiden valmistelu-, esittämis- ja valintamenettelyjä varten. Tämä lisää edunsaajien osallisuutta ja vastuunottoa unionin ulkorajan ulkopuolella. Komissio esitti 23 päivänä lokakuuta 2003 naapuruuspoliittisten ohjelmien valmistelusta ohjeet (9), joissa kuvataan, miten naapuruuspoliittinen ohjelma perustetaan ja miten nykyisiä asiakirjoja, rakenteita ja työtapoja muutetaan. |
| --- | --- |

34. a

Komissio esitteli naapuruuspoliittisiin ohjelmiin perustuvan kauden 2004—2006 lähestymistavan naapuruuspoliittisessa tiedonannossaan. Naapuruuspoliittisilla ohjelmilla tuetaan unionin ulkorajoilla muiden kuin ehdokasmaiden kanssa harjoitettavaa rajat ylittävää ja valtioiden välistä yhteistyötä. Ohjelmat perustuvat nykyisiin tai suunniteltuihin Interreg-ohjelmiin ja -rakenteisiin. Naapuruuspoliittisten ohjelmien käyttöönotto mahdollistaa uusien järjestelmien perustamisen yhteisiä hankkeiden valmistelu-, esittämis- ja valintamenettelyjä varten. Tämä lisää edunsaajien osallisuutta ja vastuunottoa unionin ulkorajan ulkopuolella. Komissio esitti 23 päivänä lokakuuta 2003 naapuruuspoliittisten ohjelmien valmistelusta ohjeet (9), joissa kuvataan, miten naapuruuspoliittinen ohjelma perustetaan ja miten nykyisiä asiakirjoja, rakenteita ja työtapoja muutetaan.

Rajat ylittävä yhteistyö (ohjelmalohko A)

| 35. | Yhteisön ulkorajat ylittävää yhteistyötä varten naapurimaiden rajaseutualueet otetaan mukaan ohjelmaehdotuksiin, jotka jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset esittävät komissiolle yhteisymmärryksessä kyseisten naapurimaiden kanssa. Näiden alueiden määrittelyn on oltava johdonmukaista Interreg III -aloitetta koskevien perusteiden kanssa. Sellaisten liitteessä I lueteltujen NUTS III -alueiden osalta, jotka osallistuvat useisiin rajat ylittäviin yhteistyöohjelmiin, joissa on mukana Phare CBC -rahoitusta saavia maita, tai tällaisiin ohjelmiin osallistuvien 10 kohdan toisen alakohdan mukaisten NUTS III -alueiden osallistumisen yksityiskohdista sovitaan komission ja jäsenvaltioissa nimettyjen viranomaisten kesken yhteisymmärryksessä asianomaisten naapurimaiden kanssa. |
| --- | --- |

35.

Yhteisön ulkorajat ylittävää yhteistyötä varten naapurimaiden rajaseutualueet otetaan mukaan ohjelmaehdotuksiin, jotka jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset esittävät komissiolle yhteisymmärryksessä kyseisten naapurimaiden kanssa. Näiden alueiden määrittelyn on oltava johdonmukaista Interreg III -aloitetta koskevien perusteiden kanssa. Sellaisten liitteessä I lueteltujen NUTS III -alueiden osalta, jotka osallistuvat useisiin rajat ylittäviin yhteistyöohjelmiin, joissa on mukana Phare CBC -rahoitusta saavia maita, tai tällaisiin ohjelmiin osallistuvien 10 kohdan toisen alakohdan mukaisten NUTS III -alueiden osallistumisen yksityiskohdista sovitaan komission ja jäsenvaltioissa nimettyjen viranomaisten kesken yhteisymmärryksessä asianomaisten naapurimaiden kanssa.

| 36. | Edellä 21, 22, 25 ja 26 kohdassa määritelty rajat ylittävää yhteistyötä koskeva Interreg III -ohjelma (ohjelmalohko A) on Phare-ohjelman yhteydessä täytäntöönpantavasta rajat ylittävän yhteistyön ohjelmasta 18 päivänä joulukuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2760/98 (10), jäljempänä 'Phare CBC -asetus', 7 artiklassa tarkoitettu yhteinen asiakirja rajat ylittävän toiminnan ohjelmoinnista. Komissio päättää EAKR:n rahoitusosuudesta, kun se hyväksyy ohjelman. Phare CBC-, Tacis-, Meda-, Cards-, Sapard- ja Ispa-rahoitusosuuksissa noudatetaan näiden välineiden periaatteita ja sääntöjä, ja rahoitussuunnitelmassa annetaan ohjeelliset määrät. On varmistettava, että rahoitus on asianmukaisesti tasapainossa kyseisten rajojen kummallakin puolella, ottaen huomioon käytettävissä olevat rahoitusvarat, taloudellisen kehitystason erot ja tukien vastaanottokyky. |
| --- | --- |

36.

Edellä 21, 22, 25 ja 26 kohdassa määritelty rajat ylittävää yhteistyötä koskeva Interreg III -ohjelma (ohjelmalohko A) on Phare-ohjelman yhteydessä täytäntöönpantavasta rajat ylittävän yhteistyön ohjelmasta 18 päivänä joulukuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2760/98 (10), jäljempänä 'Phare CBC -asetus', 7 artiklassa tarkoitettu yhteinen asiakirja rajat ylittävän toiminnan ohjelmoinnista. Komissio päättää EAKR:n rahoitusosuudesta, kun se hyväksyy ohjelman. Phare CBC-, Tacis-, Meda-, Cards-, Sapard- ja Ispa-rahoitusosuuksissa noudatetaan näiden välineiden periaatteita ja sääntöjä, ja rahoitussuunnitelmassa annetaan ohjeelliset määrät. On varmistettava, että rahoitus on asianmukaisesti tasapainossa kyseisten rajojen kummallakin puolella, ottaen huomioon käytettävissä olevat rahoitusvarat, taloudellisen kehitystason erot ja tukien vastaanottokyky.

| 37. | Liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) No: 1267/1999 (11) 2 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti kyseisen välineen (Ispa) osalta voidaan sallia poikkeukset tämän välineen mukaisiin toimenpiteisiin periaatteessa sovellettavaan vähimmäiskokoon (5 miljoonaa euroa) ottaen huomioon komission seurantakomitean suositusten perusteella päättämät erityisedellytykset. |
| --- | --- |

37.

Liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) No: 1267/1999 (11) 2 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti kyseisen välineen (Ispa) osalta voidaan sallia poikkeukset tämän välineen mukaisiin toimenpiteisiin periaatteessa sovellettavaan vähimmäiskokoon (5 miljoonaa euroa) ottaen huomioon komission seurantakomitean suositusten perusteella päättämät erityisedellytykset.

| 38. | Seurantakomitean, ohjauskomitean tai ohjauskomiteoiden, yhteisen teknisen sihteeristön ja tarvittaessa hallintoviranomaisen toimintaan (katso 25 kohta) osallistuvat ohjelmassa mukana olevien kolmansien maiden edustajat.
  Jos yhteisen hallintoviranomaisen perustaminen ei ole mahdollista, kolmansien maiden edustajien on osallistuttava hallintoviranomaisen toimintaan kunkin toimivaltuuksien rajoissa. |
| --- | --- |

38.

Seurantakomitean, ohjauskomitean tai ohjauskomiteoiden, yhteisen teknisen sihteeristön ja tarvittaessa hallintoviranomaisen toimintaan (katso 25 kohta) osallistuvat ohjelmassa mukana olevien kolmansien maiden edustajat.

Jos yhteisen hallintoviranomaisen perustaminen ei ole mahdollista, kolmansien maiden edustajien on osallistuttava hallintoviranomaisen toimintaan kunkin toimivaltuuksien rajoissa.

| 39. | EAKR:sta ja Phare CBC -ohjelmasta rahoitettujen ohjelmien osalta 28 kohdassa tarkoitettu ohjelman seurantakomitea sekä Phare CBC -asetuksen 7 artiklassa tarkoitettu yhteistyösekakomitea muodostavat yhden komitean, jäljempänä 'Interreg/Phare CBC -seurantakomitea'.
  Interreg/Phare CBC -seurantakomitea päättää sisäisestä työjärjestyksestä ottaen huomioon asianomaisten maiden institutionaaliset, oikeudelliset ja rahoitukselliset järjestelmät. Näihin sääntöihin sisältyy tarvittaessa yksityiskohtaiset säännöt 28 kohdan ja Phare CBC -asetuksen 7 artiklan soveltamisesta.
  Interreg/Phare CBC -seurantakomitea muodostuu jäsenvaltioiden ja kyseisten kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja komission sekä tarvittaessa EIP:n edustajista. Komission ja tarvittaessa EIP:n edustaja tai edustajat osallistuvat Interreg/Phare CBC -seurantakomitean työskentelyyn EAKR:n yhteisrahoittamien toimien osalta neuvoa-antavina jäseninä. Kyseisen komitean tehtävänä on vahvistaa ohjelma-asiakirjan täydennys yleisasetuksen 15 artiklan mukaisesti tai hyväksyä sen muutokset. |
| --- | --- |

39.

EAKR:sta ja Phare CBC -ohjelmasta rahoitettujen ohjelmien osalta 28 kohdassa tarkoitettu ohjelman seurantakomitea sekä Phare CBC -asetuksen 7 artiklassa tarkoitettu yhteistyösekakomitea muodostavat yhden komitean, jäljempänä 'Interreg/Phare CBC -seurantakomitea'.

Interreg/Phare CBC -seurantakomitea päättää sisäisestä työjärjestyksestä ottaen huomioon asianomaisten maiden institutionaaliset, oikeudelliset ja rahoitukselliset järjestelmät. Näihin sääntöihin sisältyy tarvittaessa yksityiskohtaiset säännöt 28 kohdan ja Phare CBC -asetuksen 7 artiklan soveltamisesta.

Interreg/Phare CBC -seurantakomitea muodostuu jäsenvaltioiden ja kyseisten kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja komission sekä tarvittaessa EIP:n edustajista. Komission ja tarvittaessa EIP:n edustaja tai edustajat osallistuvat Interreg/Phare CBC -seurantakomitean työskentelyyn EAKR:n yhteisrahoittamien toimien osalta neuvoa-antavina jäseninä. Kyseisen komitean tehtävänä on vahvistaa ohjelma-asiakirjan täydennys yleisasetuksen 15 artiklan mukaisesti tai hyväksyä sen muutokset.

| 40. | Toimien ja hankkeiden valintaperusteena on se, että ohjauskomitea tai -komiteat tai ohjauskomiteana toimiva Interreg/Phare CBC -seurantakomitea katsoo ne tukikelpoisiksi Interreg III -aloitteen osana (katso 29 kohta). |
| --- | --- |

40.

Toimien ja hankkeiden valintaperusteena on se, että ohjauskomitea tai -komiteat tai ohjauskomiteana toimiva Interreg/Phare CBC -seurantakomitea katsoo ne tukikelpoisiksi Interreg III -aloitteen osana (katso 29 kohta).

| 41. | Ohjelmasta rahoitettavien toimien tai hankkeiden hyväksymisessä on noudatettava EAKR:a koskevia erityissääntöjä tai muiden ohjelmaa rahoittavien rahoitusvälineiden sääntöjä. |
| --- | --- |

41.

Ohjelmasta rahoitettavien toimien tai hankkeiden hyväksymisessä on noudatettava EAKR:a koskevia erityissääntöjä tai muiden ohjelmaa rahoittavien rahoitusvälineiden sääntöjä.

| 42. | Phare CBC -ohjelmasta rahoitettavien hankkeiden hyväksymisessä noudatetaan Phare CBC -asetuksen 7 artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklassa säädettyä menettelyä.
  Saman asetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti on annettu erityissäännöksiä niitä hankkeita varten, jotka koskevat rajallista määrää paikallistoimijoiden pienimuotoisia hankkeita. Phare CBC -ohjelmasta rahoitettavat pienhankkeet, joissa yhteisön rahoitusosuus on enintään 50 000 euroa, hyväksyy yhteistyösekakomitea tai tällaisista pienhankkeista vastaava erityinen ohjauskomitea.
  Taloudellisen ja sosiaalisen koheesion aloilla avustusohjelmista voidaan rahoittaa hankkeita, joissa yhteisön rahoitusosuus on 50 000—2 miljoonaa euroa. Avustusohjelmiin otettavat yksittäiset hankkeet valitaan ehdotuspyyntöjen perusteella, ja yhteistyösekakomitea hyväksyy ne.
  Hankkeissa, jotka eivät kuulu avustusohjelmiin, muutoin edellytetystä hankkeiden vähimmäiskoosta (2 miljoonaa euroa) voidaan poiketa vain tapauskohtaisesti ja aidon rajat ylittävän yhteistyön osalta, joka on yhteisen rajat ylittävän toiminnan ohjelma-asiakirjoissa määriteltyjen toimintalinjojen mukaista. Interreg/Phare CBC -seurantakomitea (katso 39 kohta) antaa erityisiä suosituksia hankkeiden vähimmäiskokoa koskevista poikkeuksista tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja menettelyjä varten. Rajaseutualueilla, jotka täyttävät Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavan tuen yhteensovittamisesta 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1266/1999 (12) 12 artiklan edellytykset, komission tekemä ennakkotarkastus voidaan tapauskohtaisen arvion perusteella korvata ”laajennetulla hajautetulla täytäntöönpanojärjestelmällä” ja komission jälkitarkastuksella. |
| --- | --- |

42.

Phare CBC -ohjelmasta rahoitettavien hankkeiden hyväksymisessä noudatetaan Phare CBC -asetuksen 7 artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklassa säädettyä menettelyä.

Saman asetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti on annettu erityissäännöksiä niitä hankkeita varten, jotka koskevat rajallista määrää paikallistoimijoiden pienimuotoisia hankkeita. Phare CBC -ohjelmasta rahoitettavat pienhankkeet, joissa yhteisön rahoitusosuus on enintään 50 000 euroa, hyväksyy yhteistyösekakomitea tai tällaisista pienhankkeista vastaava erityinen ohjauskomitea.

Taloudellisen ja sosiaalisen koheesion aloilla avustusohjelmista voidaan rahoittaa hankkeita, joissa yhteisön rahoitusosuus on 50 000—2 miljoonaa euroa. Avustusohjelmiin otettavat yksittäiset hankkeet valitaan ehdotuspyyntöjen perusteella, ja yhteistyösekakomitea hyväksyy ne.

Hankkeissa, jotka eivät kuulu avustusohjelmiin, muutoin edellytetystä hankkeiden vähimmäiskoosta (2 miljoonaa euroa) voidaan poiketa vain tapauskohtaisesti ja aidon rajat ylittävän yhteistyön osalta, joka on yhteisen rajat ylittävän toiminnan ohjelma-asiakirjoissa määriteltyjen toimintalinjojen mukaista. Interreg/Phare CBC -seurantakomitea (katso 39 kohta) antaa erityisiä suosituksia hankkeiden vähimmäiskokoa koskevista poikkeuksista tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja menettelyjä varten. Rajaseutualueilla, jotka täyttävät Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavan tuen yhteensovittamisesta 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1266/1999 (12) 12 artiklan edellytykset, komission tekemä ennakkotarkastus voidaan tapauskohtaisen arvion perusteella korvata ”laajennetulla hajautetulla täytäntöönpanojärjestelmällä” ja komission jälkitarkastuksella.

Valtioiden välinen yhteistyö (ohjelmalohko B)

| 43. | Kolmannet maat voivat osallistua näiden suuntaviivojen III luvussa määriteltyyn valtioiden väliseen yhteistyöhön. Se perustuu ohjelmaehdotuksiin, joita jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset esittävät komissiolle yhteisymmärryksessä asianomaisten kolmansien maiden kanssa.
  Kansallisista Phare-ohjelmista voidaan tukea hankkeita sellaisissa maissa, jotka saavat Interreg III -ohjelmassa tapahtuvaan valtioiden väliseen yhteistyöhön liittyvää Phare-tukea.
  Jos kyse on EAKR:n myöntämästä rahoituksesta, komissio päättää rahoitusosuuden, kun se hyväksyy ohjelmat. Pharen, Tacisin, Medan, Cardsin, EKR:n, Sapardin ja Ispan osalta näistä ohjelmista rahoitettavien hankkeiden hyväksymisessä noudatetaan niitä koskevissa asetuksissa ja toimintasäännöissä säädettyjä menettelyjä ja tarvittaessa myös naapuruuspoliittisessa tiedonannossa vahvistettuja menettelyjä.
  Tarvittaessa 37 kohtaa voidaan myös soveltaa valtioiden väliseen yhteistyöhön. |
| --- | --- |

43.

Kolmannet maat voivat osallistua näiden suuntaviivojen III luvussa määriteltyyn valtioiden väliseen yhteistyöhön. Se perustuu ohjelmaehdotuksiin, joita jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset esittävät komissiolle yhteisymmärryksessä asianomaisten kolmansien maiden kanssa.

Kansallisista Phare-ohjelmista voidaan tukea hankkeita sellaisissa maissa, jotka saavat Interreg III -ohjelmassa tapahtuvaan valtioiden väliseen yhteistyöhön liittyvää Phare-tukea.

Jos kyse on EAKR:n myöntämästä rahoituksesta, komissio päättää rahoitusosuuden, kun se hyväksyy ohjelmat. Pharen, Tacisin, Medan, Cardsin, EKR:n, Sapardin ja Ispan osalta näistä ohjelmista rahoitettavien hankkeiden hyväksymisessä noudatetaan niitä koskevissa asetuksissa ja toimintasäännöissä säädettyjä menettelyjä ja tarvittaessa myös naapuruuspoliittisessa tiedonannossa vahvistettuja menettelyjä.

Tarvittaessa 37 kohtaa voidaan myös soveltaa valtioiden väliseen yhteistyöhön.

| 44. | Komissio varmistaa 38—42 kohdan soveltamisen valtioiden väliseen yhteistyöhön. |
| --- | --- |

44.

Komissio varmistaa 38—42 kohdan soveltamisen valtioiden väliseen yhteistyöhön.

Alueiden välinen yhteistyö (ohjelmalohko C)

| 45. | EAKR:n ja ulkoisten rahoitusvälineiden yhteensovittamista ohjelmalohkon C osalta käsitellään alueiden välisestä yhteistyöstä annetussa tiedonannossa. |
| --- | --- |

45.

EAKR:n ja ulkoisten rahoitusvälineiden yhteensovittamista ohjelmalohkon C osalta käsitellään alueiden välisestä yhteistyöstä annetussa tiedonannossa.

| 46. | [Poistetaan] |
| --- | --- |

46.

[Poistetaan]

VIII   RAHOITUS

| 47. | Interreg III -yhteisöaloitteen rahoittavat jäsenvaltiot ja Euroopan yhteisö yhdessä. |
| --- | --- |

47.

Interreg III -yhteisöaloitteen rahoittavat jäsenvaltiot ja Euroopan yhteisö yhdessä.

| 48. | Yleisasetuksen 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti EAKR:n kokonaisosuus Interreg III -rahoituksesta on 4 875 miljoonaa euroa kaudella 2000—2006 (vuoden 1999 hintoina). Yleisasetuksen 7 artiklan 7 kohdan mukaisesti EAKR:sta myönnetyt rahoitusosuudet indeksikorjattiin kahdella prosentilla vuosittain vuoteen 2003 asti ja vahvistettiin vuoden 2003 hintoina vuosiksi 2004—2006. Komissio on nyt määrittänyt myös vuosina 2004—2006 sovellettavan indeksin. Rajoittamatta yleisasetuksen 29 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädettyjä poikkeuksia, EAKR:n rahoitusosuus voi olla tavoite 1 -alueilla enintään 75 prosenttia ja muualla enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista.
  Liittymisneuvottelujen tulosten mukaisesti uusille jäsenvaltioille EAKR:sta myönnettävä Interreg III -rahoituksen kokonaisosuus on 425 miljoonaa euroa kaudella 2004—2006 (vuoden 1999 hintoina).
  Komissio hyväksyy jokaiselle jäsenvaltiolle ohjeelliset rahoitusosuudet. Jakaessaan tätä määrää jäsenvaltioiden on varmistettava, että vähintään 50 prosenttia niiden Interreg III -rahoituksen kokonaismäärästä myönnetään ohjeellisesti ohjelmalohkon A mukaiseen rajat ylittävään yhteistyöhön. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat myös, että kaikkia rajoja kohdellaan oikeudenmukaisesti. Vähintään 14 prosenttia kullekin jäsenvaltiolle myönnetystä ohjeellisesta määrästä osoitetaan ohjelmalohkoon B ja 6 prosenttia ohjelmalohkoon C. |
| --- | --- |

48.

Yleisasetuksen 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti EAKR:n kokonaisosuus Interreg III -rahoituksesta on 4 875 miljoonaa euroa kaudella 2000—2006 (vuoden 1999 hintoina). Yleisasetuksen 7 artiklan 7 kohdan mukaisesti EAKR:sta myönnetyt rahoitusosuudet indeksikorjattiin kahdella prosentilla vuosittain vuoteen 2003 asti ja vahvistettiin vuoden 2003 hintoina vuosiksi 2004—2006. Komissio on nyt määrittänyt myös vuosina 2004—2006 sovellettavan indeksin. Rajoittamatta yleisasetuksen 29 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädettyjä poikkeuksia, EAKR:n rahoitusosuus voi olla tavoite 1 -alueilla enintään 75 prosenttia ja muualla enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista.

Liittymisneuvottelujen tulosten mukaisesti uusille jäsenvaltioille EAKR:sta myönnettävä Interreg III -rahoituksen kokonaisosuus on 425 miljoonaa euroa kaudella 2004—2006 (vuoden 1999 hintoina).

Komissio hyväksyy jokaiselle jäsenvaltiolle ohjeelliset rahoitusosuudet. Jakaessaan tätä määrää jäsenvaltioiden on varmistettava, että vähintään 50 prosenttia niiden Interreg III -rahoituksen kokonaismäärästä myönnetään ohjeellisesti ohjelmalohkon A mukaiseen rajat ylittävään yhteistyöhön. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat myös, että kaikkia rajoja kohdellaan oikeudenmukaisesti. Vähintään 14 prosenttia kullekin jäsenvaltiolle myönnetystä ohjeellisesta määrästä osoitetaan ohjelmalohkoon B ja 6 prosenttia ohjelmalohkoon C.

| 49. | Interreg III -aloitteeseen osallistuvien kolmansien maiden yhteistyötä varten myönnetään avustusta Phare CBC:stä sekä Ispasta, Sapardista ja tapauksen mukaan kansallisista Phare-ohjelmista. Tacisin, Medan, Cardsin ja EKR:n määrärahat yhteensovitettuja toimintoja varten määritetään voimassa olevia toimintasääntöjä noudattaen ja tarvittaessa naapuruuspoliittisen tiedonannon mukaisesti siten, että rajat ylittävän ja valtioiden välisen yhteistyön määrä kaikilla yhteisön ulkorajoilla maksimoidaan.
  Myös EIP:sta voi hakea lainaa. |
| --- | --- |

49.

Interreg III -aloitteeseen osallistuvien kolmansien maiden yhteistyötä varten myönnetään avustusta Phare CBC:stä sekä Ispasta, Sapardista ja tapauksen mukaan kansallisista Phare-ohjelmista. Tacisin, Medan, Cardsin ja EKR:n määrärahat yhteensovitettuja toimintoja varten määritetään voimassa olevia toimintasääntöjä noudattaen ja tarvittaessa naapuruuspoliittisen tiedonannon mukaisesti siten, että rajat ylittävän ja valtioiden välisen yhteistyön määrä kaikilla yhteisön ulkorajoilla maksimoidaan.

Myös EIP:sta voi hakea lainaa.

| 50. | EAKR-asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti Interreg III -aloitteen toteuttamiseksi EAKR:sta rahoitetaan maaseudun kehittämistä koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea EMOTR:sta, inhimillisten voimavarojen kehittämistä koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea ESR:sta ja kalatalousalan rakennemuutosta koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea KOR:stä. |
| --- | --- |

50.

EAKR-asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti Interreg III -aloitteen toteuttamiseksi EAKR:sta rahoitetaan maaseudun kehittämistä koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea EMOTR:sta, inhimillisten voimavarojen kehittämistä koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea ESR:sta ja kalatalousalan rakennemuutosta koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea KOR:stä.

| 51. | Yhteisöaloitteissa voidaan antaa teknistä apua yleisasetuksen 20 artiklan mukaisten ohjelmien suunnitteluun, rahoitukseen ja täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

51.

Yhteisöaloitteissa voidaan antaa teknistä apua yleisasetuksen 20 artiklan mukaisten ohjelmien suunnitteluun, rahoitukseen ja täytäntöönpanoon.

| 52. | Ohjelmien sisällä voidaan suunnitella erityisiä teknisen avun toimenpiteitä etenkin yhteisten rakenteiden luomiseksi ja kehittämiseksi. Tältä osin sovelletaan yleisasetuksen 29 artiklan mukaisesti tavanomaisia yhteisrahoitusmääriä kaikissa tapauksissa, joissa teknistä apua annetaan jäsenvaltion pyynnöstä.
  Jos tällainen teknisen avun toimenpide toteutetaan komission aloitteesta, koska se hyödyttäisi useampaa kuin yhtä jäsenvaltiota, toimenpide voidaan poikkeuksellisesti rahoittaa jopa sataprosenttisesti. |
| --- | --- |

52.

Ohjelmien sisällä voidaan suunnitella erityisiä teknisen avun toimenpiteitä etenkin yhteisten rakenteiden luomiseksi ja kehittämiseksi. Tältä osin sovelletaan yleisasetuksen 29 artiklan mukaisesti tavanomaisia yhteisrahoitusmääriä kaikissa tapauksissa, joissa teknistä apua annetaan jäsenvaltion pyynnöstä.

Jos tällainen teknisen avun toimenpide toteutetaan komission aloitteesta, koska se hyödyttäisi useampaa kuin yhtä jäsenvaltiota, toimenpide voidaan poikkeuksellisesti rahoittaa jopa sataprosenttisesti.

| 53. | Kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtamisen lisäämiseksi erityisesti sellaisten verkottumistoimien avulla, jotka liittyvät Interreg III -aloitteen ohjelmalohkoihin A, B ja C, voidaan käyttää enintään 47 miljoonaa euroa.
  Tavanomaisia yhteisrahoitusmääriä sovelletaan, jos jäsenvaltiot pyytävät tällaisten toimenpiteiden toteuttamista.
  Jos tällaiset toimenpiteet kuitenkin toteutetaan komission aloitteesta, ne voidaan rahoittaa jopa sataprosenttisesti.
  Komissio on hyväksynyt Interact-tukiohjelman rajat ylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä varten. Interact-ohjelman tehtävät ovat seuraavat:






  — | Interreg III -aloitteen toimia koskevien kokemusten ja hyvien käytäntöjen yhteensovittaminen ja vaihtaminen yhteisön tasolla, |
| --- | --- | --- |

53.

Kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtamisen lisäämiseksi erityisesti sellaisten verkottumistoimien avulla, jotka liittyvät Interreg III -aloitteen ohjelmalohkoihin A, B ja C, voidaan käyttää enintään 47 miljoonaa euroa.

Tavanomaisia yhteisrahoitusmääriä sovelletaan, jos jäsenvaltiot pyytävät tällaisten toimenpiteiden toteuttamista.

Jos tällaiset toimenpiteet kuitenkin toteutetaan komission aloitteesta, ne voidaan rahoittaa jopa sataprosenttisesti.

Komissio on hyväksynyt Interact-tukiohjelman rajat ylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä varten. Interact-ohjelman tehtävät ovat seuraavat:

—

Interreg III -aloitteen toimia koskevien kokemusten ja hyvien käytäntöjen yhteensovittaminen ja vaihtaminen yhteisön tasolla,

| — | tekninen apu sekä ohjelmatyötä, seurantaa ja hallintoa koskevien yhteisten rakenteiden luominen ja lujittaminen, |
| --- | --- |

—

tekninen apu sekä ohjelmatyötä, seurantaa ja hallintoa koskevien yhteisten rakenteiden luominen ja lujittaminen,

| — | alueiden välisen yhteistyön yhteensovittaminen. Tiedonkeruu hyväksytyistä hankkeista (hankkeiden kaksinkertaisen rahoituksen välttämiseksi ja yhteisvaikutuksen lisäämiseksi) ja niiden toteuttaminen, |
| --- | --- |

—

alueiden välisen yhteistyön yhteensovittaminen. Tiedonkeruu hyväksytyistä hankkeista (hankkeiden kaksinkertaisen rahoituksen välttämiseksi ja yhteisvaikutuksen lisäämiseksi) ja niiden toteuttaminen,

| — | julkaisut, tietokannat ja Internet-sivut. |
| --- | --- |

—

julkaisut, tietokannat ja Internet-sivut.

| 54. | Komission aloitteesta annettava sataprosenttinen rahoitus, joka myönnetään 53 kohdan kolmannessa alakohdassa ja 52 kohdan toisessa alakohdassa kuvatulle kahdentyyppiselle tekniselle avulle, saa olla enintään 2 prosenttia 48 kohdassa vahvistetusta EAKR:n kokonaisosuudesta. |
| --- | --- |

54.

Komission aloitteesta annettava sataprosenttinen rahoitus, joka myönnetään 53 kohdan kolmannessa alakohdassa ja 52 kohdan toisessa alakohdassa kuvatulle kahdentyyppiselle tekniselle avulle, saa olla enintään 2 prosenttia 48 kohdassa vahvistetusta EAKR:n kokonaisosuudesta.

IX   KIRJEENVAIHTO

| 55. | Komissio pyytää jäsenvaltioita ja nimettyjä alueviranomaisia, tarvittaessa yhteisymmärryksessä asianomaisten kolmansien maiden kanssa, esittämään yksityiskohtaisia ehdotuksia Interreg III -aloitteen mukaisista yhteisöaloiteohjelmista. |
| --- | --- |

55.

Komissio pyytää jäsenvaltioita ja nimettyjä alueviranomaisia, tarvittaessa yhteisymmärryksessä asianomaisten kolmansien maiden kanssa, esittämään yksityiskohtaisia ehdotuksia Interreg III -aloitteen mukaisista yhteisöaloiteohjelmista.

| 56. | Tähän ehdotukseen liittyvä kirjeenvaihto on lähetettävä osoitteeseen:





  Directorate-General for Regional Policy |
| --- | --- |
| Commission of the European Communities |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

56.

Tähän ehdotukseen liittyvä kirjeenvaihto on lähetettävä osoitteeseen:

Directorate-General for Regional Policy

Commission of the European Communities

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33).

(2)  EYVL C 141, 15.5.2001, s. 2.

(3)  Komission tiedonanto Euroopan alueen sopusointuiseen ja tasapainoiseen kehittämiseen tähtäävää Euroopan laajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen muuttamisesta — Interreg III (2001/C 239/03), EYVL C 239, 25.8.2001, s. 4.

(4)  EYVL L 374, 31.12.1988, s. 15.

(5)  EYVL L 213, 13.8.1999, s. 1.

(6)  http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/communic/wider/wider_en.pdf

(7)  Komission tiedonanto KOM(2003) 104, 11.3.2003.

(8)  Komission tiedonanto 97/C 285/10 Eurooppalaisten taloudellisten etuyhtymien (ETEY) osallistumisesta julkisiin hankintoihin ja julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin, EYVL C 285, 20.9.1997, s. 17.

(9)  http://europa.eu.int/comm/regional_policy/interreg3/doc/pdf/neighbour_guidance.pdf

(10)  EYVL L 345, 19.12.1998, s. 49. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1822/2003, 16 päivänä lokakuuta 2003, (EUVL L 267, 17.10.2003, s. 9).

(11)  EYVL L 161, 26.6.1999, s. 73.

(12)  EYVL L 161, 26.6.1999, s. 68.

---

kleLIITE I

OHJELMALOHKO A: TUKIKELPOISET ALUEET

BELGIË/BELGIQUE

| | Antwerpen (Arr) |
| --- | --- |

Antwerpen (Arr)

| | Arlon |
| --- | --- |

Arlon

| | Ath |
| --- | --- |

Ath

| | Bastogne |
| --- | --- |

Bastogne

| | Brugge |
| --- | --- |

Brugge

| | Dinant |
| --- | --- |

Dinant

| | Eeklo |
| --- | --- |

Eeklo

| | Gent (Arr) |
| --- | --- |

Gent (Arr)

| | Ieper |
| --- | --- |

Ieper

| | Kortrijk |
| --- | --- |

Kortrijk

| | Liège (Arr) |
| --- | --- |

Liège (Arr)

| | Maaseik |
| --- | --- |

Maaseik

| | Mons |
| --- | --- |

Mons

| | Mouscron |
| --- | --- |

Mouscron

| | Neufchâteau |
| --- | --- |

Neufchâteau

| | Philippeville |
| --- | --- |

Philippeville

| | Sint-Niklaas |
| --- | --- |

Sint-Niklaas

| | Thuin |
| --- | --- |

Thuin

| | Tongeren |
| --- | --- |

Tongeren

| | Tournai |
| --- | --- |

Tournai

| | Turnhout |
| --- | --- |

Turnhout

| | Verviers |
| --- | --- |

Verviers

| | Veurne |
| --- | --- |

Veurne

| | Virton |
| --- | --- |

Virton

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Jihočeský |
| --- | --- |

Jihočeský

| | Plzeňsky |
| --- | --- |

Plzeňsky

| | Karlovarský |
| --- | --- |

Karlovarský

| | Ústecký |
| --- | --- |

Ústecký

| | Liberecký |
| --- | --- |

Liberecký

| | Královehradecký |
| --- | --- |

Královehradecký

| | Pardubický |
| --- | --- |

Pardubický

| | Vysočina |
| --- | --- |

Vysočina

| | Jihomoravský |
| --- | --- |

Jihomoravský

| | Olomoucký |
| --- | --- |

Olomoucký

| | Zlínský |
| --- | --- |

Zlínský

| | Moravskoslezský |
| --- | --- |

Moravskoslezský

DANMARK

| | Bornholms Amtskommune |
| --- | --- |

Bornholms Amtskommune

| | Frederiksborg Amtskommune |
| --- | --- |

Frederiksborg Amtskommune

| | Fyns Amtskommune |
| --- | --- |

Fyns Amtskommune

| | København og Frederiksberg Kommuner |
| --- | --- |

København og Frederiksberg Kommuner

| | Københavns Amtskommune |
| --- | --- |

Københavns Amtskommune

| | Roskilde Amtskommune |
| --- | --- |

Roskilde Amtskommune

| | Sønderjyllands Amtskommune |
| --- | --- |

Sønderjyllands Amtskommune

| | Storstrøms Amtskommune |
| --- | --- |

Storstrøms Amtskommune

BR DEUTSCHLAND

| | Aachen, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Aachen, Kreisfreie Stadt

| | Aachen, Landkreis |
| --- | --- |

Aachen, Landkreis

| | Altötting |
| --- | --- |

Altötting

| | Annaberg |
| --- | --- |

Annaberg

| | Aue-Schwarzenberg |
| --- | --- |

Aue-Schwarzenberg

| | Aurich |
| --- | --- |

Aurich

| | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| --- | --- |

Bad Tölz-Wolfratshausen

| | Baden-Baden, Stadtkreis |
| --- | --- |

Baden-Baden, Stadtkreis

| | Barnim |
| --- | --- |

Barnim

| | Bautzen |
| --- | --- |

Bautzen

| | Berchtesgadener Land |
| --- | --- |

Berchtesgadener Land

| | Bitburg-Prüm |
| --- | --- |

Bitburg-Prüm

| | Bodenseekreis |
| --- | --- |

Bodenseekreis

| | Borken |
| --- | --- |

Borken

| | Breisgau-Hochschwarzwald |
| --- | --- |

Breisgau-Hochschwarzwald

| | Cham |
| --- | --- |

Cham

| | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Cottbus, Kreisfreie Stadt

| | Daun |
| --- | --- |

Daun

| | Düren |
| --- | --- |

Düren

| | Emden, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Emden, Kreisfreie Stadt

| | Emmendingen |
| --- | --- |

Emmendingen

| | Emsland |
| --- | --- |

Emsland

| | Euskirchen |
| --- | --- |

Euskirchen

| | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Flensburg, Kreisfreie Stadt

| | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

| | Freiberg |
| --- | --- |

Freiberg

| | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| --- | --- |

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

| | Freyung-Grafenau |
| --- | --- |

Freyung-Grafenau

| | Garmisch-Partenkirchen |
| --- | --- |

Garmisch-Partenkirchen

| | Germersheim |
| --- | --- |

Germersheim

| | Görlitz, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Görlitz, Kreisfreie Stadt

| | Grafschaft Bentheim |
| --- | --- |

Grafschaft Bentheim

| | Greifswald, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Greifswald, Kreisfreie Stadt

| | Heinsberg |
| --- | --- |

Heinsberg

| | Hof, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Hof, Kreisfreie Stadt

| | Hof, Landkreis |
| --- | --- |

Hof, Landkreis

| | Karlsruhe, Landkreis |
| --- | --- |

Karlsruhe, Landkreis

| | Karlsruhe, Stadtkreis |
| --- | --- |

Karlsruhe, Stadtkreis

| | Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

| | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

| | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kiel, Kreisfreie Stadt

| | Kleve |
| --- | --- |

Kleve

| | Konstanz |
| --- | --- |

Konstanz

| | Landau in der Pfalz |
| --- | --- |

Landau in der Pfalz

| | Leer |
| --- | --- |

Leer

| | Lindau-Bodensee |
| --- | --- |

Lindau-Bodensee

| | Löbau-Zittau |
| --- | --- |

Löbau-Zittau

| | Lörrach |
| --- | --- |

Lörrach

| | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Lübeck, Kreisfreie Stadt

| | Märkisch-Oderland |
| --- | --- |

Märkisch-Oderland

| | Merzig-Wadern |
| --- | --- |

Merzig-Wadern

| | Miesbach |
| --- | --- |

Miesbach

| | Mittlerer Erzgebirgskreis |
| --- | --- |

Mittlerer Erzgebirgskreis

| | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

| | Neustadt an der Waldnaab |
| --- | --- |

Neustadt an der Waldnaab

| | Niederschlesischer Oberlausitzkreis |
| --- | --- |

Niederschlesischer Oberlausitzkreis

| | Nordfriesland |
| --- | --- |

Nordfriesland

| | Oberallgäu |
| --- | --- |

Oberallgäu

| | Oder-Spree |
| --- | --- |

Oder-Spree

| | Ortenaukreis |
| --- | --- |

Ortenaukreis

| | Ostallgäu |
| --- | --- |

Ostallgäu

| | Ostholstein |
| --- | --- |

Ostholstein

| | Ostvorpommern |
| --- | --- |

Ostvorpommern

| | Passau, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Passau, Kreisfreie Stadt

| | Passau, Landkreis |
| --- | --- |

Passau, Landkreis

| | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

| | Plauen, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Plauen, Kreisfreie Stadt

| | Plön |
| --- | --- |

Plön

| | Rastatt |
| --- | --- |

Rastatt

| | Regen |
| --- | --- |

Regen

| | Rendsburg-Eckernförde |
| --- | --- |

Rendsburg-Eckernförde

| | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

| | Rosenheim, Landkreis |
| --- | --- |

Rosenheim, Landkreis

| | Rottal-Inn |
| --- | --- |

Rottal-Inn

| | Saarbrücken, Stadtverband |
| --- | --- |

Saarbrücken, Stadtverband

| | Saarlouis |
| --- | --- |

Saarlouis

| | Saar-Pfalz-Kreis |
| --- | --- |

Saar-Pfalz-Kreis

| | Sächsische Schweiz |
| --- | --- |

Sächsische Schweiz

| | Schleswig-Flensburg |
| --- | --- |

Schleswig-Flensburg

| | Schwandorf |
| --- | --- |

Schwandorf

| | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| --- | --- |

Schwarzwald-Baar-Kreis

| | Spree-Neiße |
| --- | --- |

Spree-Neiße

| | Steinfurt |
| --- | --- |

Steinfurt

| | Südliche Weinstraße |
| --- | --- |

Südliche Weinstraße

| | Südwestpfalz |
| --- | --- |

Südwestpfalz

| | Tirschenreuth |
| --- | --- |

Tirschenreuth

| | Traunstein |
| --- | --- |

Traunstein

| | Trier, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Trier, Kreisfreie Stadt

| | Trier-Saarburg |
| --- | --- |

Trier-Saarburg

| | Uckermark |
| --- | --- |

Uckermark

| | Ücker-Randow |
| --- | --- |

Ücker-Randow

| | Viersen |
| --- | --- |

Viersen

| | Vogtlandkreis |
| --- | --- |

Vogtlandkreis

| | Waldshut |
| --- | --- |

Waldshut

| | Weiden in der Opf, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Weiden in der Opf, Kreisfreie Stadt

| | Weißeritzkreis |
| --- | --- |

Weißeritzkreis

| | Wesel |
| --- | --- |

Wesel

| | Wunsiedel im Fichtelgebirge |
| --- | --- |

Wunsiedel im Fichtelgebirge

| | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

ELLAS

| | Achaia |
| --- | --- |

Achaia

| | Aitoloakarnania |
| --- | --- |

Aitoloakarnania

| | Chania |
| --- | --- |

Chania

| | Chios |
| --- | --- |

Chios

| | Dodekanisos |
| --- | --- |

Dodekanisos

| | Drama |
| --- | --- |

Drama

| | Evros |
| --- | --- |

Evros

| | Florina |
| --- | --- |

Florina

| | Ioannina |
| --- | --- |

Ioannina

| | Irakleio |
| --- | --- |

Irakleio

| | Kastoria |
| --- | --- |

Kastoria

| | Kavala |
| --- | --- |

Kavala

| | Kefallinia |
| --- | --- |

Kefallinia

| | Kerkyra |
| --- | --- |

Kerkyra

| | Kilkis |
| --- | --- |

Kilkis

| | Lasithi |
| --- | --- |

Lasithi

| | Lefkada |
| --- | --- |

Lefkada

| | Lesvos |
| --- | --- |

Lesvos

| | Pella |
| --- | --- |

Pella

| | Preveza |
| --- | --- |

Preveza

| | Rethymni |
| --- | --- |

Rethymni

| | Rodopi |
| --- | --- |

Rodopi

| | Samos |
| --- | --- |

Samos

| | Serres |
| --- | --- |

Serres

| | Thesprotia |
| --- | --- |

Thesprotia

| | Thessaloniki |
| --- | --- |

Thessaloniki

| | Xanthi |
| --- | --- |

Xanthi

| | Zakinthos |
| --- | --- |

Zakinthos

ESPAÑA

| | Badajoz |
| --- | --- |

Badajoz

| | Cáceres |
| --- | --- |

Cáceres

| | Cádiz |
| --- | --- |

Cádiz

| | Ceuta |
| --- | --- |

Ceuta

| | Girona |
| --- | --- |

Girona

| | Guipúzcoa |
| --- | --- |

Guipúzcoa

| | Huelva |
| --- | --- |

Huelva

| | Huesca |
| --- | --- |

Huesca

| | Lleida |
| --- | --- |

Lleida

| | Málaga |
| --- | --- |

Málaga

| | Melilla |
| --- | --- |

Melilla

| | Navarra |
| --- | --- |

Navarra

| | Ourense |
| --- | --- |

Ourense

| | Pontevedra |
| --- | --- |

Pontevedra

| | Salamanca |
| --- | --- |

Salamanca

| | Zamora |
| --- | --- |

Zamora

EESTI

| | Kirde-Eesti |
| --- | --- |

Kirde-Eesti

| | Kesk-Eesti |
| --- | --- |

Kesk-Eesti

| | Lääne-Eesti |
| --- | --- |

Lääne-Eesti

| | Lõuna-Eesti |
| --- | --- |

Lõuna-Eesti

| | Põhja-Eesti |
| --- | --- |

Põhja-Eesti

FRANCE

| | Ain |
| --- | --- |

Ain

| | Aisne |
| --- | --- |

Aisne

| | Alpes-de-Haute-Provence |
| --- | --- |

Alpes-de-Haute-Provence

| | Alpes-Maritimes |
| --- | --- |

Alpes-Maritimes

| | Ardennes |
| --- | --- |

Ardennes

| | Ariège |
| --- | --- |

Ariège

| | Bas-Rhin |
| --- | --- |

Bas-Rhin

| | Corse du Sud |
| --- | --- |

Corse du Sud

| | Doubs |
| --- | --- |

Doubs

| | Haut-Rhin |
| --- | --- |

Haut-Rhin

| | Haute-Corse |
| --- | --- |

Haute-Corse

| | Haute-Garonne |
| --- | --- |

Haute-Garonne

| | Haute-Pyrénées |
| --- | --- |

Haute-Pyrénées

| | Haute-Savoie |
| --- | --- |

Haute-Savoie

| | Hautes-Alpes |
| --- | --- |

Hautes-Alpes

| | Jura |
| --- | --- |

Jura

| | Meurthe-et-Moselle |
| --- | --- |

Meurthe-et-Moselle

| | Meuse |
| --- | --- |

Meuse

| | Moselle |
| --- | --- |

Moselle

| | Nord |
| --- | --- |

Nord

| | Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Pas-de-Calais

| | Pyrénées-Atlantiques |
| --- | --- |

Pyrénées-Atlantiques

| | Pyrénées-Orientales |
| --- | --- |

Pyrénées-Orientales

| | Savoie |
| --- | --- |

Savoie

| | Seine-Maritime |
| --- | --- |

Seine-Maritime

| | Somme |
| --- | --- |

Somme

| | Territoire de Belfort |
| --- | --- |

Territoire de Belfort

MAGYARORSZAG

| | Bács-Kiskun |
| --- | --- |

Bács-Kiskun

| | Békés |
| --- | --- |

Békés

| | Baranya |
| --- | --- |

Baranya

| | Budapest |
| --- | --- |

Budapest

| | Borsod-Abaúj-Zemplén Csongrád |
| --- | --- |

Borsod-Abaúj-Zemplén Csongrád

| | Győr-Moson-Sopron |
| --- | --- |

Győr-Moson-Sopron

| | Hajdú-Bihar |
| --- | --- |

Hajdú-Bihar

| | Heves |
| --- | --- |

Heves

| | Komárom-Esztergom |
| --- | --- |

Komárom-Esztergom

| | Pest |
| --- | --- |

Pest

| | Nógrád |
| --- | --- |

Nógrád

| | Somogy |
| --- | --- |

Somogy

| | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| --- | --- |

Szabolcs-Szatmár-Bereg

| | Vas |
| --- | --- |

Vas

| | Zala |
| --- | --- |

Zala

IRELAND

| | Border |
| --- | --- |

Border

| | Dublin |
| --- | --- |

Dublin

| | Mid-East |
| --- | --- |

Mid-East

| | South-East |
| --- | --- |

South-East

ITALIA

| | Agrigento |
| --- | --- |

Agrigento

| | Ancona |
| --- | --- |

Ancona

| | Ascoli Piceno |
| --- | --- |

Ascoli Piceno

| | Bari |
| --- | --- |

Bari

| | Belluno |
| --- | --- |

Belluno

| | Biella |
| --- | --- |

Biella

| | Bolzano-Bozen |
| --- | --- |

Bolzano-Bozen

| | Brindisi |
| --- | --- |

Brindisi

| | Campobasso |
| --- | --- |

Campobasso

| | Caltanisetta |
| --- | --- |

Caltanisetta

| | Chieti |
| --- | --- |

Chieti

| | Como |
| --- | --- |

Como

| | Cuneo |
| --- | --- |

Cuneo

| | Ferrara |
| --- | --- |

Ferrara

| | Foggia |
| --- | --- |

Foggia

| | Forlì - Cesena |
| --- | --- |

Forlì - Cesena

| | Gorizia |
| --- | --- |

Gorizia

| | Imperia |
| --- | --- |

Imperia

| | Lecce |
| --- | --- |

Lecce

| | Lecco |
| --- | --- |

Lecco

| | Livorno |
| --- | --- |

Livorno

| | Macerata |
| --- | --- |

Macerata

| | Novara |
| --- | --- |

Novara

| | Pesaro e Urbino |
| --- | --- |

Pesaro e Urbino

| | Pescara |
| --- | --- |

Pescara

| | Ravenna |
| --- | --- |

Ravenna

| | Ragusa |
| --- | --- |

Ragusa

| | Rimini |
| --- | --- |

Rimini

| | Rovigo |
| --- | --- |

Rovigo

| | Sassari |
| --- | --- |

Sassari

| | Siracusa |
| --- | --- |

Siracusa

| | Sondrio |
| --- | --- |

Sondrio

| | Teramo |
| --- | --- |

Teramo

| | Torino |
| --- | --- |

Torino

| | Trieste |
| --- | --- |

Trieste

| | Trapani |
| --- | --- |

Trapani

| | Udine |
| --- | --- |

Udine

| | Valle d'Aosta |
| --- | --- |

Valle d'Aosta

| | Varese |
| --- | --- |

Varese

| | Venezia |
| --- | --- |

Venezia

| | Verbano-Cusio-Ossola |
| --- | --- |

Verbano-Cusio-Ossola

| | Vercelli |
| --- | --- |

Vercelli

LUXEMBOURG (G.D.)

Luxembourg (Grand-Duché)

LATVIJA

| | Kurzeme |
| --- | --- |

Kurzeme

| | Latgale |
| --- | --- |

Latgale

| | Rīga |
| --- | --- |

Rīga

| | Vidzeme |
| --- | --- |

Vidzeme

| | Zemgale |
| --- | --- |

Zemgale

LIETUVA

| | Alytaus |
| --- | --- |

Alytaus

| | Klaipédos |
| --- | --- |

Klaipédos

| | Marijampolės |
| --- | --- |

Marijampolės

| | Panevéžio |
| --- | --- |

Panevéžio

| | Šiaulių |
| --- | --- |

Šiaulių

| | Tauragés |
| --- | --- |

Tauragés

| | Telšių |
| --- | --- |

Telšių

| | Utenos |
| --- | --- |

Utenos

| | Vilniaus |
| --- | --- |

Vilniaus

KYPROS

Kypros

MALTA

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Gozo - Comino |
| --- | --- |

Gozo - Comino

NEDERLAND

| | Achterhoek |
| --- | --- |

Achterhoek

| | Arnhem-Nijmegen |
| --- | --- |

Arnhem-Nijmegen

| | Delfzijl en omgeving |
| --- | --- |

Delfzijl en omgeving

| | Midden-Limburg |
| --- | --- |

Midden-Limburg

| | Midden-Noord-Brabant |
| --- | --- |

Midden-Noord-Brabant

| | Noord-Limburg |
| --- | --- |

Noord-Limburg

| | Noord-Overijssel |
| --- | --- |

Noord-Overijssel

| | Oost-Groningen |
| --- | --- |

Oost-Groningen

| | Overig Groningen |
| --- | --- |

Overig Groningen

| | Overig Zeeland |
| --- | --- |

Overig Zeeland

| | Twente |
| --- | --- |

Twente

| | West-Noord-Brabant |
| --- | --- |

West-Noord-Brabant

| | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| --- | --- |

Zeeuwsch-Vlaanderen

| | Zuid-Limburg |
| --- | --- |

Zuid-Limburg

| | Zuidoost-Drenthe |
| --- | --- |

Zuidoost-Drenthe

| | Zuidoost-Noord-Brabant |
| --- | --- |

Zuidoost-Noord-Brabant

ÖSTERREICH

| | Außerfern |
| --- | --- |

Außerfern

| | Bludenz-Bregenzer Wald |
| --- | --- |

Bludenz-Bregenzer Wald

| | Innsbruck |
| --- | --- |

Innsbruck

| | Innviertel |
| --- | --- |

Innviertel

| | Klagenfurt-Villach |
| --- | --- |

Klagenfurt-Villach

| | Mittelburgenland |
| --- | --- |

Mittelburgenland

| | Mühlviertel |
| --- | --- |

Mühlviertel

| | Nordburgenland |
| --- | --- |

Nordburgenland

| | Oberkärnten |
| --- | --- |

Oberkärnten

| | Oststeiermark |
| --- | --- |

Oststeiermark

| | Osttirol |
| --- | --- |

Osttirol

| | Pinzgau-Pongau |
| --- | --- |

Pinzgau-Pongau

| | Rheintal-Bodenseegebiet |
| --- | --- |

Rheintal-Bodenseegebiet

| | Salzburg und Umgebung |
| --- | --- |

Salzburg und Umgebung

| | Südburgenland |
| --- | --- |

Südburgenland

| | Tiroler Oberland |
| --- | --- |

Tiroler Oberland

| | Tiroler Unterland |
| --- | --- |

Tiroler Unterland

| | Unterkärnten |
| --- | --- |

Unterkärnten

| | Waldviertel |
| --- | --- |

Waldviertel

| | Weinviertel |
| --- | --- |

Weinviertel

| | West- und Südsteiermark |
| --- | --- |

West- und Südsteiermark

| | Wien (cooperation with the Czech Republic, Slovakia and Hungary) |
| --- | --- |

Wien (cooperation with the Czech Republic, Slovakia and Hungary)

| | Wiener Umland/Nordteil (cooperation with the Czech Republic and Slovakia) |
| --- | --- |

Wiener Umland/Nordteil (cooperation with the Czech Republic and Slovakia)

| | Wiener Umland/Südteil (cooperation with Slovakia and Hungary) |
| --- | --- |

Wiener Umland/Südteil (cooperation with Slovakia and Hungary)

POLSKA

| | Jeleniogórsko-wałbrzyski |
| --- | --- |

Jeleniogórsko-wałbrzyski

| | Bialskopodlaski |
| --- | --- |

Bialskopodlaski

| | Chełmsko-zamojski Gorzowski |
| --- | --- |

Chełmsko-zamojski Gorzowski

| | Zielonogórski |
| --- | --- |

Zielonogórski

| | Nowosądecki |
| --- | --- |

Nowosądecki

| | Ostrolecko-siedlecki |
| --- | --- |

Ostrolecko-siedlecki

| | Opolski |
| --- | --- |

Opolski

| | Krośnieńsko-przemyski |
| --- | --- |

Krośnieńsko-przemyski

| | Białostocko-suwalski |
| --- | --- |

Białostocko-suwalski

| | Łomżyński |
| --- | --- |

Łomżyński

| | Gdański |
| --- | --- |

Gdański

| | Gdańsk-Gdynia-Sopot |
| --- | --- |

Gdańsk-Gdynia-Sopot

| | Bielsko-bialski |
| --- | --- |

Bielsko-bialski

| | Rybnicko – Jastrzębski |
| --- | --- |

Rybnicko – Jastrzębski

| | Elbląski |
| --- | --- |

Elbląski

| | Olsztyński |
| --- | --- |

Olsztyński

| | Ełcki |
| --- | --- |

Ełcki

| | Szczeciński |
| --- | --- |

Szczeciński

PORTUGAL

| | Alentejo Central |
| --- | --- |

Alentejo Central

| | Algarve |
| --- | --- |

Algarve

| | Alto Alentejo |
| --- | --- |

Alto Alentejo

| | Alto Tras-Os-Montes |
| --- | --- |

Alto Tras-Os-Montes

| | Baixo Alentejo |
| --- | --- |

Baixo Alentejo

| | Beira Interior Norte |
| --- | --- |

Beira Interior Norte

| | Beira Interior Sud |
| --- | --- |

Beira Interior Sud

| | Cavado |
| --- | --- |

Cavado

| | Douro |
| --- | --- |

Douro

| | Minho-Lima |
| --- | --- |

Minho-Lima

SLOVENIJA

| | Pomurska |
| --- | --- |

Pomurska

| | Podravska |
| --- | --- |

Podravska

| | Koroška |
| --- | --- |

Koroška

| | Savinjska |
| --- | --- |

Savinjska

| | Spodnjeposavska |
| --- | --- |

Spodnjeposavska

| | Gorenjska |
| --- | --- |

Gorenjska

| | Notranjsko-kraška Goriška |
| --- | --- |

Notranjsko-kraška Goriška

| | Obalno- kraška |
| --- | --- |

Obalno- kraška

| | Jugovzhodna Slovenija |
| --- | --- |

Jugovzhodna Slovenija

| | Osrednjeslovenska |
| --- | --- |

Osrednjeslovenska

SLOVENSKÁ

| | Bratislavský kraj |
| --- | --- |

Bratislavský kraj

| | Trnavský kraj |
| --- | --- |

Trnavský kraj

| | Trenčanský kraj |
| --- | --- |

Trenčanský kraj

| | Nitrianský kraj |
| --- | --- |

Nitrianský kraj

| | Žilinský kraj |
| --- | --- |

Žilinský kraj

| | Banskobystrický kraj |
| --- | --- |

Banskobystrický kraj

| | Prešovský kraj |
| --- | --- |

Prešovský kraj

| | Košický kraj |
| --- | --- |

Košický kraj

SUOMI/FINLAND

| | Åland |
| --- | --- |

Åland

| | Etelä-Karjala |
| --- | --- |

Etelä-Karjala

| | Etelä-Savo |
| --- | --- |

Etelä-Savo

| | Itä-Uusimaa |
| --- | --- |

Itä-Uusimaa

| | Kainuu |
| --- | --- |

Kainuu

| | Keski-Pohjanmaa |
| --- | --- |

Keski-Pohjanmaa

| | Kymenlaakso |
| --- | --- |

Kymenlaakso

| | Lappi |
| --- | --- |

Lappi

| | Pohjanmaa |
| --- | --- |

Pohjanmaa

| | Pohjois-Karjala |
| --- | --- |

Pohjois-Karjala

| | Pohjois-Pohjanmaa |
| --- | --- |

Pohjois-Pohjanmaa

| | Uusimaa |
| --- | --- |

Uusimaa

| | Varsinais-Suomi |
| --- | --- |

Varsinais-Suomi

SVERIGE

| | Dalarnas Län |
| --- | --- |

Dalarnas Län

| | Jämtlands Län |
| --- | --- |

Jämtlands Län

| | Norrbottens Län |
| --- | --- |

Norrbottens Län

| | Skåne Län |
| --- | --- |

Skåne Län

| | Stockholms Län |
| --- | --- |

Stockholms Län

| | Värmlands Län |
| --- | --- |

Värmlands Län

| | Västerbottens Län |
| --- | --- |

Västerbottens Län

| | Västra Götalands Län |
| --- | --- |

Västra Götalands Län

UNITED KINGDOM

| | Brighton & Hove |
| --- | --- |

Brighton & Hove

| | Conwy & Denbighshire
  — (only that part eligible under Interreg IIA) |
| --- | --- |

Conwy & Denbighshire

— (only that part eligible under Interreg IIA)

| | East of Northern Ireland |
| --- | --- |

East of Northern Ireland

| | East Sussex CC |
| --- | --- |

East Sussex CC

| | Gibraltar |
| --- | --- |

Gibraltar

| | Gwynedd |
| --- | --- |

Gwynedd

| | Isle of Anglesey |
| --- | --- |

Isle of Anglesey

| | Kent CC |
| --- | --- |

Kent CC

| | Medway Towns |
| --- | --- |

Medway Towns

| | North of Northern Ireland |
| --- | --- |

North of Northern Ireland

| | South West Wales |
| --- | --- |

South West Wales

| | West and South of Northern Ireland |
| --- | --- |

West and South of Northern Ireland

---

LIITE II

OHJELMALOHKO A:

OHJEELLINEN LUETTELO ENSISIJAISISTA ALOISTA JA TUKIKELPOISISTA TOIMENPITEISTÄ

Kuten yleisasetuksessa säädetään, kaikkien EAKR:sta osarahoitettujen toimien on kuuluttava rakennerahastojen soveltamisalaan ja niiden on oltava menojen tukikelpoisuutta koskevien sääntöjen mukaisia. Niiden on myös oltava yhteisön lainsäädännön ja politiikkojen mukaisia, kilpailusäännöt mukaan luettuina.

1.   Kaupunkien, maaseudun ja rannikkoalueiden kehittäminen

Laaditaan analyysi rajaseutualueesta.

Valmistellaan suuntaviivat ja suunnitellaan yhteisesti hallinto alueelle, johon rajaseutualueet kuuluvat yhtenäisenä maantieteellisenä alueena (luonnononnettomuuksien ja teknologisten katastrofien ehkäisy mukaan luettuna).

Edistetään monialaisia puitteita maankäytössä.

Suunnitellaan ja suojellaan rajaseutualueita varsinkin yhteisön kannalta merkittävillä alueilla, joista voidaan mainita Natura 2000 -alueet.

—   Kaupunkien kehittäminen:

Laaditaan yhteiset suuntaviivat sellaisten alueiden suunnittelua ja hallintoa varten, jotka sijaitsevat rajojen lähellä taajamien välillä. Erityisesti kiinnitetään huomiota periaatteisiin ja suuntaviivoihin, jotka esitetään komission tiedonannossa ”Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys” (KOM(98) 605 lopullinen).

Edistetään kaupunki- ja maaseutualueiden välistä yhteistyötä kestävää kehitystä varten.

Kunnostetaan ja kehitetään kaupunkien historiallisesti arvokkaita keskusta-alueita rajat ylittävää strategiaa hyödyntäen (asumista lukuun ottamatta).

Suunnitellaan rajaseutujen teollisuusalueita.

—   Maaseudun kehittäminen:

Suunnitellaan maatalousmaan rajat ylittävää käyttöä ja muita rajat ylittäviä parannuksia maan omistusoikeuteen.

Monipuolistetaan toimintoja uusien työllisyysmahdollisuuksien edistämiseksi tai maaseutuväestön lisätulojen synnyttämiseksi.

Edistetään rajat ylittävää maaseudun kehittämistä varsinkin markkinoimalla ja edistämällä laatutuotteita, kannustamalla matkailu- ja käsityötoimia, parantamalla elinolosuhteita sekä uudistamalla ja kehittämällä kyliä ja säilyttämällä maaseudun perintöä. Lisäksi voidaan kehittää ja säilyttää joitakin suojeltuja rajaseutualueita.

Parannetaan rajaseutujen metsävarojen tilaa, edistetään kestävää kehittämistä ja säilyttämistä ja laajennetaan rajaseutujen metsäalueita. Tässä sovelletaan EMOTR:n tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen VIII lukua (luonnonkatastrofien ehkäiseminen vuoristoalueilla mukaan luettuna).

—   Rannikkoseudun kehittäminen:

Valmistellaan yhteiset suuntaviivat rannikkoalueiden suunnittelua ja hallintoa varten.

Suojellaan rannikkoympäristöä ehkäisyn ja valvonnan avulla, kunnostetaan pilaantunutta ympäristöä, järjestetään jätehuolto ja luodaan ja/tai hyödynnetään yhteisesti resursseja sekä infrastruktuuria (jäteveden käsittely mukaan luettuna).

Vaalitaan vesivarojen laatua maalla ja merellä rannikkoalueilla.

2.   Yrittäjähengen, pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) ja matkailun kehittäminen sekä paikalliset kehittämis- ja työllisyysaloitteet

—   Yrittäjähenki ja pk-yritykset:

Kehitetään pk-yritysten rajat ylittäviä taloudellisia suhdeverkostoja, jotta voitaisiin luoda kaupallisia, ammatillisia tai rajat ylittäviä kehitysorganisaatioita. Tarkoituksena on parantaa yhteistyötä, tiedotusta, johtotaitojen siirtoa, teknologiaa, tutkimustoimintaa ja markkinatutkimuksia.

Tuetaan ja kannustetaan pk-yritysten kehittämistä investointituella.

Parannetaan rahoituksen, luoton ja yrityspalvelujen saatavuutta yli rajojen.

Kehitetään soveliaita rajat ylittäviä rahoitusvälineitä.

Edellä mainittujen organisaatioiden operationaaliset menot voidaan rahoittaa osittain enintään kolme vuotta kestävän aloitusvaiheen aikana ja porrastetusti.

—   Matkailu:

Kehitetään laadukasta ja ympäristöystävällistä matkailua (maatilamatkailu mukaan luettuna) hankkeilla, jotka koskevat pysyviä työpaikkoja luovien uusien matkailutuotteiden (kulttuurimatkailu, luontomatkailu) investointeja, suunnittelua ja käyttöönottoa.

Toteutetaan markkinointitoimenpiteitä ja markkinointitutkimuksia ja luodaan yhteiset varausjärjestelmät.

—   Paikalliset kehittämis- ja työllisyysaloitteet

Perustetaan paikallisten kehittämis- ja työllisyysaloitteiden naapuripalveluja tai muita aiheita koskevia verkkoja (1).

3.   Työmarkkinoiden yhdentäminen ja sosiaalisen integraation edistäminen

Luodaan ja/tai kehitetään yhtenäiset työmarkkinat rajan molemmin puolin ESR:sta annetun asetuksen 1 artiklassa säädetyn tehtävän mukaisesti. Tässä otetaan huomioon velvoite, joka koskee miesten ja naisten tasa-arvon edistämistä ja työmarkkinaosapuolten osallistumista toimiin.

Jos alueilla on rajat ylittävää Eures-kumppanuusyhteistyötä, jolla pyritään parantamaan rajat ylittävien työmarkkinoiden toimintaa, erityishuomiota kiinnitetään kumppanuutta täydentävien tai tukevien toimien toteuttamiseen. Toimet päätetään yhteisymmärryksessä Eures-verkon paikallisten kumppaneiden kanssa.

Kannustetaan yhteistyötä ammatillisessa koulutuksessa, tutkintojen vastavuoroisessa tunnustamisessa ja eläkeoikeuksien siirtojärjestelmien luomisessa.

Kehitetään rajat ylittäviä alueellisia työllisyyssopimuksia.

Edistetään rajat ylittävää sosiaalista integraatiota.

4.   Yhteistyö tutkimuksessa, teknologisessa kehittämisessä, koulutuksessa, kulttuurissa, viestinnässä, terveydenhuollossa ja väestönsuojelussa

Kannustetaan yhteistyötä tutkimus-, teknologia- ja kehittämiskeskusten välillä, koulutuksessa (peruskoulutuksessa, toisen asteen koulutuksessa, korkeakoulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa), kulttuurin alalla (tiedotusvälineet ja urheilu mukaan luettuina), viestinnässä, terveydenhuollossa ja väestönsuojelussa luomalla ja/tai käyttämällä yhdessä resursseja, instituutioita ja välineitä, jotta edistettäisiin työllisyyttä ja lisättäisiin rajaseutualueiden kilpailukykyä.

Parannetaan paikallisen väestön mahdollisuuksia käyttää näiden alojen palveluita rajojen yli.

Investoidaan koulutukseen ja terveydenhuoltoon, joilla on paikallista ulottuvuutta ja joilla luodaan työpaikkoja.

Kulttuuritapahtumat (näyttelyt, festivaalit) eivät ole tukikelpoisia, jos ne eivät myötävaikuta kestävään yhteistyöhön ja työllisyyteen. Tästä syystä kertaluonteisia tapahtumia ei voida rahoittaa. Säännöllisesti järjestettäviä tapahtumia voidaan tukea vain aloitusvaiheessa. Tukea myönnetään pikemminkin organisatorisiin kuin taiteellisiin kuluihin (tuotanto, töiden ostaminen, taiteilijoiden palkkiot).

Jos hankkeet saavat yhteisrahoitusta näillä aloilla muista yhteisön rahoitusvälineistä, kuten tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmista, Kulttuuri 2000:sta, Media II:sta, Sokrateksesta, Leonardo da Vincistä, Tempuksesta jne., ne eivät voi saada tukea tästä aloitteesta.

5.   Ympäristönsuojelu, energiatehokkuus ja uusiutuvat energianlähteet

Edistetään ympäristönsuojelua ehkäisevällä toiminnalla (luonnononnettomuudet ja teknologiset katastrofit mukaan luettuina), toteutetaan seurantaa, kunnostetaan pilaantunutta ympäristöä, käytetään energiaa rationaalisesti, järjestetään kierrätys ja jätehuolto ja luodaan ja/tai hyödynnetään yhteisesti resursseja ja infrastruktuuria (mukaan lukien jäteveden käsittely).

Järjestetään tehokas energiahuolto ja käytetään vaihtoehtoisia ja uusiutuvia energianlähteitä.

Hallinnoidaan molemmin puolin rajaa sijaitsevan luontokohteen matkailua varsinkin, jos alue on yhteisön kannalta merkittävä.

6.   Rajojen molemmin puolin merkittävä perusinfrastruktuuri

—   Liikenteen parannustyöt:

Poistetaan joukkoliikenteen esteet etenkin sellaisten kaupunkien väliltä, jotka sijaitsevat rajojen lähellä.

Edistetään ympäristöä säästäviä liikennevälineitä, vaihtoehtoiset kulkumuodot (pyöräily, kävely) mukaan luettuina; luodaan niille infrastruktuurit.

Poistetaan pullonkaulat maalla ja merellä.

Luodaan yhteydet Euroopan laajuisiin verkkoihin. Näiden verkkojen rakennustöitä voidaan tukea vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja vain ulkorajoilla.

—   Muun infrastruktuurin parannustyöt:

Kehitetään ja parannetaan rajat ylittävää infrastruktuuria.

Tarjotaan rajat ylittäviä valmiuksia televiestintään sekä vesi- ja energiajärjestelmiin.

Parannetaan tietoliikenne- ja viestintäverkkoja sekä -palveluja.

Edellä 6 kohdassa kuvailtujen toimien operationaaliset kustannukset eivät tule kysymykseen.

7.   Yhteistyö oikeus- ja hallintoasioissa

Tehdään valmistelutyötä (pilottihankkeet, tutkimukset) sellaisten ongelmien vähentämiseksi, jotka aiheutuvat ”yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelman” mukaisista jäljellä olevista yhtenäismarkkinoiden esteistä (koskevat esimerkiksi kuluttajien oikeuksien suojelua, rahoituspalveluja, julkisia hankintasopimuksia, aluetukea) tai erilaisista oikeudellisista järjestelmistä (koskevat esimerkiksi sosiaaliturvaa ja verotusta) ja hallinnollisista järjestelmistä (koskevat esimerkiksi huumausaineiden kauppaa, siirtolais- ja turvapaikka-asioita, väestönsuojelua ja rajaseutujen teollisuusalueiden perustamista).

Parannetaan turvallisuutta ulkorajoilla henkilöstön yhteisillä koulutustilaisuuksilla ja tehokkaammilla keskinäisillä tiedonvaihtojärjestelmillä.

Jos hankkeet saavat yhteisrahoitusta näillä aloilla yhteisön muista rahoitusvälineistä, kuten Falconesta, Grotiuksesta, Odysseuksesta, Oisinista, STOPista, Robert Schuman -toimenpiteestä tai 3 päivänä joulukuuta 1998 hyväksytystä neuvoston toimintasuunnitelmasta, ne eivät voi saada tukea tästä aloitteesta.

Julkishallinnon tavalliset hallinnolliset kulut eivät tule kysymykseen.

8.   Kansalaisten ja instituutioiden välinen yhteistyö

Lisätään viestintää ja yhteistyötä kansalaisten, yksityisten tai vapaaehtoisjärjestöjen ja hallinnon sekä instituutioiden välillä, jotta voitaisiin kehittää suhteita ja institutionaalisia perusteita, jotka ovat rajaseutualueiden rajat ylittävän yhdentymisen taustalla. Samaan tavoitteeseen pyritään ottamalla käyttöön yleinen ja räätälöity kieltenopetus työllisyyden edistämiseksi.

Luodaan pienhankerahastoja sellaisten pienhankkeiden toteuttamiseksi, joilla edistetään ihmisten integraatiota yli rajojen (ihmiseltä ihmiselle -tyylinen toiminta). Toiminnan hallinnosta vastataan rajat ylittävää yhteistyötä koskevien aloitteiden yhteydessä (esimerkiksi Euregios-alueilla).

Kertaluonteiset tapahtumat eivät voi saada tukea rahastoista, jos ne eivät kuulu rajat ylittävän yhdentämisen kehittämistä tai parantamista koskevaan yhteiseen strategiaan.

8. a   Naapuruuspoliittisten ohjelmien ensisijaiset aiheet

Edistetään kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä rajaseutualueilla.

Edistetään yhteistä toimintaa yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi mm. ympäristön, terveydenhuollon sekä järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisyn ja torjunnan aloilla.

Varmistetaan tehokkaat ja turvalliset rajat.

Edistetään paikallista ihmiseltä ihmiselle -tyylistä toimintaa.

9.   Tekninen apu

Tehdään tutkimuksia ja annetaan teknistä apua rajat ylittävien strategioiden valmisteluun.

Annetaan teknistä apua rajat ylittävien kumppanuuksien perustamiseksi luomalla tai kehittämällä yhteisiä rakenteita, joilla rajat ylittävä yhteistyöohjelma toteutetaan.

EAKR:n osuus teknisestä avusta voi olla 100 prosenttia, ja sitä vähennetään, jotta otettaisiin huomioon Interreg I- ja II -aloitteesta jo myönnetty tuki.

---

(1)  Euroopan unionin paikallisten kehitys- ja työllistämisaloitteiden kannustamisstrategia; komission tiedonanto KOM(95) 273, EYVL C 265, 12.10.1995.

---

LIITE III

OHJELMALOHKO B: TUKIKELPOISET ALUEET

| Ohjelma | Jäsenvaltio | Tukikelpoiset alueet — (eivät välttämättä NUTS II -alueita) |
| --- | --- | --- |
| LÄNTISEN VÄLIMEREN ALUE | Italia | Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta, Emilia-Romagna |
| Espanja | Andalucia, Murcia, C. Valenciana, Cataluña, Baleares, Aragon, Ceuta, Melilla |
| Ranska | Languedoc-Roussillon, PACA, Rhône-Alpes, Corse |
| Portugali | Algarve, Alentejo |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Gibraltar |
| Malta | Koko maa |
| Kreikka | Koko maa |
| ALPPIEN ALUE | Itävalta | Koko maa |
| Saksa | Oberbayern ja Schwaben (Baijerissa), Tübingen ja Freiburg im Breisgau (Baden-Württembergissä) |
| Ranska | Rhône-Alpes, PACA, Franche-Comté, Alsace |
| Slovenia | Koko maa |
| Italia | Lombardia, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Valle d'Aosta, Piemonte, Liguria |
| ATLANTIN ALUE | Irlanti | Koko maa |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Cumbria, Lancashire, Greater Manchester, Cheshire, Merseyside, Worcestershire and Warwickshire, Avon, Gloucestershire and Wiltshire, Dorset and Somerset, Cornwall and Devon, Staffordshire, Herefordshire, Shropshire, West Midlands, Clwyd, Dyfed, Gwynedd and Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan and West Glamorgan, Northern Ireland, Highlands and Islands, South Western Scotland |
| Ranska | Aquitaine, Poitou-Charentes, Pays-de-la Loire, Bretagne, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Limousin, Centre, Midi-Pyrénées |
| Espanja | Galicia, Asturias, Cadiz, Canarias, Cantabria, Navarra, Pais Vasco, Sevilla, La Rioja, Castilla-Léon, Huelva |
| Portugali | Koko maa |
| LOUNAIS-EUROOPPA | Portugali | Koko maa |
| Espanja | Koko maa |
| Ranska | Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Gibraltar |
| LUOTEIS-EUROOPPA | Ranska | Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire |
| Belgia | Koko maa |
| Alankomaat | Overijssel, Gelderland, Flevoland, Utrecht, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland, Noord-Brabant, Limburg |
| Luxemburg | Koko maa |
| Saksa | Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg, Schwaben, Unter-, Mittel- & Oberfranken (Baijerissa) |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Koko maa |
| Irlanti | Koko maa |
| POHJANMEREN ALUE | Yhdistynyt kuningaskunta | North-Eastern Scotland, Eastern Scotland, Highlands & Islands (ei kuitenkaan Comhairle Nan Eilean and Lochaber, Skye & Lochalsh ja Argyll), Tees Valley & Durham, Northumberland ja Tyne & Wear, Humberside, North Yorkshire, South Yorkshire, West Yorkshire, Derbyshire & Nottinghamshire, Lincolnshire, Leicestershire, Rutland & Northamptonshire, East Anglia, Essex |
| Alankomaat | Friesland, Groningen, Drenthe, Overijssel, Flevoland, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland |
| Belgia | Antwerpen, Oost-Vlaanderen, West-Vlaanderen |
| Saksa | Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen |
| Tanska | Koko maa |
| Ruotsi | Västra Götalands, Hallands, Värmlands, Kronobergs län, Skåne län |
| ITÄMEREN ALUE | Tanska | Koko maa |
| Ruotsi | Koko maa |
| Latvia | Koko maa |
| Liettua | Koko maa |
| Viro | Koko maa |
| Suomi | Koko maa |
| Puola | Koko maa |
| Saksa | Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern, Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Regierungsbezirk Lüneburg (Niedersachsenissa) |
| CADSES | Itävalta | Koko maa |
| Saksa | Baden-Württemberg, Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen, Mecklenburg-Vorpommern |
| Italia | Puglia, Molise, Abruzzo, Marche, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Emilia-Romagna, Lombardia, Trentino-Alto Adige, Umbria |
| Tšekki | Koko maa |
| Unkari | Koko maa |
| Puola | Koko maa |
| Slovakia | Koko maa |
| Slovenia | Koko maa |
| Kreikka | Koko maa |
| POHJOINEN PERIFERIA | Suomi | Kaikki tavoite 1 -alueet ja viereiset alueet Pohjois-Pohjanmaalla, Keski-Suomessa ja Keski-Pohjanmaalla |
| Ruotsi | Kaikki tavoite 1 -alueet, viereiset rannikkoalueet ja Gävleborgs län |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Skotlanti, erityisenä painopisteenä Highlands & Islands |
| ARCHIMED | Kreikka | Koko maa |
| Italia | Sicilia, Calabria, Basilicata, Puglia, Campania |
| Kypros | Koko maa |
| Malta | Koko maa |
| KARIBIAN ALUE | Ranska | Guyane, Guadeloupe, Martinique |
| AZORIT–MADEIRA–KANARIANSAARET | Portugali | Azorit, Madeira |
| Espanja | Kanariansaaret |
| INTIAN VALTAMEREN ALUE | Ranska | Réunion |

Ohjelma

Jäsenvaltio

Tukikelpoiset alueet — (eivät välttämättä NUTS II -alueita)

LÄNTISEN VÄLIMEREN ALUE

Italia

Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta, Emilia-Romagna

Espanja

Andalucia, Murcia, C. Valenciana, Cataluña, Baleares, Aragon, Ceuta, Melilla

Ranska

Languedoc-Roussillon, PACA, Rhône-Alpes, Corse

Portugali

Algarve, Alentejo

Yhdistynyt kuningaskunta

Gibraltar

Malta

Koko maa

Kreikka

Koko maa

ALPPIEN ALUE

Itävalta

Koko maa

Saksa

Oberbayern ja Schwaben (Baijerissa), Tübingen ja Freiburg im Breisgau (Baden-Württembergissä)

Ranska

Rhône-Alpes, PACA, Franche-Comté, Alsace

Slovenia

Koko maa

Italia

Lombardia, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Valle d'Aosta, Piemonte, Liguria

ATLANTIN ALUE

Irlanti

Koko maa

Yhdistynyt kuningaskunta

Cumbria, Lancashire, Greater Manchester, Cheshire, Merseyside, Worcestershire and Warwickshire, Avon, Gloucestershire and Wiltshire, Dorset and Somerset, Cornwall and Devon, Staffordshire, Herefordshire, Shropshire, West Midlands, Clwyd, Dyfed, Gwynedd and Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan and West Glamorgan, Northern Ireland, Highlands and Islands, South Western Scotland

Ranska

Aquitaine, Poitou-Charentes, Pays-de-la Loire, Bretagne, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Limousin, Centre, Midi-Pyrénées

Espanja

Galicia, Asturias, Cadiz, Canarias, Cantabria, Navarra, Pais Vasco, Sevilla, La Rioja, Castilla-Léon, Huelva

Portugali

Koko maa

LOUNAIS-EUROOPPA

Portugali

Koko maa

Espanja

Koko maa

Ranska

Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes

Yhdistynyt kuningaskunta

Gibraltar

LUOTEIS-EUROOPPA

Ranska

Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire

Belgia

Koko maa

Alankomaat

Overijssel, Gelderland, Flevoland, Utrecht, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland, Noord-Brabant, Limburg

Luxemburg

Koko maa

Saksa

Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg, Schwaben, Unter-, Mittel- & Oberfranken (Baijerissa)

Yhdistynyt kuningaskunta

Koko maa

Irlanti

Koko maa

POHJANMEREN ALUE

Yhdistynyt kuningaskunta

North-Eastern Scotland, Eastern Scotland, Highlands & Islands (ei kuitenkaan Comhairle Nan Eilean and Lochaber, Skye & Lochalsh ja Argyll), Tees Valley & Durham, Northumberland ja Tyne & Wear, Humberside, North Yorkshire, South Yorkshire, West Yorkshire, Derbyshire & Nottinghamshire, Lincolnshire, Leicestershire, Rutland & Northamptonshire, East Anglia, Essex

Alankomaat

Friesland, Groningen, Drenthe, Overijssel, Flevoland, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland

Belgia

Antwerpen, Oost-Vlaanderen, West-Vlaanderen

Saksa

Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen

Tanska

Koko maa

Ruotsi

Västra Götalands, Hallands, Värmlands, Kronobergs län, Skåne län

ITÄMEREN ALUE

Tanska

Koko maa

Ruotsi

Koko maa

Latvia

Koko maa

Liettua

Koko maa

Viro

Koko maa

Suomi

Koko maa

Puola

Koko maa

Saksa

Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern, Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Regierungsbezirk Lüneburg (Niedersachsenissa)

CADSES

Itävalta

Koko maa

Saksa

Baden-Württemberg, Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen, Mecklenburg-Vorpommern

Italia

Puglia, Molise, Abruzzo, Marche, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Emilia-Romagna, Lombardia, Trentino-Alto Adige, Umbria

Tšekki

Koko maa

Unkari

Koko maa

Puola

Koko maa

Slovakia

Koko maa

Slovenia

Koko maa

Kreikka

Koko maa

POHJOINEN PERIFERIA

Suomi

Kaikki tavoite 1 -alueet ja viereiset alueet Pohjois-Pohjanmaalla, Keski-Suomessa ja Keski-Pohjanmaalla

Ruotsi

Kaikki tavoite 1 -alueet, viereiset rannikkoalueet ja Gävleborgs län

Yhdistynyt kuningaskunta

Skotlanti, erityisenä painopisteenä Highlands & Islands

ARCHIMED

Kreikka

Koko maa

Italia

Sicilia, Calabria, Basilicata, Puglia, Campania

Kypros

Koko maa

Malta

Koko maa

KARIBIAN ALUE

Ranska

Guyane, Guadeloupe, Martinique

AZORIT–MADEIRA–KANARIANSAARET

Portugali

Azorit, Madeira

Espanja

Kanariansaaret

INTIAN VALTAMEREN ALUE

Ranska

Réunion

---

LIITE IV

OHJELMALOHKO B: TOIMINTALINJAT JA TOIMENPITEET

Kuten yleisasetuksessa säädetään, kaikkien rakennerahastoista rahoitettavien toimien on oltava yhteisön lainsäädännön ja politiikkojen mukaisia, kilpailusäännöt mukaan luettuina.

Tämän ohjelmalohkon toimenpiteillä vaikutetaan taloudelliseen ja sosiaaliseen integraatioon ja kyseisten yhteistyöalueiden kehitykseen tavoitteena sopusointuisen, tasapainoisen ja kestävän kehityksen edistäminen.

1.   Aluekehitysstrategiat, mukaan lukien yhteistyö kaupunkien välillä sekä maaseutu- ja kaupunkialueiden välillä, monikeskuksisen ja kestävän kehityksen edistämiseksi

| — | Laaditaan aluesuunnittelun kehitysnäkymiä valtioiden välistä aluetta varten. |
| --- | --- |

—

Laaditaan aluesuunnittelun kehitysnäkymiä valtioiden välistä aluetta varten.

| — | Arvioidaan valtioiden välistä aluetta koskevien politiikkojen ja hankkeiden alueellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

—

Arvioidaan valtioiden välistä aluetta koskevien politiikkojen ja hankkeiden alueellisia vaikutuksia.

| — | Kehitetään suurkaupunkialueiden ja ”porttikaupunkien” yhteistyötä, jotta voitaisiin kehittää laajempia kokonaisvaltaisen taloudellisen yhdentymisen alueita etenkin yhteisön syrjäseuduilla. |
| --- | --- |

—

Kehitetään suurkaupunkialueiden ja ”porttikaupunkien” yhteistyötä, jotta voitaisiin kehittää laajempia kokonaisvaltaisen taloudellisen yhdentymisen alueita etenkin yhteisön syrjäseuduilla.

| — | Kehitetään pienten ja keskisuurten kaupunkien strategisia yhteenliittymiä ja verkottumista, mukaan luettuina toimenpiteet, joilla vahvistetaan pikkukaupunkien asemaa maaseudun kehittämisessä. |
| --- | --- |

—

Kehitetään pienten ja keskisuurten kaupunkien strategisia yhteenliittymiä ja verkottumista, mukaan luettuina toimenpiteet, joilla vahvistetaan pikkukaupunkien asemaa maaseudun kehittämisessä.

| — | Tutkimus- ja kehitysalan yhteistyö ja mahdollisuus innovaation hyödyntämiseen erityisesti kaupunkiverkostojen osalta. |
| --- | --- |

—

Tutkimus- ja kehitysalan yhteistyö ja mahdollisuus innovaation hyödyntämiseen erityisesti kaupunkiverkostojen osalta.

| — | Annetaan valistusta pitkän aikavälin aluesuunnittelun näkökohdista ja edistetään suunnittelu- ja tutkimuslaitosten verkottumista, jotta voitaisiin kehittää yhteistä seurantaa ja valvontaa. |
| --- | --- |

—

Annetaan valistusta pitkän aikavälin aluesuunnittelun näkökohdista ja edistetään suunnittelu- ja tutkimuslaitosten verkottumista, jotta voitaisiin kehittää yhteistä seurantaa ja valvontaa.

2.   Tehokkaiden ja kestävien liikennejärjestelmien kehittäminen ja tietoyhteiskunnan paremmat hyödyntämismahdollisuudet

| — | Parannetaan mahdollisuuksia käyttää kansallisia ja valtioiden välisiä liikenneverkkoja ja -keskuksia etenkin liittämällä yhteen toissijaisia verkostoja; moottori- ja pääteiden rakennus ei ole mahdollista. |
| --- | --- |

—

Parannetaan mahdollisuuksia käyttää kansallisia ja valtioiden välisiä liikenneverkkoja ja -keskuksia etenkin liittämällä yhteen toissijaisia verkostoja; moottori- ja pääteiden rakennus ei ole mahdollista.

| — | Edistetään kuljetusmuotojen yhdistämistä ja siirtymistä ympäristöä säästäviin liikennemuotoihin, joista voidaan mainita etenkin meriliikenne, sisävesiliikenne ja rautatieliikenne samoin kuin moottorittomat liikennemuodot. |
| --- | --- |

—

Edistetään kuljetusmuotojen yhdistämistä ja siirtymistä ympäristöä säästäviin liikennemuotoihin, joista voidaan mainita etenkin meriliikenne, sisävesiliikenne ja rautatieliikenne samoin kuin moottorittomat liikennemuodot.

| — | Suositaan tieto- ja viestintätekniikan käyttämistä verkottumisen ja virtuaalisten ryhmien kehittämiseksi ja etenkin yhteisten liiketoiminta- ja markkinointistrategioiden tukemiseksi tavoitteena pk-yritysten parantuneet mahdollisuudet hyödyntää innovaatiota, erityisesti teknologista innovaatiota. |
| --- | --- |

—

Suositaan tieto- ja viestintätekniikan käyttämistä verkottumisen ja virtuaalisten ryhmien kehittämiseksi ja etenkin yhteisten liiketoiminta- ja markkinointistrategioiden tukemiseksi tavoitteena pk-yritysten parantuneet mahdollisuudet hyödyntää innovaatiota, erityisesti teknologista innovaatiota.

| — | Suositaan tieto- ja viestintäteknologioiden käyttämistä julkisten palvelujen parantamiseen, taitotiedon ja teknologian siirto paikallishallinnossa ja julkista etua palvelevien sovellusten kehittäminen (yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, terveydenhuolto jne.) mukaan luettuina. |
| --- | --- |

—

Suositaan tieto- ja viestintäteknologioiden käyttämistä julkisten palvelujen parantamiseen, taitotiedon ja teknologian siirto paikallishallinnossa ja julkista etua palvelevien sovellusten kehittäminen (yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, terveydenhuolto jne.) mukaan luettuina.

| — | Kehitetään telemaattisia palveluja ja sovelluksia, jotka perustuvat tietoyhteiskunnan tarjoamiin mahdollisuuksiin. Näin voitetaan etäisyydet ja edistetään tietämyksen saamista ja innovaation hyödyntämistä esimerkiksi sähköisessä kaupankäynnissä, koulutuksessa, tutkimuksessa ja etätyössä. |
| --- | --- |

—

Kehitetään telemaattisia palveluja ja sovelluksia, jotka perustuvat tietoyhteiskunnan tarjoamiin mahdollisuuksiin. Näin voitetaan etäisyydet ja edistetään tietämyksen saamista ja innovaation hyödyntämistä esimerkiksi sähköisessä kaupankäynnissä, koulutuksessa, tutkimuksessa ja etätyössä.

3.   Ympäristön tilan sekä kulttuuriperinnön ja luonnonvarojen, etenkin vesivarojen, hyvän hoidon edistäminen

| — | Kehitetään edelleen Euroopan ekologista verkostoa (Natura 2000), jossa yhdistetään alueellisesti, kansallisesti, valtioiden välisesti ja yhteisön kannalta merkittävät suojelualueet. |
| --- | --- |

—

Kehitetään edelleen Euroopan ekologista verkostoa (Natura 2000), jossa yhdistetään alueellisesti, kansallisesti, valtioiden välisesti ja yhteisön kannalta merkittävät suojelualueet.

| — | Kunnostetaan luovasti ihmisen toiminnan vuoksi vaurioituneet kulttuurimaisemat, mukaan luettuina alueet, joita uhkaa tai haittaa maataloustoiminnan lakkaaminen, yhtenäisten aluekehitysstrategioiden puitteissa. |
| --- | --- |

—

Kunnostetaan luovasti ihmisen toiminnan vuoksi vaurioituneet kulttuurimaisemat, mukaan luettuina alueet, joita uhkaa tai haittaa maataloustoiminnan lakkaaminen, yhtenäisten aluekehitysstrategioiden puitteissa.

| — | Edistetään innovatiivista luonnon- ja kulttuurivarojen hyödyntämistä maaseudulla, jossa ne olisi nähtävä kestävän matkailun mahdollisuuksina varsinkin harvaan asutuilla alueilla. |
| --- | --- |

—

Edistetään innovatiivista luonnon- ja kulttuurivarojen hyödyntämistä maaseudulla, jossa ne olisi nähtävä kestävän matkailun mahdollisuuksina varsinkin harvaan asutuilla alueilla.

| — | Edistetään yhteistyötä kulttuuriperinnön suojelemiseksi ja luovaksi kehittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Edistetään yhteistyötä kulttuuriperinnön suojelemiseksi ja luovaksi kehittämiseksi.

| — | Laaditaan ja toteutetaan yhteiset riskinhallintastrategiat ja -toimet alueille, jotka ovat alttiita luonnonkatastrofeille. |
| --- | --- |

—

Laaditaan ja toteutetaan yhteiset riskinhallintastrategiat ja -toimet alueille, jotka ovat alttiita luonnonkatastrofeille.

| — | Suunnitellaan ja toteutetaan yhtenäisiä strategioita ja toimia, jotta voitaisiin estää tulvat valtioiden välisillä vedenkeruualueilla. |
| --- | --- |

—

Suunnitellaan ja toteutetaan yhtenäisiä strategioita ja toimia, jotta voitaisiin estää tulvat valtioiden välisillä vedenkeruualueilla.

| — | Suunnitellaan ja toteutetaan yhtenäisiä strategioita ja toimia, jotka liittyvät valtioiden väliseen yhteistyöhön kuivuuden ehkäisyssä. |
| --- | --- |

—

Suunnitellaan ja toteutetaan yhtenäisiä strategioita ja toimia, jotka liittyvät valtioiden väliseen yhteistyöhön kuivuuden ehkäisyssä.

| — | Varmistetaan rannikkovesien yhteinen hoito. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan rannikkovesien yhteinen hoito.

| — | Edistetään uusiutuvien energialähteiden käyttöä. |
| --- | --- |

—

Edistetään uusiutuvien energialähteiden käyttöä.

4.   Erityiset painopistealueet

| — | Edistetään meri- ja saaristoalueiden yhdennettyä yhteistyötä. Yhteistyö voi sisältää kahdenvälisiä yhteistyötoimia. |
| --- | --- |

—

Edistetään meri- ja saaristoalueiden yhdennettyä yhteistyötä. Yhteistyö voi sisältää kahdenvälisiä yhteistyötoimia.

| — | Edistetään kaikkein syrjäisimpien alueiden yhdennettyä yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

Edistetään kaikkein syrjäisimpien alueiden yhdennettyä yhteistyötä.

| — | Naapuruuspoliittisten ohjelmien ensisijaiset aiheet:






  — | Edistetään kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä rajaseutualueilla. |
| --- | --- | --- |

—

Naapuruuspoliittisten ohjelmien ensisijaiset aiheet:

—

Edistetään kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä rajaseutualueilla.

| — | Edistetään yhteistä toimintaa yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi mm. ympäristön, terveydenhuollon sekä järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisyn ja torjunnan aloilla. |
| --- | --- |

—

Edistetään yhteistä toimintaa yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi mm. ympäristön, terveydenhuollon sekä järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisyn ja torjunnan aloilla.

| — | Varmistetaan tehokkaat ja turvalliset rajat. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan tehokkaat ja turvalliset rajat.

| — | Edistetään paikallista ihmiseltä ihmiselle -tyylistä toimintaa. |
| --- | --- |

—

Edistetään paikallista ihmiseltä ihmiselle -tyylistä toimintaa.

5.   Tekninen apu

Teknistä apua annetaan valtioiden välisten kumppanuussuhteiden luomiseen. Sillä luodaan tai kehitetään valtioiden väliseen yhteistyöohjelmaan tarvittavat yhteiset rakenteet.

YLEISET JULKILAUSUMAT

Vahvistettu 28 päivänä huhtikuuta 2000 annetussa tiedonannossa (lisätty täydellisyyden vuoksi)

Komission julkilausuma Italian ja kolmansien maiden Adrianmeren alueista

Kun poliittiset edellytykset Interreg III -aloitteen mukaisen yhteistyön edistämiseksi Italian ja kolmansien maiden Adrianmeren alueiden välillä täyttyvät, komissio tarkastelee sopivimpia menetelmiä kannustaa tähän yhteistyöhön muiden yhteistyövälineiden kanssa.

Komission julkilausuma Berliinin Eurooppa-neuvoston tekemästä erityisestä sitoumuksesta

Komissio vahvistaa, että kaikkia Berliinin Eurooppa-neuvoston tekemiä erityisiä sitoumuksia, jotka koskevat Itävallan ja Alankomaiden hyväksi toteutettavia yhteisöaloitteita, kunnioitetaan erityisesti Interreg III -aloitteen yhteydessä.

Komission julkilausuma Interreg III -aloitteen ja Balkanin alueen välisestä yhteistyöstä

Kun poliittiset edellytykset Interreg III -aloitteen mukaisen yhteistyön edistämiseksi asianomaisten jäsenvaltioiden, erityisesti Itävallan, Kreikan ja Italian sekä Balkanin alueen kolmansien maiden välillä, täyttyvät, komissio tarkastelee sopivimpia menetelmiä kannustaa tähän yhteistyöhön muiden yhteistyövälineiden kanssa.

OHJELMALOHKOA A KOSKEVAT JULKILAUSUMAT

Belfastiin liittyvä komission julkilausuma

Komissio on ottanut ilahtuneena vastaan myönteiset tulokset, jotka on saatu aikaan erityisellä tukiohjelmalla rauhan ja sovinnon aikaansaamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueiden kreivikunnissa sekä Pohjois-Irlannin ja Irlannin Interreg II A -ohjelmalla.

Sen varmistamiseksi, että näiden kahden ohjelman menestyksen varaan voidaan rakentaa tulevaisuudessa, komissio katsoo, että Belfastin (sekä suur-Belfastin että NUTS III -tason Belfastin) pitäisi osallistua uuteen Interreg III -ohjelmaan (ohjelmalohko A) kaudella 2000–2006 viereisiin alueisiin sovellettavan 20 prosentin joustavuussäännön rajoissa (Interreg III -suuntaviivojen 10 kohta).

Komission julkilausuma Interreg III -aloitteen (ohjelmalohko A) soveltamisesta Belgiassa

Alankomaiden, Saksan liittotasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan ja Ranskan kanssa toteutettavien rajat ylittävien ohjelmien tuottoisan käytön varmistamiseksi komissio katsoo, että ensisijaisesti Hasseltin, Huyn, Waremmen ja Marche-en-Famennen pitäisi osallistua uuteen Interreg III -ohjelmaan (ohjelmalohko A) kaudella 2000–2006 viereisiin alueisiin sovellettavan 20 prosentin joustavuussäännön rajoissa (Interreg III -suuntaviivojen 10 kohta) ja ottaen erityisesti huomioon tarvittava johdonmukaisuus asianomaisten ohjelmien mukaisissa hankkeissa.

OHJELMALOHKOA B KOSKEVAT JULKILAUSUMAT

Komission julkilausuma Barentsinmeren alueen yhteistyöstä

Itämeren alueella sovellettavan, valtioiden rajat ylittävän uuden Interreg III B -yhteistyöohjelman osalta komissio on pannut erityisesti merkille Ruotsin ja Suomen esittämän pyynnön pystyä kehittämään toimintalinja, jolla edistetään näiden kahden jäsenvaltion yhteistyötä niiden naapureiden (Norjan ja Venäjän) kanssa Barentsinmeren alueella.

Komission julkilausuma eteläisen Itämeren yhteistyöstä

Komissio katsoo, että tällä hetkellä 10 artiklan mukaisella Swebaltcop-hankkeella tuetun yhteistyön pitäisi jatkua uudessa Interreg III -aloitteessa. Kun otetaan huomioon tämän yhteistyön luonne, tuleva toiminta olisi järjestettävä ohjelmalohkon B Itämeri-ohjelman yhteydessä. Jos Interreg III -aloitteen ja Phare-ohjelman yhteensovittamisessa ilmenee ongelmia, komissio on valmis tarkastelemaan muita mahdollisuuksia tämän yhteistyön kannustamiseksi.

VII LUKUA KOSKEVAT JULKILAUSUMAT

Komission julkilausuma VII luvun täytäntöönpanosta

Yleisasetuksen 31 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa vahvistettuja määräaikoja, jotka koskevat maksusitoumusten ilman eri toimenpiteitä tapahtuvaa vapauttamista, voitaisiin jatkaa tapauskohtaisen tarkastelun perusteella, jotta voidaan ottaa huomioon viivästykset, jotka johtuvat ulkoisia rahoitusvälineitä koskevista päätöksentekomenettelyistä.

Komission julkilausuma Interreg III -aloitteesta ja Tacis-ohjelmasta

Komissio on tietoinen pohjoisen ulottuvuuden tärkeydestä ja nykyisistä vaikeuksista sen huomioonottamisessa Interreg III -yhteisöaloitteen ja Tacis-välineen välisessä yhteistyössä ja ilmoittaa halukkuutensa hakea tehokasta yhteensovittamista ja johdonmukaisuutta Interreg III -ohjelmien ja Tacis-tuen välillä muun muassa toiminnallisten suuntaviivojen avulla tämän yhteistyön kannalta välttämättömien edellytysten parantamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niitä poliittisia edellytyksiä, jotka voidaan mahdollisesti liittää Tacis-ohjelman täytäntöönpanoon.

Komission julkilausuma Interreg III -aloitteesta ja Meda-ohjelmasta

Komissio on tietoinen Välimeren ulottuvuuden tärkeydestä ja nykyisistä vaikeuksista sen huomioonottamisessa Interreg III -yhteisöaloitteen ja Meda-välineen välisessä yhteistyössä ja ilmoittaa halukkuutensa hakea tehokasta yhteensovittamista ja johdonmukaisuutta Interreg III -ohjelmien ja Meda-tuen välillä muun muassa toiminnallisten suuntaviivojen avulla tämän yhteistyön kannalta välttämättömien edellytysten parantamiseksi.

Komission julkilausuma Euroopan aluesuunnittelun seurantakeskusten verkosta (ESPON)

Jos yhteisöön kuuluvat 15 jäsenvaltiota ovat valmiit esittämään yhdessä ehdotuksen aluesuunnitteluun ja -kehitykseen erikoistuneiden laitosten yhteistyöverkosta (ESPON), mukaan lukien rahoitusjärjestelmä, ja ottaen huomioon Euroopan aluesuunnittelun ja -kehityksen suuntausten seurannan ja tarkastelun, komissio on valmis yhteisrahoittamaan tämän yhteistyön Interreg III -suuntaviivojen 53 artiklassa verkkoja varten vahvistetusta budjettikohdasta.

---

(TÄMÄ LIITE KORVAA ALUEIDEN VÄLISESTÄ YHTEISTYÖSTÄ ANNETUN TIEDONANNON LIITTEEN A)

LIITE A

OHJELMA-ALUEET

| Ohjelma | Jäsenvaltio | Tukikelpoiset alueet |
| --- | --- | --- |
| ETELÄISET ALUEET | Italia | Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta |
| Kreikka | Dytiki Ellada, Peloponnisos,Voreio Aigaio, Notio Aigaio, Kriti, Ionia Nisia, Sterea Ellada, Attiki |
| Portugali | Koko maa |
| Espanja | Koko maa |
| Ranska | Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes, PACA, Rhône-Alpes, Corse, Guyane, Guadeloupe, Martinique, Réunion |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Gibraltar |
| Kypros | Koko maa |
| Malta | Koko maa |
| LÄNTISET ALUEET | Ranska | Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire |
| Belgia | Koko maa |
| Alankomaat | Koko maa |
| Luxemburg | Koko maa |
| Saksa | Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Koko maa (lukuun ottamatta Gibraltaria) |
| Irlanti | Koko maa |
| POHJOISET ALUEET | Tanska | Koko maa |
| Saksa | Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Mecklenburg-Vorpommern |
| Ruotsi | Koko maa |
| Suomi | Koko maa |
| Viro | Koko maa |
| Latvia | Koko maa |
| Liettua | Koko maa |
| Puola | Zachodniopomorskie, Pomorskie, Warminsko-Mazurskie, Podlaskie, Kujawo-Pomorskie |
| ITÄISET ALUEET | Itävalta | Koko maa |
| Saksa | Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen |
| Italia | Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Emilia-Romagna, Puglia, Molise, Abruzzo, Marche |
| Kreikka | Anatoliki Maekdonia, Thraki, Kentriki Makedonia, Dytiki Makedonia, Thessalia, Ipeiros |
| Tšekki | Koko maa |
| Unkari | Koko maa |
| Slovakia | Koko maa |
| Slovenia | Koko maa |
| Puola | Dolnośląskie, Lubelskie, Lubuskie, Lodzkie, Małopolskie, Mazowieckie, Opolskie, Podkarpackie, Slaskie, Świętokrzyskie, Wielkopolskie |

Ohjelma

Jäsenvaltio

Tukikelpoiset alueet

ETELÄISET ALUEET

Italia

Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta

Kreikka

Dytiki Ellada, Peloponnisos,Voreio Aigaio, Notio Aigaio, Kriti, Ionia Nisia, Sterea Ellada, Attiki

Portugali

Koko maa

Espanja

Koko maa

Ranska

Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes, PACA, Rhône-Alpes, Corse, Guyane, Guadeloupe, Martinique, Réunion

Yhdistynyt kuningaskunta

Gibraltar

Kypros

Koko maa

Malta

Koko maa

LÄNTISET ALUEET

Ranska

Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire

Belgia

Koko maa

Alankomaat

Koko maa

Luxemburg

Koko maa

Saksa

Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg

Yhdistynyt kuningaskunta

Koko maa (lukuun ottamatta Gibraltaria)

Irlanti

Koko maa

POHJOISET ALUEET

Tanska

Koko maa

Saksa

Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Mecklenburg-Vorpommern

Ruotsi

Koko maa

Suomi

Koko maa

Viro

Koko maa

Latvia

Koko maa

Liettua

Koko maa

Puola

Zachodniopomorskie, Pomorskie, Warminsko-Mazurskie, Podlaskie, Kujawo-Pomorskie

ITÄISET ALUEET

Itävalta

Koko maa

Saksa

Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen

Italia

Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Emilia-Romagna, Puglia, Molise, Abruzzo, Marche

Kreikka

Anatoliki Maekdonia, Thraki, Kentriki Makedonia, Dytiki Makedonia, Thessalia, Ipeiros

Tšekki

Koko maa

Unkari

Koko maa

Slovakia

Koko maa

Slovenia

Koko maa

Puola

Dolnośląskie, Lubelskie, Lubuskie, Lodzkie, Małopolskie, Mazowieckie, Opolskie, Podkarpackie, Slaskie, Świętokrzyskie, Wielkopolskie

---