# Europos Sąjungos C 226/2004

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 226 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 47 tomas2004m. rugsėjo 10d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 226

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

47 tomas2004m. rugsėjo 10d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Komisija |
| 2004/C 226/1 | Euro kursas | 1 |
| 2004/C 226/2 | 2004 m. rugsėjo 2 d. Komisijos komunikatas valstybėms narėms, nustatantis gaires Bendrijos iniciatyvai dėl transeuropinio bendradarbiavimo, skirto skatinti darnią ir subalansuotą Europos teritorijos plėtrą — INTERREG III | 2 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Komisija

2004/C 226/1

Euro kursas

1

2004/C 226/2

2004 m. rugsėjo 2 d. Komisijos komunikatas valstybėms narėms, nustatantis gaires Bendrijos iniciatyvai dėl transeuropinio bendradarbiavimo, skirto skatinti darnią ir subalansuotą Europos teritorijos plėtrą — INTERREG III

2

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Komisija

| 10.9.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 226/1

---

Euro kursas (1)

2004 m. rugsėjo 9 d.

(2004/C 226/01)

1 euras=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2191 |
| JPY | Japonijos jena | 133,71 |
| DKK | Danijos krona | 7,4359 |
| GBP | Svaras šterlingas | 0,6828 |
| SEK | Švedijos krona | 9,1171 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5384 |
| ISK | Islandijos krona | 87,99 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,3055 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9559 |
| CYP | Kipro svaras | 0,577 |
| CZK | Čekijos krona | 31,705 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 249,59 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6599 |
| MTL | Maltos lira | 0,4279 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,388 |
| ROL | Rumunijos lėja | 41 196 |
| SIT | Slovėnijos tolaras | 240,01 |
| SKK | Slovakijos krona | 40,13 |
| TRL | Turkijos lira | 1 816 700 |
| AUD | Australijos doleris | 1,7607 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5705 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,5081 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8616 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0704 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 395,93 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 8,1219 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2191

JPY

Japonijos jena

133,71

DKK

Danijos krona

7,4359

GBP

Svaras šterlingas

0,6828

SEK

Švedijos krona

9,1171

CHF

Šveicarijos frankas

1,5384

ISK

Islandijos krona

87,99

NOK

Norvegijos krona

8,3055

BGN

Bulgarijos levas

1,9559

CYP

Kipro svaras

0,577

CZK

Čekijos krona

31,705

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

249,59

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6599

MTL

Maltos lira

0,4279

PLN

Lenkijos zlotas

4,388

ROL

Rumunijos lėja

41 196

SIT

Slovėnijos tolaras

240,01

SKK

Slovakijos krona

40,13

TRL

Turkijos lira

1 816 700

AUD

Australijos doleris

1,7607

CAD

Kanados doleris

1,5705

HKD

Honkongo doleris

9,5081

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8616

SGD

Singapūro doleris

2,0704

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 395,93

ZAR

Pietų Afrikos randas

8,1219

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 10.9.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 226/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 226/2

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS VALSTYBĖMS NARĖMS

2004 m. rugsėjo 2 d.

nustatantis gaires Bendrijos iniciatyvai dėl transeuropinio bendradarbiavimo, skirto skatinti darnią ir subalansuotą Europos teritorijos plėtrą

INTERREG III

(2004/C 226/02)

| 1. | 2000 m. balandžio 28 d. Europos Bendrijų Komisija nusprendė sukurti Bendrijos iniciatyvą dėl transeuropinio bendradarbiavimo (toliau – INTERREG III), kaip nustatyta 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų (1) (toliau – bendrasis reglamentas), 20 straipsnyje. Tarpregioninis bendradarbiavimo įgyvendinimo būdas buvo nustatytas 2001 m. gegužės 7 d. valstybėms narėms skirtame Komisijos komunikate C krypties Bendrijos iniciatyvos Interreg III „REGIONINIS BENDRADARBIAVIMAS“ (2001/C 141/02) (2) (toliau – Regioninio bendradarbiavimo komunikatas). Gairės buvo iš dalies pakeistos 2001 m. rugpjūčio 23 d. Komisijos komunikatu (3). Dabartinė suvestinė gairių redakcija keičia 2000 m. balandžio 28 d. gaires su pakeitimais, padarytais 2001 m. rugpjūčio 23 d. Komunikatu. Šio Komunikato A priedas keičia Regioninio bendradarbiavimo komunikato A priedą. |
| --- | --- |

1.

2000 m. balandžio 28 d. Europos Bendrijų Komisija nusprendė sukurti Bendrijos iniciatyvą dėl transeuropinio bendradarbiavimo (toliau – INTERREG III), kaip nustatyta 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų (1) (toliau – bendrasis reglamentas), 20 straipsnyje. Tarpregioninis bendradarbiavimo įgyvendinimo būdas buvo nustatytas 2001 m. gegužės 7 d. valstybėms narėms skirtame Komisijos komunikate C krypties Bendrijos iniciatyvos Interreg III „REGIONINIS BENDRADARBIAVIMAS“ (2001/C 141/02) (2) (toliau – Regioninio bendradarbiavimo komunikatas). Gairės buvo iš dalies pakeistos 2001 m. rugpjūčio 23 d. Komisijos komunikatu (3). Dabartinė suvestinė gairių redakcija keičia 2000 m. balandžio 28 d. gaires su pakeitimais, padarytais 2001 m. rugpjūčio 23 d. Komunikatu. Šio Komunikato A priedas keičia Regioninio bendradarbiavimo komunikato A priedą.

| 2. | Pagal INTERREG III Bendrijos lėšos skiriamos priemonėms ir sritims, kuriose atsižvelgiama į šiame pranešime priimtas gaires ir kurios yra įtrauktos į Bendrijos iniciatyvos programas, pristatomas valdžios institucijų, kurias paskyrė valstybės narės ir patvirtino Komisija. |
| --- | --- |

2.

Pagal INTERREG III Bendrijos lėšos skiriamos priemonėms ir sritims, kuriose atsižvelgiama į šiame pranešime priimtas gaires ir kurios yra įtrauktos į Bendrijos iniciatyvos programas, pristatomas valdžios institucijų, kurias paskyrė valstybės narės ir patvirtino Komisija.

I.   PAGRINDINIAI TIKSLAI IR PRINCIPAI

| 3. | Bendras INTERREG iniciatyvos tikslas buvo ir išlieka tas pats: valstybių sienos neturi būti kliūtis subalansuotai plėtrai ir Europos teritorijos integracijai. Pasienio teritorijų izoliacija yra dvejopo pobūdžio: viena vertus, sienų buvimas atskiria kaimynines bendruomenes vieną nuo kitos ekonominiu, socialiniu ir kultūriniu požiūriu ir kliudo nuosekliai valdyti ekosistemas; antra vertus, pasienio teritorijomis dažnai nesirūpina nacionalinė politika. To pasekmė – jų ekonomika tampa antraeile valstybės ribose. Bendra rinka ir ekonominė bei pinigų sąjunga (EPS) yra stiprūs katalizatoriai šiai padėčiai pakeisti. Nepaisant to, bendradarbiavimo stiprėjimo mastas abipusei pasienio teritorijų naudai išlieka milžiniškas. Bendrijos plėtra tapo didžiuliu išbandymu, nes didėja vidinių sienų skaičius ir palaipsniui Bendrijos išorinės sienos yra perkeliamos į rytus. |
| --- | --- |

3.

Bendras INTERREG iniciatyvos tikslas buvo ir išlieka tas pats: valstybių sienos neturi būti kliūtis subalansuotai plėtrai ir Europos teritorijos integracijai. Pasienio teritorijų izoliacija yra dvejopo pobūdžio: viena vertus, sienų buvimas atskiria kaimynines bendruomenes vieną nuo kitos ekonominiu, socialiniu ir kultūriniu požiūriu ir kliudo nuosekliai valdyti ekosistemas; antra vertus, pasienio teritorijomis dažnai nesirūpina nacionalinė politika. To pasekmė – jų ekonomika tampa antraeile valstybės ribose. Bendra rinka ir ekonominė bei pinigų sąjunga (EPS) yra stiprūs katalizatoriai šiai padėčiai pakeisti. Nepaisant to, bendradarbiavimo stiprėjimo mastas abipusei pasienio teritorijų naudai išlieka milžiniškas. Bendrijos plėtra tapo didžiuliu išbandymu, nes didėja vidinių sienų skaičius ir palaipsniui Bendrijos išorinės sienos yra perkeliamos į rytus.

| 4. | Per 1994–1999 m. programos laikotarpį, INTERREG II tęsė ir didino ankstesnio laikotarpio INTERREG ir REGEN apimtį. Programa buvo įgyvendinama pagal tris skirtingas antraštines dalis: tarpvalstybinis bendradarbiavimas (2 600 milijonų eurų), tarptautiniai energetikos tinklai (550 milijonų eurų) ir bendri veiksmai, siekiant išspręsti potvynių ir sausrų sukeliamas problemas bei išplėtoti erdvinį planavimą didelėms Bendrijos geografinių vietovių grupėms Centrinėje ir Rytų Europoje bei Viduržemio jūros šalyse (413 milijonų eurų). Be to, regioninis bendradarbiavimas Bendrijoje sprendžiant „lengvus klausimus“, svarbius regionų plėtrai, buvo remiamas kaip Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) dalies pažangios priemonės pagal Reglamento (EEB) Nr. 4254/88, nustatančio Reglamentą (EEB) Nr. 2052/88 įgyvendinančias nuostatas, susijusias su Europos regioninės plėtros fondu (4) 10 straipsnį (1994–1999 m. 200 milijonų eurų).
  INTERREG finansavimas daugiausia buvo skirtas mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) plėtrai, švietimui, mokymui, kultūriniams mainams, sveikatos problemoms pasienio regionuose spręsti, aplinkos apsaugai ir jos tobulinimui, RTD, energetikos tinklams, transportui ir telekomunikacijoms (kurios yra pagrindinė intervencija 1 tikslo regionuose), o taip pat – bendroms valdymo sistemoms bei tarpvalstybinėms ir daugiašalėms institucijoms. |
| --- | --- |

4.

Per 1994–1999 m. programos laikotarpį, INTERREG II tęsė ir didino ankstesnio laikotarpio INTERREG ir REGEN apimtį. Programa buvo įgyvendinama pagal tris skirtingas antraštines dalis: tarpvalstybinis bendradarbiavimas (2 600 milijonų eurų), tarptautiniai energetikos tinklai (550 milijonų eurų) ir bendri veiksmai, siekiant išspręsti potvynių ir sausrų sukeliamas problemas bei išplėtoti erdvinį planavimą didelėms Bendrijos geografinių vietovių grupėms Centrinėje ir Rytų Europoje bei Viduržemio jūros šalyse (413 milijonų eurų). Be to, regioninis bendradarbiavimas Bendrijoje sprendžiant „lengvus klausimus“, svarbius regionų plėtrai, buvo remiamas kaip Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) dalies pažangios priemonės pagal Reglamento (EEB) Nr. 4254/88, nustatančio Reglamentą (EEB) Nr. 2052/88 įgyvendinančias nuostatas, susijusias su Europos regioninės plėtros fondu (4) 10 straipsnį (1994–1999 m. 200 milijonų eurų).

INTERREG finansavimas daugiausia buvo skirtas mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) plėtrai, švietimui, mokymui, kultūriniams mainams, sveikatos problemoms pasienio regionuose spręsti, aplinkos apsaugai ir jos tobulinimui, RTD, energetikos tinklams, transportui ir telekomunikacijoms (kurios yra pagrindinė intervencija 1 tikslo regionuose), o taip pat – bendroms valdymo sistemoms bei tarpvalstybinėms ir daugiašalėms institucijoms.

| 5. | Ši patirtis rodo, kad daugeliu atvejų buvo žengti svarbūs žingsniai siekiant bendro tarpvalstybinio planavimo ir programų valdymo. Tačiau vykstantis tvirtas bendradarbiavimas, pavyzdžiui, „Europos regionuose“, vis dar yra išimtis, o ne taisyklė. Kadangi didelė dalis plėtros veiklos vyksta pasienio srityse, ir šios sritys iš to gavo daug naudos, buvo daug sunkiau kartu sukurti autentišką tarpvalstybinę veiklą. Kai kuriais atvejais tai turi iškreiptą poveikį, pvz., panašūs projektai kiekvienoje sienos pusėje. Bet kokiu atveju, tai užkerta kelią pasienio regionams iš bendradarbiavimo gauti visą naudą.
  INTERREG II C sudaro sąlygas įgyti patirties bendradarbiaujant didesnėse daugiašalėse teritorijose, įtraukiant nacionalinę, regioninę ir vietos valdžią, siekiant didesnės teritorinės integracijos. Vis dėlto bendradarbiavimo apimtis buvo įvairi.
  Atsižvelgiant į išorines sienas ir bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, kyla papildomų problemų, ypač dėl silpnų tų šalių valdymo struktūrų ir dėl sunkumų koordinuojant Bendrijos užsienio politikos priemones, pvz., PHARE, TACIS, CARDS, MEDA ir INTERREG programas nes yra skirtingos finansavimo ir veiklos taisyklės.
  Galiausiai, regioninis bendradarbiavimas buvo išplėtotas keliose srityse. Tačiau finansavimo sistema pagal Reglamento (EEB) Nr. 4254/88 10 straipsnį turi nepatogumų, susijusių su valdymo centralizavimu, nes dauguma projektų yra Komisijos rankose, ir šios pastangos yra atsietos nuo tarpvalstybinės ir daugiašalės veiklos pagal INTERREG. |
| --- | --- |

5.

Ši patirtis rodo, kad daugeliu atvejų buvo žengti svarbūs žingsniai siekiant bendro tarpvalstybinio planavimo ir programų valdymo. Tačiau vykstantis tvirtas bendradarbiavimas, pavyzdžiui, „Europos regionuose“, vis dar yra išimtis, o ne taisyklė. Kadangi didelė dalis plėtros veiklos vyksta pasienio srityse, ir šios sritys iš to gavo daug naudos, buvo daug sunkiau kartu sukurti autentišką tarpvalstybinę veiklą. Kai kuriais atvejais tai turi iškreiptą poveikį, pvz., panašūs projektai kiekvienoje sienos pusėje. Bet kokiu atveju, tai užkerta kelią pasienio regionams iš bendradarbiavimo gauti visą naudą.

INTERREG II C sudaro sąlygas įgyti patirties bendradarbiaujant didesnėse daugiašalėse teritorijose, įtraukiant nacionalinę, regioninę ir vietos valdžią, siekiant didesnės teritorinės integracijos. Vis dėlto bendradarbiavimo apimtis buvo įvairi.

Atsižvelgiant į išorines sienas ir bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, kyla papildomų problemų, ypač dėl silpnų tų šalių valdymo struktūrų ir dėl sunkumų koordinuojant Bendrijos užsienio politikos priemones, pvz., PHARE, TACIS, CARDS, MEDA ir INTERREG programas nes yra skirtingos finansavimo ir veiklos taisyklės.

Galiausiai, regioninis bendradarbiavimas buvo išplėtotas keliose srityse. Tačiau finansavimo sistema pagal Reglamento (EEB) Nr. 4254/88 10 straipsnį turi nepatogumų, susijusių su valdymo centralizavimu, nes dauguma projektų yra Komisijos rankose, ir šios pastangos yra atsietos nuo tarpvalstybinės ir daugiašalės veiklos pagal INTERREG.

| 6. | Šiame kontekste naujo INTERREG etapo tikslas Bendrijoje sustiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą remiant tarpvalstybinį, daugiašalį ir regioninį bendradarbiavimą bei darnią Bendrijos teritorijos plėtrą. Veiksmai, susiję su sienomis ir pasienio sritimis tarp valstybių narių, Bendrijos bei trečiųjų šalių yra esminiai. Atitinkamas dėmesys skiriamas:






  — | išorinėms Bendrijos sienoms, ypač atsižvelgiant į plėtrą, |
| --- | --- | --- |

6.

Šiame kontekste naujo INTERREG etapo tikslas Bendrijoje sustiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą remiant tarpvalstybinį, daugiašalį ir regioninį bendradarbiavimą bei darnią Bendrijos teritorijos plėtrą. Veiksmai, susiję su sienomis ir pasienio sritimis tarp valstybių narių, Bendrijos bei trečiųjų šalių yra esminiai. Atitinkamas dėmesys skiriamas:

—

išorinėms Bendrijos sienoms, ypač atsižvelgiant į plėtrą,

| — | bendradarbiavimui atsižvelgiant į atokiausius Bendrijos regionus, |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimui atsižvelgiant į atokiausius Bendrijos regionus,

| — | bendradarbiavimui siekiant palaikyti stabilizacijos ir susijungimo procesą Vakarų Balkanuose ir |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimui siekiant palaikyti stabilizacijos ir susijungimo procesą Vakarų Balkanuose ir

| — | bendradarbiavimui atsižvelgiant į izoliuotus regionus. |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimui atsižvelgiant į izoliuotus regionus.

Remiantis ankstesnių INTERREG iniciatyvų patirtimi, šis naujas iniciatyvos etapas yra įgyvendinamas trimis kryptimis:

| a) | remiant bendrą kaimyninių pasienio regionų plėtrą, įskaitant išorines sienas (kaimynystės programos) ir kai kurias jūrų sienas (A kryptis); didžioji dalis finansinių išteklių yra skirta šiai krypčiai; |
| --- | --- |

a)

remiant bendrą kaimyninių pasienio regionų plėtrą, įskaitant išorines sienas (kaimynystės programos) ir kai kurias jūrų sienas (A kryptis); didžioji dalis finansinių išteklių yra skirta šiai krypčiai;

| b) | prisidedant prie Bendrijos darnios teritorinės integracijos (B kryptis); |
| --- | --- |

b)

prisidedant prie Bendrijos darnios teritorinės integracijos (B kryptis);

| c) | gerinant regioninės plėtros ir sanglaudos politiką bei metodiką bendradarbiaujant daugiašaliu arba regioniniu lygiu (C kryptis); šiai krypčiai yra skiriama mažiausiai lėšų. |
| --- | --- |

c)

gerinant regioninės plėtros ir sanglaudos politiką bei metodiką bendradarbiaujant daugiašaliu arba regioniniu lygiu (C kryptis); šiai krypčiai yra skiriama mažiausiai lėšų.

Pagrindinis naujo INTERREG etapo uždavinys yra remtis teigiama bendradarbiavimo dabartinėse programose patirtimi ir vis labiau vystyti tokio bendradarbiavimo struktūras visoje Bendrijoje bei su kaimyninėmis valstybėmis.

| 7. | Kad būtų pasiekti šie tikslai, bendradarbiavimo pagal INTERREG III iniciatyvą plėtra yra valdoma remiantis šiais principais:






  — | Bendra tarpvalstybinė arba daugiašalė strategija ir plėtros programa
  Bendros strategijos ir programos vystymas, nustatant prioritetus, yra esminė sąlyga priimant pasiūlymus, pateiktus Bendrijos finansavimui. Visos priemonės ir veiksmai turi būti paremti šiuo bendru regioniniu ar teritoriniu programavimu rūpinantis ir pabrėžiant jo pridėtinę vertę.
  Veiksmai, pasirinkti programavimo įgyvendinimui turi neabejotinai būti tarpvalstybinio arba daugiašalio pobūdžio. Tai reiškia, kad jos galimos tik tuomet, kai yra pasirinktos drauge ir įgyvendinamos arba dviejose ar daugiau valstybių narių, arba trečiosiose šalyse, arba vienoje valstybėje narėje, tačiau turi būti parodyta, kad veiksmai daro didelę įtaką kitoms valstybėms narėms arba trečiosioms šalims.
  Programuojant turi būti atsižvelgiama į bendras struktūrinių fondų nuostatas ir į Bendrijos įstatymus bei politiką. Tai reiškia, kad pirmenybė bus suteikiama tiems veiksmams, kurie padės kurti darbo vietas, gerinti susijusių sričių konkurencingumą, vystyti ir pristatyti darnios plėtros politiką bei skatinti lygias vyrų ir moterų galimybes. Visi veiksmai turi remtis Bendrijos taisyklėmis, susijusiomis su konkurencija, ir ypač su taisyklėmis dėl valstybės pagalbos. |
| --- | --- | --- |

7.

Kad būtų pasiekti šie tikslai, bendradarbiavimo pagal INTERREG III iniciatyvą plėtra yra valdoma remiantis šiais principais:

—

Bendra tarpvalstybinė arba daugiašalė strategija ir plėtros programa

Bendros strategijos ir programos vystymas, nustatant prioritetus, yra esminė sąlyga priimant pasiūlymus, pateiktus Bendrijos finansavimui. Visos priemonės ir veiksmai turi būti paremti šiuo bendru regioniniu ar teritoriniu programavimu rūpinantis ir pabrėžiant jo pridėtinę vertę.

Veiksmai, pasirinkti programavimo įgyvendinimui turi neabejotinai būti tarpvalstybinio arba daugiašalio pobūdžio. Tai reiškia, kad jos galimos tik tuomet, kai yra pasirinktos drauge ir įgyvendinamos arba dviejose ar daugiau valstybių narių, arba trečiosiose šalyse, arba vienoje valstybėje narėje, tačiau turi būti parodyta, kad veiksmai daro didelę įtaką kitoms valstybėms narėms arba trečiosioms šalims.

Programuojant turi būti atsižvelgiama į bendras struktūrinių fondų nuostatas ir į Bendrijos įstatymus bei politiką. Tai reiškia, kad pirmenybė bus suteikiama tiems veiksmams, kurie padės kurti darbo vietas, gerinti susijusių sričių konkurencingumą, vystyti ir pristatyti darnios plėtros politiką bei skatinti lygias vyrų ir moterų galimybes. Visi veiksmai turi remtis Bendrijos taisyklėmis, susijusiomis su konkurencija, ir ypač su taisyklėmis dėl valstybės pagalbos.

| — | Partnerystė ir taktika „iš apačios į viršų“ („bottom up“)
  Turi būti gerai išplėtota partnerystė, įtraukiant ne tik „institucinius“ nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios partnerius, bet ir ekonominius bei socialinius partnerius, bei kitas susijusias kompetentingas institucijas (visuomenines organizacijas, akademinio pasaulio atstovus ir kt.), kaip numatyta bendrojo reglamento 8 straipsnyje. Komisija rūpinasi, kad ši partnerystė būtų plėtojama iš pat pradžių, nuo bendro strategijos išdėstymo etapo iki veiksmų įgyvendinimo. Po viešumo etapo, veiksmuose turi turėti galimybę dalyvauti visuomeniniai ir privatūs veikėjai. |
| --- | --- |

—

Partnerystė ir taktika „iš apačios į viršų“ („bottom up“)

Turi būti gerai išplėtota partnerystė, įtraukiant ne tik „institucinius“ nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios partnerius, bet ir ekonominius bei socialinius partnerius, bei kitas susijusias kompetentingas institucijas (visuomenines organizacijas, akademinio pasaulio atstovus ir kt.), kaip numatyta bendrojo reglamento 8 straipsnyje. Komisija rūpinasi, kad ši partnerystė būtų plėtojama iš pat pradžių, nuo bendro strategijos išdėstymo etapo iki veiksmų įgyvendinimo. Po viešumo etapo, veiksmuose turi turėti galimybę dalyvauti visuomeniniai ir privatūs veikėjai.

| — | Struktūrinių fondų „vyraujančios krypties“ papildomumas
  Programavimas turi papildyti priemones, nurodytas 1, 2 ir 3 struktūrinių fondų tiksluose, ypač susijusias su infrastruktūra ir kitomis Bendrijos iniciatyvomis. Be to, veiksmai neturi viršyti struktūrinių fondų apimties ir turi laikytis išlaidų tinkamumo taisyklių. |
| --- | --- |

—

Struktūrinių fondų „vyraujančios krypties“ papildomumas

Programavimas turi papildyti priemones, nurodytas 1, 2 ir 3 struktūrinių fondų tiksluose, ypač susijusias su infrastruktūra ir kitomis Bendrijos iniciatyvomis. Be to, veiksmai neturi viršyti struktūrinių fondų apimties ir turi laikytis išlaidų tinkamumo taisyklių.

| — | Labiau integruotas požiūris į Bendrijos iniciatyvų įgyvendinimą
  ERPF pagal 1999 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1783/1999 dėl Europos regioninės plėtros fondo (5) (toliau – ERPF reglamentas) 3 straipsnio 2 dalį leidžia įgyvendinti INTERREG III iniciatyvą pagal kaimo plėtros finansavimo kryptis, galimas pagal EAGGF (Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondą), vystyti žmogiškuosius išteklius, galimus pagal ESF (Europos socialinį fondą) ir sureguliuoti žvejybos struktūras, galimas pagal FIFG (Europos žvejybos orientavimo finansinę priemonę). Šia galimybe turi būti pasinaudota siekiant pagerinti priemonių koordinavimą ir integravimą bei veiksmus, kuriems Bendrijos pagalba gali suteikti naudos. |
| --- | --- |

—

Labiau integruotas požiūris į Bendrijos iniciatyvų įgyvendinimą

ERPF pagal 1999 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1783/1999 dėl Europos regioninės plėtros fondo (5) (toliau – ERPF reglamentas) 3 straipsnio 2 dalį leidžia įgyvendinti INTERREG III iniciatyvą pagal kaimo plėtros finansavimo kryptis, galimas pagal EAGGF (Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondą), vystyti žmogiškuosius išteklius, galimus pagal ESF (Europos socialinį fondą) ir sureguliuoti žvejybos struktūras, galimas pagal FIFG (Europos žvejybos orientavimo finansinę priemonę). Šia galimybe turi būti pasinaudota siekiant pagerinti priemonių koordinavimą ir integravimą bei veiksmus, kuriems Bendrijos pagalba gali suteikti naudos.

| — | Efektyvus koordinavimas tarp INTERREG III ir Bendrijos užsienio politikos priemonių, ypač atsižvelgiant į plėtrą.
  INTERREG III įgyvendinimas turi užtikrinti ryšį ir darną su kitais finansiniais įrankiais. Veiksmai, pradėti vykdyti Bendrijoje yra finansuojami ERPF, o veiksmai, vykdomi už Bendrijos ribų, yra finansuojami kitomis Bendrijos finansinėmis priemonėmis: PHARE, ISPA, TACIS, MEDA, CARDS, EDF arba kitomis Bendrijos programomis, atitinkamai svarbiomis užsienio politikai.
  2003 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatu „Naujos kaimynystės politikos priemonės sukūrimas“ (6) (toliau – Kaimynystės komunikatas) ketinama, įtraukiant 2004–2006 m. kaimynystės programas, pagerinti koordinavimą tarp INTERREG III ir Bendrijos užsienio politikos įrankių. Komunikatas yra komunikato „Platesnė Europa – kaimynystė: naujas santykių su mūsų Rytų ir Pietų kaimynais pagrindas“ (7) tąsa. |
| --- | --- |

—

Efektyvus koordinavimas tarp INTERREG III ir Bendrijos užsienio politikos priemonių, ypač atsižvelgiant į plėtrą.

INTERREG III įgyvendinimas turi užtikrinti ryšį ir darną su kitais finansiniais įrankiais. Veiksmai, pradėti vykdyti Bendrijoje yra finansuojami ERPF, o veiksmai, vykdomi už Bendrijos ribų, yra finansuojami kitomis Bendrijos finansinėmis priemonėmis: PHARE, ISPA, TACIS, MEDA, CARDS, EDF arba kitomis Bendrijos programomis, atitinkamai svarbiomis užsienio politikai.

2003 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatu „Naujos kaimynystės politikos priemonės sukūrimas“ (6) (toliau – Kaimynystės komunikatas) ketinama, įtraukiant 2004–2006 m. kaimynystės programas, pagerinti koordinavimą tarp INTERREG III ir Bendrijos užsienio politikos įrankių. Komunikatas yra komunikato „Platesnė Europa – kaimynystė: naujas santykių su mūsų Rytų ir Pietų kaimynais pagrindas“ (7) tąsa.

| 8. | Bendradarbiavimo gerinimas remiantis šiais principais reikalauja bendrų struktūrų, kad būtų rengiamos programos, įtraukiamos suinteresuotos šalys, parenkami veiksmai, valdoma visuma ir koordinuojamas bei stebimas programavimo įgyvendinimas ir, jei tinkama, bendri mechanizmai priemonėms ir veiksmams valdyti. Bet kokiu atveju INTERREG III ir Kaimynystės programos suartėjimas žymiai pagerins situaciją po 1994–1999 m. programavimo laikotarpio. Partneriai turi nustatyti tikslias sąlygas, susitarimus ir išteklius struktūroms įdiegti ir užtikrinti jų veikimą; struktūrų eksploatacinės išlaidos bus finansuojamos pagal programas.
  Šiame kontekste kompetentingos valdžios įstaigos turi apsvarstyti, ar įmanoma įsteigti Europos ekonominių interesų grupes (EEIG) (8). |
| --- | --- |

8.

Bendradarbiavimo gerinimas remiantis šiais principais reikalauja bendrų struktūrų, kad būtų rengiamos programos, įtraukiamos suinteresuotos šalys, parenkami veiksmai, valdoma visuma ir koordinuojamas bei stebimas programavimo įgyvendinimas ir, jei tinkama, bendri mechanizmai priemonėms ir veiksmams valdyti. Bet kokiu atveju INTERREG III ir Kaimynystės programos suartėjimas žymiai pagerins situaciją po 1994–1999 m. programavimo laikotarpio. Partneriai turi nustatyti tikslias sąlygas, susitarimus ir išteklius struktūroms įdiegti ir užtikrinti jų veikimą; struktūrų eksploatacinės išlaidos bus finansuojamos pagal programas.

Šiame kontekste kompetentingos valdžios įstaigos turi apsvarstyti, ar įmanoma įsteigti Europos ekonominių interesų grupes (EEIG) (8).

II.   TARPVALSTYBINIS BENDRADARBIAVIMAS (A KRYPTIS)

| 9. | Tikslas: tarpvalstybiniu bendradarbiavimu tarp kaimyninių valdžios institucijų ketinama plėtoti tarpvalstybinius ekonominius ir socialinius centrus, kuriant bendras darnaus teritorinio vystymosi strategijas. |
| --- | --- |

9.

Tikslas: tarpvalstybiniu bendradarbiavimu tarp kaimyninių valdžios institucijų ketinama plėtoti tarpvalstybinius ekonominius ir socialinius centrus, kuriant bendras darnaus teritorinio vystymosi strategijas.

| 10. | Galimos sritys: tarpvalstybinio bendradarbiavimo tikslams tinkamos sritys apima:






  — | visas sritis išilgai vidinių ir išorinių Bendrijos sienų, pažymėtų Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros III lygyje (NUTS III), kaip išvardyta I priede, |
| --- | --- | --- |

10.

Galimos sritys: tarpvalstybinio bendradarbiavimo tikslams tinkamos sritys apima:

—

visas sritis išilgai vidinių ir išorinių Bendrijos sienų, pažymėtų Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros III lygyje (NUTS III), kaip išvardyta I priede,

| — | tam tikras jūrų sritis, pažymėtas Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros III lygyje (NUTS III), kaip išvardyta I priede. |
| --- | --- |

—

tam tikras jūrų sritis, pažymėtas Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros III lygyje (NUTS III), kaip išvardyta I priede.

Specialiais atvejais finansavimas gal būti suteiktas priemonėms, nurodytoms NUTS III srityse, besiribojančiomis su NUTS III lygyje nurodytomis sritimis, paminėtomis pirmiau, arba sritimis, apsuptomis tokių sričių, su sąlyga, kad joms neskiriama daugiau kaip 20 % bendrų programos išlaidų. Taikymo sritys turi būti nurodytos susijusioje Bendrijos iniciatyvos programoje.

| 11. | Svarbiausi klausimai: šiai krypčiai rūpimi klausimai:






  — | miesto, kaimo ir pakrančių plėtra, |
| --- | --- | --- |

11.

Svarbiausi klausimai: šiai krypčiai rūpimi klausimai:

—

miesto, kaimo ir pakrančių plėtra,

| — | verslo ir mažų įmonių plėtros (įskaitant turizmo sektoriaus įmones) bei vietinio įsidarbinimo iniciatyvų skatinimas, |
| --- | --- |

—

verslo ir mažų įmonių plėtros (įskaitant turizmo sektoriaus įmones) bei vietinio įsidarbinimo iniciatyvų skatinimas,

| — | darbo rinkos ir socialinės integracijos rėmimas, |
| --- | --- |

—

darbo rinkos ir socialinės integracijos rėmimas,

| — | žmogiškųjų išteklių ir priemonių paskirstymas tyrimams, technologijų vystymui, švietimui, kultūrai, komunikacijoms ir sveikatai, kad būtų padidintas produktyvumas ir būtų sukurtos pastovios darbo vietos, |
| --- | --- |

—

žmogiškųjų išteklių ir priemonių paskirstymas tyrimams, technologijų vystymui, švietimui, kultūrai, komunikacijoms ir sveikatai, kad būtų padidintas produktyvumas ir būtų sukurtos pastovios darbo vietos,

| — | aplinkos apsaugos (vietinės, pasaulinės) skatinimas, energijos efektyvumo didinimas ir atsinaujinančių energijos išteklių skatinimas, |
| --- | --- |

—

aplinkos apsaugos (vietinės, pasaulinės) skatinimas, energijos efektyvumo didinimas ir atsinaujinančių energijos išteklių skatinimas,

| — | transporto (ypač priemonių, įgyvendinančių ekologiškesnes transporto formas), informacijos ir komunikacijos tinklų ir paslaugų bei vandens ir energijos sistemų tobulinimas, |
| --- | --- |

—

transporto (ypač priemonių, įgyvendinančių ekologiškesnes transporto formas), informacijos ir komunikacijos tinklų ir paslaugų bei vandens ir energijos sistemų tobulinimas,

| — | bendradarbiavimo teisinėje ir administracinėse srityse plėtojimas, ekonominės ir socialinės sanglaudos plėtros rėmimas, |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimo teisinėje ir administracinėse srityse plėtojimas, ekonominės ir socialinės sanglaudos plėtros rėmimas,

| — | žmogiškojo ir institucinio potencialo tarpvalstybiniam bendradarbiavimui didinimas, ekonominės ir socialinės sanglaudos plėtros rėmimas. |
| --- | --- |

—

žmogiškojo ir institucinio potencialo tarpvalstybiniam bendradarbiavimui didinimas, ekonominės ir socialinės sanglaudos plėtros rėmimas.

Šis sąrašas nėra išsamus. Klausimai yra išdėstyti II priede. Tačiau finansiniai ištekliai turi būti sutelkti į ribotą klausimų ir priemonių skaičių. Ypač infrastruktūros investicijos, kiek tai yra praktiška, turi būti sutelktos į administracines sritis žemiau NUTS III lygio, esančias netoli sienų. Tačiau pagal 10 punktą negausiai apgyvendintuose regionuose pastebima, kad plėtrą stabdo infrastruktūros stoka; į tokią infrastruktūrą turi būti atsižvelgta srityje, peržengiančioje griežtai NUTS III lygyje nustatytas ribas, nes šios infrastruktūros tikslas yra susijęs su NUTS III sričių, nurodytų I priede, plėtra.

III.   TARPTAUTINIS BENDRADARBIAVIMAS (B KRYPTIS)

| 12. | Tikslas: daugiašalio bendradarbiavimo tarp nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų tikslas – skatinti didesnę teritorinę didelių Europos regionų integraciją, siekiant tvarios, darnios integracijos į Bendriją ir geresnės teritorinės kandidačių bei kitų kaimyninių šalių integracijos. |
| --- | --- |

12.

Tikslas: daugiašalio bendradarbiavimo tarp nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų tikslas – skatinti didesnę teritorinę didelių Europos regionų integraciją, siekiant tvarios, darnios integracijos į Bendriją ir geresnės teritorinės kandidačių bei kitų kaimyninių šalių integracijos.

| 13. | Tinkamos sritys: tarptautinio bendradarbiavimo tikslais III priede yra pateiktos nustatytos galimos regionų grupės.
  Šios grupės paremtos sritimis, kurioms jau yra taikomos INTERREG II C programos ir 10 straipsnio bandomieji veiksmai dėl erdvinio planavimo, pritaikyti atsižvelgiant į turimą patirtį. Šiuo pagrindu valstybės narės ir jų regionai turi Komisijai pateikti tinkamai pagrįstus reikalavimus dėl šių grupių pakeitimo. Ypatingas dėmesys turi būti kreipiamas į išorines Bendrijos sienas, atsižvelgiant į plėtrą, į bendradarbiavimą su atokiausiais Bendrijos regionais, didinant bendradarbiavimą su Adrijos jūros ir Pietinės Baltijos jūros dalies regionais, taip pat – su izoliuotais regionais. Dėl šios priežasties, pasiūlytais pakeitimais turi būti siekiama didinti bendradarbiavimą tarp Adrijos ir Balkanų regionų, priklausančių Bendrijai, bei nepriklausančių Bendrijai Balkanų regionų. Specialus dėmesys turi būti skirtas keturiems tarptautiniams regionams, įgyvendinantiems kaimynystės aspektą. |
| --- | --- |

13.

Tinkamos sritys: tarptautinio bendradarbiavimo tikslais III priede yra pateiktos nustatytos galimos regionų grupės.

Šios grupės paremtos sritimis, kurioms jau yra taikomos INTERREG II C programos ir 10 straipsnio bandomieji veiksmai dėl erdvinio planavimo, pritaikyti atsižvelgiant į turimą patirtį. Šiuo pagrindu valstybės narės ir jų regionai turi Komisijai pateikti tinkamai pagrįstus reikalavimus dėl šių grupių pakeitimo. Ypatingas dėmesys turi būti kreipiamas į išorines Bendrijos sienas, atsižvelgiant į plėtrą, į bendradarbiavimą su atokiausiais Bendrijos regionais, didinant bendradarbiavimą su Adrijos jūros ir Pietinės Baltijos jūros dalies regionais, taip pat – su izoliuotais regionais. Dėl šios priežasties, pasiūlytais pakeitimais turi būti siekiama didinti bendradarbiavimą tarp Adrijos ir Balkanų regionų, priklausančių Bendrijai, bei nepriklausančių Bendrijai Balkanų regionų. Specialus dėmesys turi būti skirtas keturiems tarptautiniams regionams, įgyvendinantiems kaimynystės aspektą.

| 14. | Svarbiausi klausimai: tarptautinio bendradarbiavimo pasiūlymai turi remtis INTERREG II C patirtimi ir atsižvelgti į Bendrijos politikos prioritetus, pvz., TENs ir į Europos erdvės plėtros perspektyvos (EEPP) teritorinės plėtros rekomendacijas. Tuo pačiu metu, esant ribotam finansinių išteklių kiekiui (įtrauktos teritorijos yra labai didelės), yra svarbu išvengti pastangų išsiskaidymo ir siekti didelio susikoncentravimo. Paramos gali būti reikalaujama tam, kad:






  — | tarptautiniu mastu būtų detalizuotos erdvės plėtros strategijos, įskaitant bendradarbiavimą tarp didmiesčių, miesto ir kaimo sričių, siekiant remti decentralizuotą ir darnią plėtrą, |
| --- | --- | --- |

14.

Svarbiausi klausimai: tarptautinio bendradarbiavimo pasiūlymai turi remtis INTERREG II C patirtimi ir atsižvelgti į Bendrijos politikos prioritetus, pvz., TENs ir į Europos erdvės plėtros perspektyvos (EEPP) teritorinės plėtros rekomendacijas. Tuo pačiu metu, esant ribotam finansinių išteklių kiekiui (įtrauktos teritorijos yra labai didelės), yra svarbu išvengti pastangų išsiskaidymo ir siekti didelio susikoncentravimo. Paramos gali būti reikalaujama tam, kad:

—

tarptautiniu mastu būtų detalizuotos erdvės plėtros strategijos, įskaitant bendradarbiavimą tarp didmiesčių, miesto ir kaimo sričių, siekiant remti decentralizuotą ir darnią plėtrą,

| — | būtų remiamos efektyvios ir tvarios transporto sistemos ir geresnis įsijungimas į informacinę visuomenę, |
| --- | --- |

—

būtų remiamos efektyvios ir tvarios transporto sistemos ir geresnis įsijungimas į informacinę visuomenę,

| — | būtų remiama aplinka ir geras kultūros vertybių ir gamtos išteklių, ypač vandens, valdymas, |
| --- | --- |

—

būtų remiama aplinka ir geras kultūros vertybių ir gamtos išteklių, ypač vandens, valdymas,

| — | būtų remiama jūros ir izoliuotų regionų integracija, suteikiant specialų pirmumą skirstant finansinius išteklius. Jūros ir izoliuotų regionų integracijos rėmimas turi apimti dvišalio bendradarbiavimo veiksmus, |
| --- | --- |

—

būtų remiama jūros ir izoliuotų regionų integracija, suteikiant specialų pirmumą skirstant finansinius išteklius. Jūros ir izoliuotų regionų integracijos rėmimas turi apimti dvišalio bendradarbiavimo veiksmus,

| — | būtų remiamas integruotas atokiausių regionų bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

—

būtų remiamas integruotas atokiausių regionų bendradarbiavimas.

Pasirinktos priemonės turi būti sustiprinamos integruotu teritoriniu požiūriu, kad būtų reaguojama į bendras problemas ir galimybes, būtų naudingos tarptautinei sričiai. Ypač bus skatinamas izoliuotų ir jūros regionų bendradarbiavimas, taip pat bendradarbiavimas regionų, turinčių kitų kliūčių, pvz., kalnų sritys. Taip pat turi būti nustatytos svarbiausios sritys infrastruktūros investicijoms. Turi būti atsižvelgiama tik į infrastruktūrą, turinčią daugiašalę reikšmę. Greitkelių ir kelių tiesimas neturi būti įtrauktas. Pasirinkti veiksmai turi duoti konkrečius, matomus ir pažangius rezultatus. Esant vandens išteklių valdymo problemoms, kilusioms dėl potvynio ar sausros, INTERREG III finansavimas gali būti naudojamas infrastruktūros investicijoms.

| 15. | Labiausiai nutolusių regionų atveju (Prancūzijos užjūrio departamentai, Kanarų salos, Azorai ir Madeira) bendradarbiavimo programos:






  — | rems geresnę šių regionų ekonominę integraciją ir bendradarbiavimą tarpusavyje ir su kitomis valstybėmis narėmis, |
| --- | --- | --- |

15.

Labiausiai nutolusių regionų atveju (Prancūzijos užjūrio departamentai, Kanarų salos, Azorai ir Madeira) bendradarbiavimo programos:

—

rems geresnę šių regionų ekonominę integraciją ir bendradarbiavimą tarpusavyje ir su kitomis valstybėmis narėmis,

| — | gerins ryšius ir bendradarbiavimą su trečiosiomis kaimyninėmis šalimis (Karibų šalimis, Lotynų Amerika, Atlanto vandenyno regionu, Šiaurės Vakarų Afrika ir Indijos vandenyno regionu). |
| --- | --- |

—

gerins ryšius ir bendradarbiavimą su trečiosiomis kaimyninėmis šalimis (Karibų šalimis, Lotynų Amerika, Atlanto vandenyno regionu, Šiaurės Vakarų Afrika ir Indijos vandenyno regionu).

| 16. | Šis prioritetinių klausimų sąrašas turi sudaryti svarbiausius finansuotinus veiksmus. Detaliau jie yra pateikti IV priede. |
| --- | --- |

16.

Šis prioritetinių klausimų sąrašas turi sudaryti svarbiausius finansuotinus veiksmus. Detaliau jie yra pateikti IV priede.

IV.   REGIONINIS BENDRADARBIAVIMAS (C KRYPTIS)

| 17. | Tikslas: regioniniu bendradarbiavimu siekiama pagerinti regioninės plėtros ir sanglaudos politikos bei priemonių efektyvumą per tinklų kūrimą, ypač regionuose, kurių plėtra vyksta skirtingu greičiu ir kuriuose vyksta pokyčiai. |
| --- | --- |

17.

Tikslas: regioniniu bendradarbiavimu siekiama pagerinti regioninės plėtros ir sanglaudos politikos bei priemonių efektyvumą per tinklų kūrimą, ypač regionuose, kurių plėtra vyksta skirtingu greičiu ir kuriuose vyksta pokyčiai.

| 18. | Tinkamos sritys: visa Bendrija. |
| --- | --- |

18.

Tinkamos sritys: visa Bendrija.

| 19. | Prioritetiniai klausimai: Ši kryptis apima:






  — | bendradarbiavimo veiksmus, susijusius su specifiniais klausimais, apibrėžtais Komisijos Regioninio bendradarbiavimo komunikate, įskaitant tyrimus, technologinį vystymą ir MVĮ; informacinę visuomenę; turizmą, kultūrą ir užimtumą; verslą, aplinką ir kt. |
| --- | --- | --- |

19.

Prioritetiniai klausimai: Ši kryptis apima:

—

bendradarbiavimo veiksmus, susijusius su specifiniais klausimais, apibrėžtais Komisijos Regioninio bendradarbiavimo komunikate, įskaitant tyrimus, technologinį vystymą ir MVĮ; informacinę visuomenę; turizmą, kultūrą ir užimtumą; verslą, aplinką ir kt.

Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas izoliuotų ir labiausiai nutolusių regionų bei šalių kandidačių dalyvavimui įvairiuose tinkluose. Skatinamas jūros regionų bendradarbiavimas, net ir dvišaliame lygmenyje.

V.   INTERVENCIJOS PARUOŠIMAS, PRISTATYMAS IR PATVIRTINIMAS

| 20. | Remiantis nurodytomis paskirtomis lėšomis valstybei narei, kurias nustato Komisija, numatant galimas ribas tarp krypčių (žr. VIII skyrių), valstybės narės paskirstys lėšas, atitinkamai, pagal kryptis, sienas ir regionus. Tai atlikdamos valstybės narės turės užtikrinti tinkamą finansavimo pusiausvyrą abiejose sienų pusėse, atsižvelgdamos į turimas lėšas. |
| --- | --- |

20.

Remiantis nurodytomis paskirtomis lėšomis valstybei narei, kurias nustato Komisija, numatant galimas ribas tarp krypčių (žr. VIII skyrių), valstybės narės paskirstys lėšas, atitinkamai, pagal kryptis, sienas ir regionus. Tai atlikdamos valstybės narės turės užtikrinti tinkamą finansavimo pusiausvyrą abiejose sienų pusėse, atsižvelgdamos į turimas lėšas.

| 21. | Pasiūlymai bus parengti bendrų tarpvalstybinių arba daugiašalių komitetų ar kitų organų, įsteigtų susijusių regioninių arba vietos ir nacionalinių valdžios institucijų ir, tam tikrais atvejais, susijusių nevyriausybinių organizacijų.
  Pasiūlymai gali būti pristatyti kiekvienai krypčiai atskirai. Tačiau, jei partneriai mano, kad yra būtina, programos gali būti taikomos visoms trims A, B ir C kryptims kiekvienai iš jų nustačius prioritetus, priemones ir bendras struktūras. |
| --- | --- |

21.

Pasiūlymai bus parengti bendrų tarpvalstybinių arba daugiašalių komitetų ar kitų organų, įsteigtų susijusių regioninių arba vietos ir nacionalinių valdžios institucijų ir, tam tikrais atvejais, susijusių nevyriausybinių organizacijų.

Pasiūlymai gali būti pristatyti kiekvienai krypčiai atskirai. Tačiau, jei partneriai mano, kad yra būtina, programos gali būti taikomos visoms trims A, B ir C kryptims kiekvienai iš jų nustačius prioritetus, priemones ir bendras struktūras.

| 22. | Programos, susijusios su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu (A kryptis), bus sudarytos pagal principus, prioritetus ir procedūras, nustatytas regioninių arba nacionalinių valdžios institucijų 6–11 punktuose, galimose srityse esant partnerystėje su nacionaliniais valdžios organais, priklausomai nuo kiekvienos valstybės narės institucinės struktūros.
  Apskritai, tam tikrais atvejais kiekviena programa sienai bus sudaryta su „pagalbinėmis programomis“ kiekvienam tarpvalstybiniam regionui. Tinkamai pagrįstais atvejais (pvz., labai ilgos sienos, vietos, kur susikerta keletas sienų, gerai išvystytos esamos bendradarbiavimo struktūros) programa bus sudaryta vienam tarpvalstybiniam regionui ir galės būti taikoma vienai ar kelioms sienoms. |
| --- | --- |

22.

Programos, susijusios su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu (A kryptis), bus sudarytos pagal principus, prioritetus ir procedūras, nustatytas regioninių arba nacionalinių valdžios institucijų 6–11 punktuose, galimose srityse esant partnerystėje su nacionaliniais valdžios organais, priklausomai nuo kiekvienos valstybės narės institucinės struktūros.

Apskritai, tam tikrais atvejais kiekviena programa sienai bus sudaryta su „pagalbinėmis programomis“ kiekvienam tarpvalstybiniam regionui. Tinkamai pagrįstais atvejais (pvz., labai ilgos sienos, vietos, kur susikerta keletas sienų, gerai išvystytos esamos bendradarbiavimo struktūros) programa bus sudaryta vienam tarpvalstybiniam regionui ir galės būti taikoma vienai ar kelioms sienoms.

| 23. | Programos, skirtos tarptautiniam bendradarbiavimui (B kryptis) bus sudarytos pagal principus, prioritetus ir procedūras, nacionalinių valdžios organų (arba kitų valdžios organų, nustatytų valstybių narių) nustatytas 6, 7, 8 ir 12–16 punktuose artimai bendradarbiaujant su regioninės ir vietos valdžios organais, esančiais geografinėje vietovėje, kur vyksta tarptautinis bendradarbiavimas. Atsižvelgiant į jų įgytą patirtį, organai ir darbo grupės, veikiančios pagal INTERREG II C, dalyvaus parengiamajame darbe, atsakingų valdžios organų reikalavimu.
  Atskira programa bus sudaryta kiekvienai bendradarbiavimo sričiai, kaip apibrėžta 13 punkte. |
| --- | --- |

23.

Programos, skirtos tarptautiniam bendradarbiavimui (B kryptis) bus sudarytos pagal principus, prioritetus ir procedūras, nacionalinių valdžios organų (arba kitų valdžios organų, nustatytų valstybių narių) nustatytas 6, 7, 8 ir 12–16 punktuose artimai bendradarbiaujant su regioninės ir vietos valdžios organais, esančiais geografinėje vietovėje, kur vyksta tarptautinis bendradarbiavimas. Atsižvelgiant į jų įgytą patirtį, organai ir darbo grupės, veikiančios pagal INTERREG II C, dalyvaus parengiamajame darbe, atsakingų valdžios organų reikalavimu.

Atskira programa bus sudaryta kiekvienai bendradarbiavimo sričiai, kaip apibrėžta 13 punkte.

| 24. | Sąlygos dėl C krypties programų įgyvendinimo yra nustatytos Regioninio bendradarbiavimo komunikate. |
| --- | --- |

24.

Sąlygos dėl C krypties programų įgyvendinimo yra nustatytos Regioninio bendradarbiavimo komunikate.

| 25. | Programų turinys bus panašus į atskirų programų dokumentų turinį, kaip aprašyta bendrojo reglamento 19 straipsnio 3 dalyje, pritaikius prie poreikių ir aplinkybių, būdingų tarpvalstybiniam, daugiašaliam ir regioniniam bendradarbiavimui ir apims:






  — | Ex ante įvertinimą pagal bendrojo reglamento 41 straipsnio 2 dalį, kuriame analizuojamos stipriosios ir silpnosios savybės, susijusios su aptariamos srities bendradarbiavimu ir laukiamas poveikis, įskaitant poveikį aplinkai (vietinei, pasaulinei) ir, tam tikrais atvejais, lygias galimybes vyrams ir moterims bei bendradarbiavimo struktūrų patobulinimus. |
| --- | --- | --- |

25.

Programų turinys bus panašus į atskirų programų dokumentų turinį, kaip aprašyta bendrojo reglamento 19 straipsnio 3 dalyje, pritaikius prie poreikių ir aplinkybių, būdingų tarpvalstybiniam, daugiašaliam ir regioniniam bendradarbiavimui ir apims:

—

Ex ante įvertinimą pagal bendrojo reglamento 41 straipsnio 2 dalį, kuriame analizuojamos stipriosios ir silpnosios savybės, susijusios su aptariamos srities bendradarbiavimu ir laukiamas poveikis, įskaitant poveikį aplinkai (vietinei, pasaulinei) ir, tam tikrais atvejais, lygias galimybes vyrams ir moterims bei bendradarbiavimo struktūrų patobulinimus.

| — | Bendro programavimo proceso ataskaita (pvz., bendro programavimo komitetas), įskaitant susitarimus, atliktus su konsultavimo partneriais. |
| --- | --- |

—

Bendro programavimo proceso ataskaita (pvz., bendro programavimo komitetas), įskaitant susitarimus, atliktus su konsultavimo partneriais.

| — | Pareiškimas apie bendrą strategiją ir apie geografinės vietovės vystymo prioritetus, kurie numatyti programoje, turinčioje pagalbinę programą, kur tinkama, įtraukiant prioritetus, specifinius tikslus, išmatuotus ir nustatytus, kur tai įmanoma, ir nurodymą, kaip į šiuos prioritetus ir strategiją bus atsižvelgta nuostatose, nurodytose bendrojo reglamento 10 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

—

Pareiškimas apie bendrą strategiją ir apie geografinės vietovės vystymo prioritetus, kurie numatyti programoje, turinčioje pagalbinę programą, kur tinkama, įtraukiant prioritetus, specifinius tikslus, išmatuotus ir nustatytus, kur tai įmanoma, ir nurodymą, kaip į šiuos prioritetus ir strategiją bus atsižvelgta nuostatose, nurodytose bendrojo reglamento 10 straipsnio 3 dalyje.

| — | Trumpas aprašymas, jei būtina A krypties pagalbinės programos, priemonių, kurios yra numatytos prioritetams įgyvendinti, įskaitant informaciją, reikalingą patikrinti, kaip laikomasi pagalbos schemų pagal Sutarties 87 straipsnį; priemonių pobūdis reikalauja, kad ši programa būtų rengiama, prižiūrima ir vertinama. |
| --- | --- |

—

Trumpas aprašymas, jei būtina A krypties pagalbinės programos, priemonių, kurios yra numatytos prioritetams įgyvendinti, įskaitant informaciją, reikalingą patikrinti, kaip laikomasi pagalbos schemų pagal Sutarties 87 straipsnį; priemonių pobūdis reikalauja, kad ši programa būtų rengiama, prižiūrima ir vertinama.

| — | Finansavimo planas, numatytas kiekvienam prioritetui ir kiekvieniems metams pagal bendrojo reglamento 28 ir 29 straipsnius, finansų paskirstymus, numatytus ERPF įnašams ir PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, Sanglaudos fondui ir ISPA, EIB (Europos investicijų bankas), tam tikrais atvejais, taip pat bendra galimų viešų ar atitinkamų lėšų suma ir numatytas privatus finansavimas, susijęs su šiais įnašais; bendras ERPF finansinės pagalbos įnašas, numatytas kiekvieniems metams, suderintas su finansine perspektyva. |
| --- | --- |

—

Finansavimo planas, numatytas kiekvienam prioritetui ir kiekvieniems metams pagal bendrojo reglamento 28 ir 29 straipsnius, finansų paskirstymus, numatytus ERPF įnašams ir PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, Sanglaudos fondui ir ISPA, EIB (Europos investicijų bankas), tam tikrais atvejais, taip pat bendra galimų viešų ar atitinkamų lėšų suma ir numatytas privatus finansavimas, susijęs su šiais įnašais; bendras ERPF finansinės pagalbos įnašas, numatytas kiekvieniems metams, suderintas su finansine perspektyva.

| — | Programos įgyvendinimo nuostatos apima:






  — | Kompetentingų valdžios organų paskyrimą, kurie dalyvauja bendrų bendradarbiavimo struktūrų programoje, sudarytoje remiantis specialiais susitarimais, atsižvelgiant į šalies įstatymus, kurie yra atsakingi už šias funkcijas:






  — | vadovaujančioji institucija pagal bendrojo reglamento 9 straipsnio n dalyje ir 34 straipsnyje nurodytą reikšmę; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Programos įgyvendinimo nuostatos apima:

—

Kompetentingų valdžios organų paskyrimą, kurie dalyvauja bendrų bendradarbiavimo struktūrų programoje, sudarytoje remiantis specialiais susitarimais, atsižvelgiant į šalies įstatymus, kurie yra atsakingi už šias funkcijas:

—

vadovaujančioji institucija pagal bendrojo reglamento 9 straipsnio n dalyje ir 34 straipsnyje nurodytą reikšmę;

| — | mokėjimus vykdanti valdžios institucija programos lygyje pagal bendrojo reglamento 9 straipsnio o punkte ir 32 straipsnyje nurodytą reikšmę ir, jei būtina, papildomos mokėjimus vykdančios valdžios institucijos; |
| --- | --- |

—

mokėjimus vykdanti valdžios institucija programos lygyje pagal bendrojo reglamento 9 straipsnio o punkte ir 32 straipsnyje nurodytą reikšmę ir, jei būtina, papildomos mokėjimus vykdančios valdžios institucijos;

| — | bendras techninis sekretoriatas programos vykdymui vadovauti, ypač užduotims, nustatytoms 30 punkte, nepažeidžiant bendros vadovaujančiosios institucijos atsakomybės, nustatytos bendrojo reglamento 34 straipsnyje.
  Šios trys funkcijos (vadovaujančioji institucija, mokėjimus vykdanti valdžios institucija ir bendras techninis sekretoriatas) minėtų institucijų atliekamos atskirai arba kartu, atsižvelgiant į INTERREG III įgyvendinimo specifiką; |
| --- | --- |

—

bendras techninis sekretoriatas programos vykdymui vadovauti, ypač užduotims, nustatytoms 30 punkte, nepažeidžiant bendros vadovaujančiosios institucijos atsakomybės, nustatytos bendrojo reglamento 34 straipsnyje.

Šios trys funkcijos (vadovaujančioji institucija, mokėjimus vykdanti valdžios institucija ir bendras techninis sekretoriatas) minėtų institucijų atliekamos atskirai arba kartu, atsižvelgiant į INTERREG III įgyvendinimo specifiką;

| — | visos programos priežiūros komitetas pagal bendrojo reglamento 35 straipsnį (žr. 28 punktą); ir valdymo komitetas (arba, tam tikrais atvejais, keletas jų) (žr. 29 punktą). |
| --- | --- |

—

visos programos priežiūros komitetas pagal bendrojo reglamento 35 straipsnį (žr. 28 punktą); ir valdymo komitetas (arba, tam tikrais atvejais, keletas jų) (žr. 29 punktą).

| — | Programos valdymo susitarimų aprašymas, įskaitant tuos, kurie susiję su viešumo etapu, kai leidžiama dalyvauti kuo didesniam skaičiui visuomeninių ir privačių veikėjų bei mechanizmus pasiūlymams pateikti bendram veiksmų atrinkimui bei valdymo komiteto vaidmenį (žr. 29 punktą) bei įvairią atsakomybę dėl finansų ir finansų kontrolės pagal Bendrojo reglamento 38 ir 39 straipsnius; tam tikrais atvejais įskaitoma ir bendra finansinė parama, kaip numatyta 26 punkte. |
| --- | --- |

—

Programos valdymo susitarimų aprašymas, įskaitant tuos, kurie susiję su viešumo etapu, kai leidžiama dalyvauti kuo didesniam skaičiui visuomeninių ir privačių veikėjų bei mechanizmus pasiūlymams pateikti bendram veiksmų atrinkimui bei valdymo komiteto vaidmenį (žr. 29 punktą) bei įvairią atsakomybę dėl finansų ir finansų kontrolės pagal Bendrojo reglamento 38 ir 39 straipsnius; tam tikrais atvejais įskaitoma ir bendra finansinė parama, kaip numatyta 26 punkte.

| — | Bendro stebėjimo ir įvertinimo sistemų aprašymas, įtraukiant priežiūros komiteto vaidmenį (žr. 28 punktą); kaip numatyta bendrojo reglamento 36 straipsnio 1 dalyje, kompetentingos institucijos atsižvelgs į metodologiją, kuri skirta apibrėžti stebėtinus rodiklius renkant stebėjimo duomenis bei pasiruošti įvertinimams. |
| --- | --- |

—

Bendro stebėjimo ir įvertinimo sistemų aprašymas, įtraukiant priežiūros komiteto vaidmenį (žr. 28 punktą); kaip numatyta bendrojo reglamento 36 straipsnio 1 dalyje, kompetentingos institucijos atsižvelgs į metodologiją, kuri skirta apibrėžti stebėtinus rodiklius renkant stebėjimo duomenis bei pasiruošti įvertinimams.

| — | Finansų valdymo sistemos apibrėžimas, pagal kurį leidžiama atlikti pervedimus iš ERPF (pageidautina ir iš atitinkamų nacionalinių bendro finansavimo susitarimų) į kiekvienos programos atskirą sąskaitą ir greitą bei skaidrų šių lėšų pervedimą galutiniams paramos gavėjams; bendri susitarimai šiuo tikslu gali apimti susitarimo pasirašymą tarp įvairių institucijų, tų šalių, kurios dalyvauja programoje, taip pat dėl įvairių partnerių įsipareigojimų projekto lygyje, taip pat pasirašyti sutartį dėl abipusės finansinės ir teisinės atsakomybės. |
| --- | --- |

—

Finansų valdymo sistemos apibrėžimas, pagal kurį leidžiama atlikti pervedimus iš ERPF (pageidautina ir iš atitinkamų nacionalinių bendro finansavimo susitarimų) į kiekvienos programos atskirą sąskaitą ir greitą bei skaidrų šių lėšų pervedimą galutiniams paramos gavėjams; bendri susitarimai šiuo tikslu gali apimti susitarimo pasirašymą tarp įvairių institucijų, tų šalių, kurios dalyvauja programoje, taip pat dėl įvairių partnerių įsipareigojimų projekto lygyje, taip pat pasirašyti sutartį dėl abipusės finansinės ir teisinės atsakomybės.

| — | Specifinių programos tikrinimo susitarimų ir procedūrų aprašymas, nustatant įvairią finansų ir finansinės kontrolės atsakomybę pagal bendrojo reglamento 38 ir 39 straipsnį. |
| --- | --- |

—

Specifinių programos tikrinimo susitarimų ir procedūrų aprašymas, nustatant įvairią finansų ir finansinės kontrolės atsakomybę pagal bendrojo reglamento 38 ir 39 straipsnį.

| — | Informacija apie išteklius, reikalingus pasirengimui, stebėjimo ir įvertinimo pagalbai. |
| --- | --- |

—

Informacija apie išteklius, reikalingus pasirengimui, stebėjimo ir įvertinimo pagalbai.

| 26. | Šiuo būdu sudarytos programos bus pateiktos Komisijai institucijų, kurios bus paskirtos suinteresuotų valstybių narių pagal susitarimą su tomis valstybėmis narėmis.
  Kai Komisija patvirtins kiekvieną programą, atliks bendrą įnašą iš ERPF be finansų paskirstymo valstybėms narėms. Komisija taip pat gali suteikti bendrą finansinę paramą visai arba daliai programos, pagal susitarimą su konkrečia valstybe nare. |
| --- | --- |

26.

Šiuo būdu sudarytos programos bus pateiktos Komisijai institucijų, kurios bus paskirtos suinteresuotų valstybių narių pagal susitarimą su tomis valstybėmis narėmis.

Kai Komisija patvirtins kiekvieną programą, atliks bendrą įnašą iš ERPF be finansų paskirstymo valstybėms narėms. Komisija taip pat gali suteikti bendrą finansinę paramą visai arba daliai programos, pagal susitarimą su konkrečia valstybe nare.

| 27. | Kiekviena programa bus papildoma priedais, kaip apibrėžta bendrojo reglamento 9 straipsnio m punkte ir aprašyta 18 straipsnio 3 dalyje.
  Šis papildomas priedas bus nusiųstas Komisijai ne vėliau, kaip po trys mėnesių po to, kai Komisija bus priėmusi sprendimą patvirtinti programą. Programos priedas bus rengiamas pagal tuos pačius bendradarbiavimo ir partnerystės susitarimus, kuriais remiamasi programoje. |
| --- | --- |

27.

Kiekviena programa bus papildoma priedais, kaip apibrėžta bendrojo reglamento 9 straipsnio m punkte ir aprašyta 18 straipsnio 3 dalyje.

Šis papildomas priedas bus nusiųstas Komisijai ne vėliau, kaip po trys mėnesių po to, kai Komisija bus priėmusi sprendimą patvirtinti programą. Programos priedas bus rengiamas pagal tuos pačius bendradarbiavimo ir partnerystės susitarimus, kuriais remiamasi programoje.

VI.   INTERVENCIJOS PRIEŽIŪRA, ĮGYVENDINIMAS IR ĮVERTINIMAS

| 28. | Programos priežiūrą atliks priežiūros komitetas pagal bendrojo reglamento 35 straipsnį. Pagrindinės komiteto, kuris susirenka mažiausiai kartą per metus, pareigos:






  — | pritarti arba patvirtinti programos priedą, |
| --- | --- | --- |

28.

Programos priežiūrą atliks priežiūros komitetas pagal bendrojo reglamento 35 straipsnį. Pagrindinės komiteto, kuris susirenka mažiausiai kartą per metus, pareigos:

—

pritarti arba patvirtinti programos priedą,

| — | pagal bendrojo reglamento 15 straipsnį, nustatyti kriterijus, kurie turėtų būti naudojami pasirenkant veiksmus, turint tikslą nustatyti tarpvalstybinį arba tarptautinį operacijų pobūdį ar svarbą, |
| --- | --- |

—

pagal bendrojo reglamento 15 straipsnį, nustatyti kriterijus, kurie turėtų būti naudojami pasirenkant veiksmus, turint tikslą nustatyti tarpvalstybinį arba tarptautinį operacijų pobūdį ar svarbą,

| — | atlikti vėlesnes programos arba programos priedo pataisas, |
| --- | --- |

—

atlikti vėlesnes programos arba programos priedo pataisas,

| — | prižiūrėti ir vertinti visą programą ir patvirtinti pasiūlymų pateikimo sąlygas. |
| --- | --- |

—

prižiūrėti ir vertinti visą programą ir patvirtinti pasiūlymų pateikimo sąlygas.

Priežiūros komitetas yra sudarytas iš regioninės ir vietos valdžios institucijų atstovų bei nacionalinės valdžios, jei vietos valdžia to pageidauja. Pageidautinas ekonominių ir socialinių partnerių bei visuomeninių organizacijų dalyvavimas; jis vyksta pagal bendrojo reglamento 8 straipsnio reikalavimus. Komisija ir, tam tikrais atvejais, EIB dalyvaus priežiūros komiteto darbe kaip patarėjai.

| 29. | Bendras veiksmų pasirinkimas ir koordinuota jų įgyvendinimo priežiūra bus atliekama vieno arba, jei būtina, keleto valdymo komitetų veiksmams organizuotiems pagal kiekvieną papildomą programą. Šis komitetas bus sudarytas remiantis tais pačiais bendradarbiavimo partnerystės principais kaip ir priežiūros komitetas. Komisija gali dalyvauti kaip stebėtoja.
  Valdymo komiteto pareigas gali atlikti ir priežiūros komitetas, veikiantis kaip valdymo komitetas. |
| --- | --- |

29.

Bendras veiksmų pasirinkimas ir koordinuota jų įgyvendinimo priežiūra bus atliekama vieno arba, jei būtina, keleto valdymo komitetų veiksmams organizuotiems pagal kiekvieną papildomą programą. Šis komitetas bus sudarytas remiantis tais pačiais bendradarbiavimo partnerystės principais kaip ir priežiūros komitetas. Komisija gali dalyvauti kaip stebėtoja.

Valdymo komiteto pareigas gali atlikti ir priežiūros komitetas, veikiantis kaip valdymo komitetas.

| 30. | Įgyvendinant užduotis vadovaujančiajai institucijai padeda bendras techninis sekretoriatas, tačiau ji neperima sekretoriato funkcijų.
  Be šios atsakomybės pagal bendrojo reglamento 34 straipsnį vadovaujančioji institucija (žr. 25 punktą) yra atsakinga už sprendimų rengimo organizavimą, kuriuos turi priimti priežiūros ir valdymo komitetai. Ypač ji priims, apsvarstys ir pateiks išankstinį finansavimo operacijų įvertinimą arba koordinuos šių užduočių atlikimą. Tai pat koordinuos paskirtų valdžios institucijų arba organų darbą, kaip yra reikalaujama įgyvendinant įvairias pagalbines programas ir priemones. |
| --- | --- |

30.

Įgyvendinant užduotis vadovaujančiajai institucijai padeda bendras techninis sekretoriatas, tačiau ji neperima sekretoriato funkcijų.

Be šios atsakomybės pagal bendrojo reglamento 34 straipsnį vadovaujančioji institucija (žr. 25 punktą) yra atsakinga už sprendimų rengimo organizavimą, kuriuos turi priimti priežiūros ir valdymo komitetai. Ypač ji priims, apsvarstys ir pateiks išankstinį finansavimo operacijų įvertinimą arba koordinuos šių užduočių atlikimą. Tai pat koordinuos paskirtų valdžios institucijų arba organų darbą, kaip yra reikalaujama įgyvendinant įvairias pagalbines programas ir priemones.

| 31. | ERPF įnašas bus pervestas į atskirą banko sąskaitą mokėjimus vykdančios valdžios institucijos arba valdymo institucijos vardu (jei ji turi mokėjimus vykdančios valdžios institucijos teises). Remiantis sprendimais, susijusiais su tuo, kaip valdymo komitetas arba priežiūros komitetas, veikiantis kaip valdymo komitetas, pasirenka projektus, šis ERPF dalyvavimas bus paremtas bendrojo reglamento 32 straipsnio 1 dalies paskutine pastraipa ir apmokamas mokėjimus vykdančios valdžios institucijos galutiniam paramos gavėjui arba atitinkamai institucijoms ar organams, kurie yra paskirti įgyvendinti įvairias pagalbines programas ir priemones. Tokiu atveju šios institucijos atliks mokėjimus galutiniams paramos gavėjams. Tais atvejais, kai į veiksmus yra įtraukti skirtingų valstybių narių partneriai, galutinis paramos gavėjas bus atsakingas už veiksmus, atliks finansų valdymą ir koordinuos įvairių partnerių veiklą atliekant veiksmą. Šis atsakingas partneris bus finansiškai ir teisiškai atsakingas vadovaujančiajai institucijai. Atsakingas partneris su šiais partneriais, galbūt susitarimų forma, pasidalins abipusę atsakomybę. |
| --- | --- |

31.

ERPF įnašas bus pervestas į atskirą banko sąskaitą mokėjimus vykdančios valdžios institucijos arba valdymo institucijos vardu (jei ji turi mokėjimus vykdančios valdžios institucijos teises). Remiantis sprendimais, susijusiais su tuo, kaip valdymo komitetas arba priežiūros komitetas, veikiantis kaip valdymo komitetas, pasirenka projektus, šis ERPF dalyvavimas bus paremtas bendrojo reglamento 32 straipsnio 1 dalies paskutine pastraipa ir apmokamas mokėjimus vykdančios valdžios institucijos galutiniam paramos gavėjui arba atitinkamai institucijoms ar organams, kurie yra paskirti įgyvendinti įvairias pagalbines programas ir priemones. Tokiu atveju šios institucijos atliks mokėjimus galutiniams paramos gavėjams. Tais atvejais, kai į veiksmus yra įtraukti skirtingų valstybių narių partneriai, galutinis paramos gavėjas bus atsakingas už veiksmus, atliks finansų valdymą ir koordinuos įvairių partnerių veiklą atliekant veiksmą. Šis atsakingas partneris bus finansiškai ir teisiškai atsakingas vadovaujančiajai institucijai. Atsakingas partneris su šiais partneriais, galbūt susitarimų forma, pasidalins abipusę atsakomybę.

| 32. | Bendrojo reglamento III dalis (Įnašai ir fondų valdoma finansinė veikla) bei priežiūros, įvertinimo ir finansų kontrolės nuostatos, išskyrus 44 straipsnį, bus taikomos programoms. Pagal šio reglamento 21 straipsnio 4 dalį, programos gali būti peržiūrėtos valstybių narių arba Komisijos iniciatyva pagal susitarimą su konkrečia valstybe nare po tarpinio įvertinimo, nurodyto reglamento 42 straipsnyje. |
| --- | --- |

32.

Bendrojo reglamento III dalis (Įnašai ir fondų valdoma finansinė veikla) bei priežiūros, įvertinimo ir finansų kontrolės nuostatos, išskyrus 44 straipsnį, bus taikomos programoms. Pagal šio reglamento 21 straipsnio 4 dalį, programos gali būti peržiūrėtos valstybių narių arba Komisijos iniciatyva pagal susitarimą su konkrečia valstybe nare po tarpinio įvertinimo, nurodyto reglamento 42 straipsnyje.

| 33. | [ištrinta] |
| --- | --- |

33.

[ištrinta]

VII.   KOORDINAVIMAS TARP ERPF, PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, EDF, SAPARD IR ISPA

| 34. | Taikant bendrojo reglamento 20 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą, koordinavimas tarp ERPF pagalbos ir kitų priemonių, prisidedančių prie INTERREG III iniciatyvos finansavimo, yra susijęs su geografiniu tinkamumu, daugiamečiu programavimu, galimais veiksmais ir įgyvendinimo mechanizmais, priežiūra, įvertinimu ir kontrole.
  Žymus bendrų struktūrų gerinimas, atsižvelgiant į ankstesnio programavimo laikotarpio stovį, kaip paminėta 8 punkte, toliau bus atliekamas atsižvelgiant į šioje dalyje aprašytas bendradarbiavimo programas pagal pasiektą pažangą, atsižvelgiant į koordinavimą tarp ERPF ir kitų finansinių priemonių.
  Komisija kartą per metus Konsultaciniam komitetui, paminėtam bendrojo reglamento 48 straipsnio 3 dalies d punkte, pateikia ataskaitą apie pasiektą pažangą, susijusią su koordinavimu tarp ERPF ir kitų finansinių priemonių. |
| --- | --- |

34.

Taikant bendrojo reglamento 20 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą, koordinavimas tarp ERPF pagalbos ir kitų priemonių, prisidedančių prie INTERREG III iniciatyvos finansavimo, yra susijęs su geografiniu tinkamumu, daugiamečiu programavimu, galimais veiksmais ir įgyvendinimo mechanizmais, priežiūra, įvertinimu ir kontrole.

Žymus bendrų struktūrų gerinimas, atsižvelgiant į ankstesnio programavimo laikotarpio stovį, kaip paminėta 8 punkte, toliau bus atliekamas atsižvelgiant į šioje dalyje aprašytas bendradarbiavimo programas pagal pasiektą pažangą, atsižvelgiant į koordinavimą tarp ERPF ir kitų finansinių priemonių.

Komisija kartą per metus Konsultaciniam komitetui, paminėtam bendrojo reglamento 48 straipsnio 3 dalies d punkte, pateikia ataskaitą apie pasiektą pažangą, susijusią su koordinavimu tarp ERPF ir kitų finansinių priemonių.

| 34.a | Kaimynystės komunikate Komisija pristato Kaimynystės programą 2004–2006 m. Kaimynystės programos rems tarpvalstybinį ir daugiašalį bendradarbiavimą palei išorines Sąjungos sienas su valstybėmis, kurios nėra kandidatės ir remsis esančiomis arba planuojamomis INTERREG programomis ir struktūromis. Kaimynystės programų kūrimas sudarys sąlygas naujų sistemų, leidžiančių bendrai rengti projektus, pateikimo ir atrinkimo procedūras, kūrimui; tokiu būdu padidės paramos gavėjų, esančių kitoje išorinės sienos pusėje, nuosavybė ir įsitraukimas. 2003 m. spalio 23 d. Komisija pristatė Orientavimo pastabas (9) dėl pasirengimo kaimynystės programoms, kur aprašomi žingsniai, reikalingi sukurti kaimynystės programą ir patariama, kaip pataisyti esamus dokumentus, struktūras ir darbo metodus. |
| --- | --- |

34.a

Kaimynystės komunikate Komisija pristato Kaimynystės programą 2004–2006 m. Kaimynystės programos rems tarpvalstybinį ir daugiašalį bendradarbiavimą palei išorines Sąjungos sienas su valstybėmis, kurios nėra kandidatės ir remsis esančiomis arba planuojamomis INTERREG programomis ir struktūromis. Kaimynystės programų kūrimas sudarys sąlygas naujų sistemų, leidžiančių bendrai rengti projektus, pateikimo ir atrinkimo procedūras, kūrimui; tokiu būdu padidės paramos gavėjų, esančių kitoje išorinės sienos pusėje, nuosavybė ir įsitraukimas. 2003 m. spalio 23 d. Komisija pristatė Orientavimo pastabas (9) dėl pasirengimo kaimynystės programoms, kur aprašomi žingsniai, reikalingi sukurti kaimynystės programą ir patariama, kaip pataisyti esamus dokumentus, struktūras ir darbo metodus.

Tarpvalstybinis bendradarbiavimas (A kryptis)

| 35. | Dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo už Bendrijos išorinių sienų, kaimyninių valstybių pasienio sritys bus įtrauktos į programų pasiūlymus, pristatomus Komisijai paskirtų valstybių narių valdžios institucijų, susitarus su suinteresuotomis kaimyninėmis valstybėmis. Šių vietovių apibrėžimas turi būti susijęs su kriterijais, priimtais INTERREG III. Atsižvelgiant į NUTS III regioną, nurodytą I priede, dalyvaujantį keliose tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose, įtraukiant šalis, gaunančias PHARE-CBC paramą, arba NUTS III regionų dalyvavimą, kuriam taikoma 10 punkto 2 dalis tokiose programose, šio dalyvavimo detalės bus suderintos Komisijos ir paskirtų valstybių narių valdžios institucijų, sutarus su suinteresuotomis kaimyninėmis valstybėmis. |
| --- | --- |

35.

Dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo už Bendrijos išorinių sienų, kaimyninių valstybių pasienio sritys bus įtrauktos į programų pasiūlymus, pristatomus Komisijai paskirtų valstybių narių valdžios institucijų, susitarus su suinteresuotomis kaimyninėmis valstybėmis. Šių vietovių apibrėžimas turi būti susijęs su kriterijais, priimtais INTERREG III. Atsižvelgiant į NUTS III regioną, nurodytą I priede, dalyvaujantį keliose tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose, įtraukiant šalis, gaunančias PHARE-CBC paramą, arba NUTS III regionų dalyvavimą, kuriam taikoma 10 punkto 2 dalis tokiose programose, šio dalyvavimo detalės bus suderintos Komisijos ir paskirtų valstybių narių valdžios institucijų, sutarus su suinteresuotomis kaimyninėmis valstybėmis.

| 36. | INTERREG III programa tarpvalstybiniam bendradarbiavimui (A kryptis), kaip apibrėžta 21, 22, 25 ir 26 punktuose, bus bendras tarpvalstybinio programavimo dokumentas, nurodytas 1998 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2760/98 dėl PHARE-CBC programos (10), (toliau – PHARE-CBC reglamentas) 7 straipsnyje. ERPF finansavimo atveju, Komisija nuspręs dėl Fondo įnašo, kai bus patvirtinta programa. PHARE-CBC, TACIS, MEDA, CARDS, SAPARD arba ISPA įnašai atsižvelgs į šių priemonių principus ir taisykles taip pat bus nurodytos sumos, įtrauktos į finansavimo planą. Bus kreipiamas dėmesys, kad abiejose sienos pusėse būtų išlaikyta tam tikra finansavimo pusiausvyra, atsižvelgiant į turimas lėšas, ekonomikos išsivystymo skirtumus bei galimybių pasinaudoti efektyvumą. |
| --- | --- |

36.

INTERREG III programa tarpvalstybiniam bendradarbiavimui (A kryptis), kaip apibrėžta 21, 22, 25 ir 26 punktuose, bus bendras tarpvalstybinio programavimo dokumentas, nurodytas 1998 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2760/98 dėl PHARE-CBC programos (10), (toliau – PHARE-CBC reglamentas) 7 straipsnyje. ERPF finansavimo atveju, Komisija nuspręs dėl Fondo įnašo, kai bus patvirtinta programa. PHARE-CBC, TACIS, MEDA, CARDS, SAPARD arba ISPA įnašai atsižvelgs į šių priemonių principus ir taisykles taip pat bus nurodytos sumos, įtrauktos į finansavimo planą. Bus kreipiamas dėmesys, kad abiejose sienos pusėse būtų išlaikyta tam tikra finansavimo pusiausvyra, atsižvelgiant į turimas lėšas, ekonomikos išsivystymo skirtumus bei galimybių pasinaudoti efektyvumą.

| 37. | ISPA atveju pagal 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1267/1999, nustatančio struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentą (11), 2 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, gali būti leidžiamos išimtys minimalaus dydžio (5 milijonai eurų) prašymams priemonėms pagal šį instrumentą, atsižvelgiant į tam tikras sąlygas, numatytas Komisijos, remiantis specifinėmis priežiūros komiteto rekomendacijomis. |
| --- | --- |

37.

ISPA atveju pagal 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1267/1999, nustatančio struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentą (11), 2 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, gali būti leidžiamos išimtys minimalaus dydžio (5 milijonai eurų) prašymams priemonėms pagal šį instrumentą, atsižvelgiant į tam tikras sąlygas, numatytas Komisijos, remiantis specifinėmis priežiūros komiteto rekomendacijomis.

| 38. | Priežiūros komitetas, valdymo komitetas (-ai), bendras techninis sekretoriatas ir, tam tikrais atvejais, valdančioji institucija (žr. 25 punktą) bus sudaryti dalyvaujant trečiųjų šalių, dalyvaujančių programoje, atstovams.
  Kai bendra valdančioji institucija neįmanoma, trečiųjų šalių atstovai dalyvaus valdančiosios institucijos valdžioje savo atitinkamos kompetencijos ribose. |
| --- | --- |

38.

Priežiūros komitetas, valdymo komitetas (-ai), bendras techninis sekretoriatas ir, tam tikrais atvejais, valdančioji institucija (žr. 25 punktą) bus sudaryti dalyvaujant trečiųjų šalių, dalyvaujančių programoje, atstovams.

Kai bendra valdančioji institucija neįmanoma, trečiųjų šalių atstovai dalyvaus valdančiosios institucijos valdžioje savo atitinkamos kompetencijos ribose.

| 39. | Programų, finansuojamų ERPF ir PHARE-CBC, atveju programos priežiūros komitetas, kaip aprašyta 28 punkte, ir bendras bendradarbiavimo komitetas, kaip aprašyta PHARE-CBC reglamento 7 straipsnyje, suformuos atskirą komitetą (toliau – INTERREG/PHARE-CBC priežiūros komitetas).
  INTERREG/PHARE-CBC priežiūros komitetas spręs pagal vidines taisykles, atsižvelgdamas į institucines, teisines ir finansines suinteresuotų šalių sistemas. Šios taisyklės tam tikrais atvejais pateiks informacijos dėl PHARE-CBC reglamento 28 punkto ir 7 straipsnio taikymo.
  Į INTERREG/PHARE-CBC priežiūros komiteto sudėtį bus įtraukti valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų atstovai bei suinteresuotos trečiosios šalys, Komisijos atstovai ir, tam tikrais atvejais, EIB. Komisijos atstovas(-ai) ir, tam tikrais atvejais, EIB dalyvaus INTERREG/PHARE-CBC priežiūros komiteto darbe, susijusiame su veiksmais bendrai finansuojamais ERPF, patarėjo pareigose. Komitetas yra atsakingas už programos priedo patvirtinimą pagal bendrojo reglamento 15 straipsnį, arba pritarimą jo pakeitimams. |
| --- | --- |

39.

Programų, finansuojamų ERPF ir PHARE-CBC, atveju programos priežiūros komitetas, kaip aprašyta 28 punkte, ir bendras bendradarbiavimo komitetas, kaip aprašyta PHARE-CBC reglamento 7 straipsnyje, suformuos atskirą komitetą (toliau – INTERREG/PHARE-CBC priežiūros komitetas).

INTERREG/PHARE-CBC priežiūros komitetas spręs pagal vidines taisykles, atsižvelgdamas į institucines, teisines ir finansines suinteresuotų šalių sistemas. Šios taisyklės tam tikrais atvejais pateiks informacijos dėl PHARE-CBC reglamento 28 punkto ir 7 straipsnio taikymo.

Į INTERREG/PHARE-CBC priežiūros komiteto sudėtį bus įtraukti valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų atstovai bei suinteresuotos trečiosios šalys, Komisijos atstovai ir, tam tikrais atvejais, EIB. Komisijos atstovas(-ai) ir, tam tikrais atvejais, EIB dalyvaus INTERREG/PHARE-CBC priežiūros komiteto darbe, susijusiame su veiksmais bendrai finansuojamais ERPF, patarėjo pareigose. Komitetas yra atsakingas už programos priedo patvirtinimą pagal bendrojo reglamento 15 straipsnį, arba pritarimą jo pakeitimams.

| 40. | Veiksmai ir projektai bus atrinkti remiantis jų tinkamumu INTERREG III valdymo komiteto ar komitetų arba INTERREG/PHARE-CBC priežiūros komiteto, veikiančio kaip valdymo komitetas (žr. 29 punktą). |
| --- | --- |

40.

Veiksmai ir projektai bus atrinkti remiantis jų tinkamumu INTERREG III valdymo komiteto ar komitetų arba INTERREG/PHARE-CBC priežiūros komiteto, veikiančio kaip valdymo komitetas (žr. 29 punktą).

| 41. | Pagal programą finansuotinų projektų arba veiksmų patvirtinimas turi būti atliekamas pagal specialias ERPF ir bet kokių kitų finansinių instrumentų, prisidedančių prie programos, taisykles. |
| --- | --- |

41.

Pagal programą finansuotinų projektų arba veiksmų patvirtinimas turi būti atliekamas pagal specialias ERPF ir bet kokių kitų finansinių instrumentų, prisidedančių prie programos, taisykles.

| 42. | Projektų, finansuojamų PHARE-CBC, patvirtinimas bus atliekamas pagal tvarką, nustatytą PHARE-CBC reglamento 7 straipsnio 3 dalyje ir 8 straipsnyje.
  Pagal šio reglamento 5 straipsnio 2 dalį bus numatytos specialios nuostatos dėl riboto mažų projektų programų procentinio dydžio, kai įtraukiami vietiniai veikėjai. Maži projektai, neviršijantys 50 000 eurų (Bendrijos įnašas), finansuojami PHARE-CBC, bus patvirtinti bendro bendradarbiavimo komiteto arba specialaus valdymo komiteto, atsakingo už tokius mažus projektus.
  Finansinės paramos schemos ekonominės ir socialinės sanglaudos srityje gali finansuoti projektus, kurių vertė nuo 50 000 iki 2 milijonų eurų (Bendrijos įnašas). Atskiri projektai pagal finansinės paramos schemas bus nustatyti teikiant pasiūlymus ir patvirtinti bendro bendradarbiavimo komiteto.
  Projektams, kurie nepriklauso finansinės paramos schemoms, išimtys kitokiam reikalaujamam minimaliam projektų dydžiui (2 milijonai eurų) bus leidžiamos tik remiantis individualiu įvertinimu ir pagal aplinkybes tarpvalstybinio bendradarbiavimo, patenkančio tarp prioritetų, apibrėžtų bendruose tarptautinio programavimo dokumentuose. INTERREG/PHARE-CBC priežiūros komitetas (žr. 39 punktą) pateiks specialias rekomendacijas dėl minimalaus dydžio projektų, atsižvelgdamas į procedūras, nurodytas šio punkto pirmoje pastraipoje. Remiantis individualiu įvertinimu, tose pasienio srityse, kurios atitinka 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1266/99 dėl pagalbos šalims kandidatėms derinimo pagal pasirengimo narystei strategiją (12) 12 straipsnyje dėl pasirengimo stojimui instrumentų derinimo išdėstytas sąlygas, Komisijos ex-ante kontrolė gali būti pakeista „išplėstine decentralizuota įgyvendinimo sistema“ su Komisijos ex-post kontrole. |
| --- | --- |

42.

Projektų, finansuojamų PHARE-CBC, patvirtinimas bus atliekamas pagal tvarką, nustatytą PHARE-CBC reglamento 7 straipsnio 3 dalyje ir 8 straipsnyje.

Pagal šio reglamento 5 straipsnio 2 dalį bus numatytos specialios nuostatos dėl riboto mažų projektų programų procentinio dydžio, kai įtraukiami vietiniai veikėjai. Maži projektai, neviršijantys 50 000 eurų (Bendrijos įnašas), finansuojami PHARE-CBC, bus patvirtinti bendro bendradarbiavimo komiteto arba specialaus valdymo komiteto, atsakingo už tokius mažus projektus.

Finansinės paramos schemos ekonominės ir socialinės sanglaudos srityje gali finansuoti projektus, kurių vertė nuo 50 000 iki 2 milijonų eurų (Bendrijos įnašas). Atskiri projektai pagal finansinės paramos schemas bus nustatyti teikiant pasiūlymus ir patvirtinti bendro bendradarbiavimo komiteto.

Projektams, kurie nepriklauso finansinės paramos schemoms, išimtys kitokiam reikalaujamam minimaliam projektų dydžiui (2 milijonai eurų) bus leidžiamos tik remiantis individualiu įvertinimu ir pagal aplinkybes tarpvalstybinio bendradarbiavimo, patenkančio tarp prioritetų, apibrėžtų bendruose tarptautinio programavimo dokumentuose. INTERREG/PHARE-CBC priežiūros komitetas (žr. 39 punktą) pateiks specialias rekomendacijas dėl minimalaus dydžio projektų, atsižvelgdamas į procedūras, nurodytas šio punkto pirmoje pastraipoje. Remiantis individualiu įvertinimu, tose pasienio srityse, kurios atitinka 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1266/99 dėl pagalbos šalims kandidatėms derinimo pagal pasirengimo narystei strategiją (12) 12 straipsnyje dėl pasirengimo stojimui instrumentų derinimo išdėstytas sąlygas, Komisijos ex-ante kontrolė gali būti pakeista „išplėstine decentralizuota įgyvendinimo sistema“ su Komisijos ex-post kontrole.

Daugiašalis bendradarbiavimas (B kryptis)

| 43. | Trečiosios šalys gali dalyvauti tarptautiniame bendradarbiavime, kaip apibrėžta šių gairių III dalyje, remiantis programų pasiūlymais, pristatytais Komisijai valstybėse narėse paskirtų valdžios institucijų susitarus su suinteresuotomis trečiosiomis šalimis.
  Projektai šalyse, kurios gauna PHARE paramą, susiję su daugiašaliu bendradarbiavimu INTERREG III ribose, gali būti remiami nacionalinių PHARE programų.
  ERPF finansavimo atveju Komisija nuspręs dėl Fondo pagalbos, kai patvirtins kiekvieną programą. PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, EDF, SAPARD ir ISPA atveju, pagal šias programas finansuotinų projektų patvirtinimas vyks pagal tvarką, nustatytą atitinkamuose nuostatose ir veiklos taisyklėse, tam tikrais atvejais įtraukiant procedūras, nustatytas Kaimynystės komunikate.
  37 punktas tam tikrais atvejais gali būti taikomas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

43.

Trečiosios šalys gali dalyvauti tarptautiniame bendradarbiavime, kaip apibrėžta šių gairių III dalyje, remiantis programų pasiūlymais, pristatytais Komisijai valstybėse narėse paskirtų valdžios institucijų susitarus su suinteresuotomis trečiosiomis šalimis.

Projektai šalyse, kurios gauna PHARE paramą, susiję su daugiašaliu bendradarbiavimu INTERREG III ribose, gali būti remiami nacionalinių PHARE programų.

ERPF finansavimo atveju Komisija nuspręs dėl Fondo pagalbos, kai patvirtins kiekvieną programą. PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, EDF, SAPARD ir ISPA atveju, pagal šias programas finansuotinų projektų patvirtinimas vyks pagal tvarką, nustatytą atitinkamuose nuostatose ir veiklos taisyklėse, tam tikrais atvejais įtraukiant procedūras, nustatytas Kaimynystės komunikate.

37 punktas tam tikrais atvejais gali būti taikomas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui.

| 44. | Komisija užtikrins 38–42 punktų taikymą daugiašaliam bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

44.

Komisija užtikrins 38–42 punktų taikymą daugiašaliam bendradarbiavimui.

Regioninis bendradarbiavimas (C kryptis)

| 45. | Koordinavimas tarp ERPF ir užsienio finansinių instrumentų dėl C krypties yra nagrinėjamas Tarptautinio bendradarbiavimo komunikate. |
| --- | --- |

45.

Koordinavimas tarp ERPF ir užsienio finansinių instrumentų dėl C krypties yra nagrinėjamas Tarptautinio bendradarbiavimo komunikate.

| 46. | [ištrinta] |
| --- | --- |

46.

[ištrinta]

VIII.   FINANSAVIMAS

| 47. | Bendrijos INTERREG III iniciatyva bus bendrai finansuojama valstybių narių ir Bendrijos. |
| --- | --- |

47.

Bendrijos INTERREG III iniciatyva bus bendrai finansuojama valstybių narių ir Bendrijos.

| 48. | Pagal bendrojo reglamento 20 straipsnio 2 dalį, visas ERPF įnašas INTERREG III per 2000–2006 m. laikotarpį yra 4 875 milijonai eurų 1999 m. kainomis. Pagal bendrojo reglamento 7 straipsnio 7 dalį ERPF įnašas yra indeksuojamas 2 % per metus iki 2003 m., ir 2004–2006 m. įnašas nustatytas remiantis 2003 m. kainomis. Komisija taip pat nustatė indeksavimo koeficientą, taikomą 2004–2006 m. laikotarpiui. Nepažeidžiant išimčių, numatytų minėto Reglamento 29 straipsnio 3 dalies a punkte, aukščiausia ERPF įnašo riba bus 75 % 1 tikslo regionams ir 50 % –kitur.
  Pagal stojimo derybų išvadas, visas ERPF įnašas naujoms valstybėms narėms, susijusioms su INTERREG III per 2004–2006 m. laikotarpį, yra nustatytas 425 milijonai eurų 1999 m. kainomis.
  Komisija priims nurodytus finansų paskirstymus kiekvienai valstybei narei. Nurodytu pagrindu skirstydamos šią sumą valstybės narės turi mažiausiai 50 % visos sumos, skirtos INTERREG III, skirti tarpvalstybiniam bendradarbiavimui pagal A kryptį. Komisija ir valstybės narės taip pat turi užtikrinti, kad visos sienos yra traktuojamos vienodai. Mažiausiai 14 % nurodytų lėšų kiekvienai valstybei narei turi būti skirta B krypčiai ir 6 % – C krypčiai. |
| --- | --- |

48.

Pagal bendrojo reglamento 20 straipsnio 2 dalį, visas ERPF įnašas INTERREG III per 2000–2006 m. laikotarpį yra 4 875 milijonai eurų 1999 m. kainomis. Pagal bendrojo reglamento 7 straipsnio 7 dalį ERPF įnašas yra indeksuojamas 2 % per metus iki 2003 m., ir 2004–2006 m. įnašas nustatytas remiantis 2003 m. kainomis. Komisija taip pat nustatė indeksavimo koeficientą, taikomą 2004–2006 m. laikotarpiui. Nepažeidžiant išimčių, numatytų minėto Reglamento 29 straipsnio 3 dalies a punkte, aukščiausia ERPF įnašo riba bus 75 % 1 tikslo regionams ir 50 % –kitur.

Pagal stojimo derybų išvadas, visas ERPF įnašas naujoms valstybėms narėms, susijusioms su INTERREG III per 2004–2006 m. laikotarpį, yra nustatytas 425 milijonai eurų 1999 m. kainomis.

Komisija priims nurodytus finansų paskirstymus kiekvienai valstybei narei. Nurodytu pagrindu skirstydamos šią sumą valstybės narės turi mažiausiai 50 % visos sumos, skirtos INTERREG III, skirti tarpvalstybiniam bendradarbiavimui pagal A kryptį. Komisija ir valstybės narės taip pat turi užtikrinti, kad visos sienos yra traktuojamos vienodai. Mažiausiai 14 % nurodytų lėšų kiekvienai valstybei narei turi būti skirta B krypčiai ir 6 % – C krypčiai.

| 49. | Susijusių trečiųjų šalių, dalyvaujančių INTERREG III, bendradarbiavimui padės PHARE-CBC, taip pat ISPA, SAPARD ir PHARE nacionalinės programos. TACIS, MEDA, CARDS ir EDF lėšos suderintai veiklai yra apribotos ir pagal egzistuojančias veiklos taisykles ir, tam tikrais atvejais, laikantis Kaimynystės komunikato, siekiant padidinti tarpvalstybinį ir daugiašalį bendradarbiavimą už Bendrijos išorinių sienų.
  Taip pat galimos paskolos iš EIB. |
| --- | --- |

49.

Susijusių trečiųjų šalių, dalyvaujančių INTERREG III, bendradarbiavimui padės PHARE-CBC, taip pat ISPA, SAPARD ir PHARE nacionalinės programos. TACIS, MEDA, CARDS ir EDF lėšos suderintai veiklai yra apribotos ir pagal egzistuojančias veiklos taisykles ir, tam tikrais atvejais, laikantis Kaimynystės komunikato, siekiant padidinti tarpvalstybinį ir daugiašalį bendradarbiavimą už Bendrijos išorinių sienų.

Taip pat galimos paskolos iš EIB.

| 50. | Pagal ERPF reglamento 3 straipsnio 2 dalį, ERPF finansuos kaimo plėtros priemones, skirtas įgyvendinti INTERREG III iniciatyvą, tinkamas pagal EAGGF, vystyti žmogiškuosius išteklius, galimus pagal ESF (Europos socialinį fondą) ir žuvininkystės struktūroms pertvarkyti pagal FIFG. |
| --- | --- |

50.

Pagal ERPF reglamento 3 straipsnio 2 dalį, ERPF finansuos kaimo plėtros priemones, skirtas įgyvendinti INTERREG III iniciatyvą, tinkamas pagal EAGGF, vystyti žmogiškuosius išteklius, galimus pagal ESF (Europos socialinį fondą) ir žuvininkystės struktūroms pertvarkyti pagal FIFG.

| 51. | Bendrijos iniciatyva gali teikti techninę pagalbą programų sumanymui, finansavimui ir įgyvendinimui pagal bendrojo reglamento 20 straipsnį. |
| --- | --- |

51.

Bendrijos iniciatyva gali teikti techninę pagalbą programų sumanymui, finansavimui ir įgyvendinimui pagal bendrojo reglamento 20 straipsnį.

| 52. | Programose gali būti numatytos specifinės techninės pagalbos priemonės, ypač siekiant sukurti ir išvystyti bendras struktūras. Šiuo požiūriu, pagal bendrojo reglamento 29 straipsnį įprasti bendro finansavimo tarifai bus taikomi visais atvejais, kai bus pažadama techninė pagalba valstybės narės prašymu.
  Jei tokia techninės pagalbos priemonė atliekama Komisijos iniciatyva, nes ji būtų naudinga daugiau nei vienai valstybei narei, ji galėtų būti finansuojama 100 %. |
| --- | --- |

52.

Programose gali būti numatytos specifinės techninės pagalbos priemonės, ypač siekiant sukurti ir išvystyti bendras struktūras. Šiuo požiūriu, pagal bendrojo reglamento 29 straipsnį įprasti bendro finansavimo tarifai bus taikomi visais atvejais, kai bus pažadama techninė pagalba valstybės narės prašymu.

Jei tokia techninės pagalbos priemonė atliekama Komisijos iniciatyva, nes ji būtų naudinga daugiau nei vienai valstybei narei, ji galėtų būti finansuojama 100 %.

| 53. | Siekiant tolesnių patirties ir praktikos pokyčių, ypač per tinklo veiksmus, susijusius su patirtimi, įgyta pagal INTERREG III A, B ir C kryptis, maksimaliai gali būti panaudota 47 milijonų eurų.
  Kai tokių priemonių reikalauja valstybės narės, bus taikomi įprasti bendro finansavimo tarifai.
  Tačiau jeigu tokios priemonės yra taikomos Komisijos iniciatyva, jos bus finansuojamos 100 %.
  Komisija patvirtino INTERACT paramos programą tarpvalstybiniam, daugiašaliui ir regioniniam bendradarbiavimui. INTERACT programos tikslai:






  — | koordinavimas ir pasikeitimas patirtimi bei praktika, įgyta įgyvendinant INTERREG III Bendrijos lygmeniu, |
| --- | --- | --- |

53.

Siekiant tolesnių patirties ir praktikos pokyčių, ypač per tinklo veiksmus, susijusius su patirtimi, įgyta pagal INTERREG III A, B ir C kryptis, maksimaliai gali būti panaudota 47 milijonų eurų.

Kai tokių priemonių reikalauja valstybės narės, bus taikomi įprasti bendro finansavimo tarifai.

Tačiau jeigu tokios priemonės yra taikomos Komisijos iniciatyva, jos bus finansuojamos 100 %.

Komisija patvirtino INTERACT paramos programą tarpvalstybiniam, daugiašaliui ir regioniniam bendradarbiavimui. INTERACT programos tikslai:

—

koordinavimas ir pasikeitimas patirtimi bei praktika, įgyta įgyvendinant INTERREG III Bendrijos lygmeniu,

| — | techninė pagalba ir rėmimas bendrų programavimo, priežiūros ir valdymo struktūrų kūrimo ir suvienijimo, |
| --- | --- |

—

techninė pagalba ir rėmimas bendrų programavimo, priežiūros ir valdymo struktūrų kūrimo ir suvienijimo,

| — | regioninio bendradarbiavimo koordinavimas. Informacijos apie patvirtintus projektus ir jų įgyvendinimą rinkimas (tam, kad būtų išvengta dvigubo finansavimo ir būtų remiama tolesnė bendra veikla), |
| --- | --- |

—

regioninio bendradarbiavimo koordinavimas. Informacijos apie patvirtintus projektus ir jų įgyvendinimą rinkimas (tam, kad būtų išvengta dvigubo finansavimo ir būtų remiama tolesnė bendra veikla),

| — | publikacijos, duomenų bazės ir interneto svetainės. |
| --- | --- |

—

publikacijos, duomenų bazės ir interneto svetainės.

| 54. | Finansavimas atliekamas Komisijos iniciatyva ir apibūdinamas dviejų tipų technine pagalba, aprašyta 52 punkte (antra pastraipa) bei 53 punkte (trečia pastraipa), sudarys ne daugiau kaip 2 % viso ERPF įnašo, kaip nustatyta 48 punkte. |
| --- | --- |

54.

Finansavimas atliekamas Komisijos iniciatyva ir apibūdinamas dviejų tipų technine pagalba, aprašyta 52 punkte (antra pastraipa) bei 53 punkte (trečia pastraipa), sudarys ne daugiau kaip 2 % viso ERPF įnašo, kaip nustatyta 48 punkte.

IX.   KORESPONDENCIJA

| 55. | Komisija kviečia valstybes nares ir nustatytas regioninės valdžios institucijas, tam tikrais atvejais sutarus su suinteresuotomis trečiosiomis šalimis pateikti išsamius pasiūlymus Komisijos iniciatyvos programoms pagal INTERREG III iniciatyvą. |
| --- | --- |

55.

Komisija kviečia valstybes nares ir nustatytas regioninės valdžios institucijas, tam tikrais atvejais sutarus su suinteresuotomis trečiosiomis šalimis pateikti išsamius pasiūlymus Komisijos iniciatyvos programoms pagal INTERREG III iniciatyvą.

| 56. | Visa korespondencija, susijusi su šiuo pranešimu, turi būti adresuota:





  Directorate-General for Regional Policy |
| --- | --- |
| Commission of the European Communities |
| B-1049 Brussels, Belgium. |

56.

Visa korespondencija, susijusi su šiuo pranešimu, turi būti adresuota:

Directorate-General for Regional Policy

Commission of the European Communities

B-1049 Brussels, Belgium.

---

(1)  OL L 161, 1999 6 26, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu, OL L 236, 2003 9 23, p. 33.

(2)  OL C 141, 2001 5 15, p. 2.

(3)  Komisijos komunikatas, iš dalies pakeičiantis Bendrijos iniciatyvos gaires dėl transeuropinio bendradarbiavimo, siekiant skatinti darnią ir subalansuotą Europos teritorijos plėtrą – Interreg III (2001/C 239/03), OL C 239, 2001 8 25, p. 4.

(4)  OL L 374, 1988 12 31, p. 15.

(5)  OL L 213, 1999 8 13, p. 1.

(6)  http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/communic/wider/wider_en.pdf

(7)  2003 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatas KOM (2003) 104.

(8)  Komisijos komunikatas 97/C285/10 – Europos ekonominių interesų grupių (EEIG) dalyvavimas viešosiose sutartyse ir programose, finansuojamose viešosiomis lėšomis. OL C 285, 1997 9 20, p. 17.

(9)  http://europa.eu.int/comm/regional_policy/interreg3/doc/pdf/neighbour_guidance.pdf

(10)  OL L 345, 1998 12 19, p. 49. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. spalio 16 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1822/2003, OL L 267, 2003 10 17, p. 9.

(11)  OL L 161, 1999 6 26, p. 73.

(12)  OL L 161, 1999 6 26, p. 68.

---

I PRIEDAS

A KRYPTIS: TINKAMOS SRITYS

BELGIË/BELGIQUE

| | Antwerpen (Arr) |
| --- | --- |

Antwerpen (Arr)

| | Arlon |
| --- | --- |

Arlon

| | Ath |
| --- | --- |

Ath

| | Bastogne |
| --- | --- |

Bastogne

| | Brugge |
| --- | --- |

Brugge

| | Dinant |
| --- | --- |

Dinant

| | Eeklo |
| --- | --- |

Eeklo

| | Gent (Arr) |
| --- | --- |

Gent (Arr)

| | Ieper |
| --- | --- |

Ieper

| | Kortrijk |
| --- | --- |

Kortrijk

| | Liège (Arr) |
| --- | --- |

Liège (Arr)

| | Maaseik |
| --- | --- |

Maaseik

| | Mons |
| --- | --- |

Mons

| | Mouscron |
| --- | --- |

Mouscron

| | Neufchâteau |
| --- | --- |

Neufchâteau

| | Philippeville |
| --- | --- |

Philippeville

| | Sint-Niklaas |
| --- | --- |

Sint-Niklaas

| | Thuin |
| --- | --- |

Thuin

| | Tongeren |
| --- | --- |

Tongeren

| | Tournai |
| --- | --- |

Tournai

| | Turnhout |
| --- | --- |

Turnhout

| | Verviers |
| --- | --- |

Verviers

| | Veurne |
| --- | --- |

Veurne

| | Virton |
| --- | --- |

Virton

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Jihočeský |
| --- | --- |

Jihočeský

| | Plzeňsky |
| --- | --- |

Plzeňsky

| | Karlovarský |
| --- | --- |

Karlovarský

| | Ústecký |
| --- | --- |

Ústecký

| | Liberecký |
| --- | --- |

Liberecký

| | Královehradecký |
| --- | --- |

Královehradecký

| | Pardubický |
| --- | --- |

Pardubický

| | Vysočina |
| --- | --- |

Vysočina

| | Jihomoravský |
| --- | --- |

Jihomoravský

| | Olomoucký |
| --- | --- |

Olomoucký

| | Zlínský |
| --- | --- |

Zlínský

| | Moravskoslezský |
| --- | --- |

Moravskoslezský

DANMARK

| | Bornholms Amtskommune |
| --- | --- |

Bornholms Amtskommune

| | Frederiksborg Amtskommune |
| --- | --- |

Frederiksborg Amtskommune

| | Fyns Amtskommune |
| --- | --- |

Fyns Amtskommune

| | København og Frederiksberg Kommuner |
| --- | --- |

København og Frederiksberg Kommuner

| | Københavns Amtskommune |
| --- | --- |

Københavns Amtskommune

| | Roskilde Amtskommune |
| --- | --- |

Roskilde Amtskommune

| | Sønderjyllands Amtskommune |
| --- | --- |

Sønderjyllands Amtskommune

| | Storstrøms Amtskommune |
| --- | --- |

Storstrøms Amtskommune

BR DEUTSCHLAND

| | Aachen, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Aachen, Kreisfreie Stadt

| | Aachen, Landkreis |
| --- | --- |

Aachen, Landkreis

| | Altötting |
| --- | --- |

Altötting

| | Annaberg |
| --- | --- |

Annaberg

| | Aue-Schwarzenberg |
| --- | --- |

Aue-Schwarzenberg

| | Aurich |
| --- | --- |

Aurich

| | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| --- | --- |

Bad Tölz-Wolfratshausen

| | Baden-Baden, Stadtkreis |
| --- | --- |

Baden-Baden, Stadtkreis

| | Barnim |
| --- | --- |

Barnim

| | Bautzen |
| --- | --- |

Bautzen

| | Berchtesgadener Land |
| --- | --- |

Berchtesgadener Land

| | Bitburg-Prüm |
| --- | --- |

Bitburg-Prüm

| | Bodenseekreis |
| --- | --- |

Bodenseekreis

| | Borken |
| --- | --- |

Borken

| | Breisgau-Hochschwarzwald |
| --- | --- |

Breisgau-Hochschwarzwald

| | Cham |
| --- | --- |

Cham

| | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Cottbus, Kreisfreie Stadt

| | Daun |
| --- | --- |

Daun

| | Düren |
| --- | --- |

Düren

| | Emden, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Emden, Kreisfreie Stadt

| | Emmendingen |
| --- | --- |

Emmendingen

| | Emsland |
| --- | --- |

Emsland

| | Euskirchen |
| --- | --- |

Euskirchen

| | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Flensburg, Kreisfreie Stadt

| | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

| | Freiberg |
| --- | --- |

Freiberg

| | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| --- | --- |

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

| | Freyung-Grafenau |
| --- | --- |

Freyung-Grafenau

| | Garmisch-Partenkirchen |
| --- | --- |

Garmisch-Partenkirchen

| | Germersheim |
| --- | --- |

Germersheim

| | Görlitz, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Görlitz, Kreisfreie Stadt

| | Grafschaft Bentheim |
| --- | --- |

Grafschaft Bentheim

| | Greifswald, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Greifswald, Kreisfreie Stadt

| | Heinsberg |
| --- | --- |

Heinsberg

| | Hof, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Hof, Kreisfreie Stadt

| | Hof, Landkreis |
| --- | --- |

Hof, Landkreis

| | Karlsruhe, Landkreis |
| --- | --- |

Karlsruhe, Landkreis

| | Karlsruhe, Stadtkreis |
| --- | --- |

Karlsruhe, Stadtkreis

| | Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

| | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

| | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kiel, Kreisfreie Stadt

| | Kleve |
| --- | --- |

Kleve

| | Konstanz |
| --- | --- |

Konstanz

| | Landau in der Pfalz |
| --- | --- |

Landau in der Pfalz

| | Leer |
| --- | --- |

Leer

| | Lindau-Bodensee |
| --- | --- |

Lindau-Bodensee

| | Löbau-Zittau |
| --- | --- |

Löbau-Zittau

| | Lörrach |
| --- | --- |

Lörrach

| | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Lübeck, Kreisfreie Stadt

| | Märkisch-Oderland |
| --- | --- |

Märkisch-Oderland

| | Merzig-Wadern |
| --- | --- |

Merzig-Wadern

| | Miesbach |
| --- | --- |

Miesbach

| | Mittlerer Erzgebirgskreis |
| --- | --- |

Mittlerer Erzgebirgskreis

| | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

| | Neustadt an der Waldnaab |
| --- | --- |

Neustadt an der Waldnaab

| | Niederschlesischer Oberlausitzkreis |
| --- | --- |

Niederschlesischer Oberlausitzkreis

| | Nordfriesland |
| --- | --- |

Nordfriesland

| | Oberallgäu |
| --- | --- |

Oberallgäu

| | Oder-Spree |
| --- | --- |

Oder-Spree

| | Ortenaukreis |
| --- | --- |

Ortenaukreis

| | Ostallgäu |
| --- | --- |

Ostallgäu

| | Ostholstein |
| --- | --- |

Ostholstein

| | Ostvorpommern |
| --- | --- |

Ostvorpommern

| | Passau, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Passau, Kreisfreie Stadt

| | Passau, Landkreis |
| --- | --- |

Passau, Landkreis

| | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

| | Plauen, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Plauen, Kreisfreie Stadt

| | Plön |
| --- | --- |

Plön

| | Rastatt |
| --- | --- |

Rastatt

| | Regen |
| --- | --- |

Regen

| | Rendsburg-Eckernförde |
| --- | --- |

Rendsburg-Eckernförde

| | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

| | Rosenheim, Landkreis |
| --- | --- |

Rosenheim, Landkreis

| | Rottal-Inn |
| --- | --- |

Rottal-Inn

| | Saarbrücken, Stadtverband |
| --- | --- |

Saarbrücken, Stadtverband

| | Saarlouis |
| --- | --- |

Saarlouis

| | Saar-Pfalz-Kreis |
| --- | --- |

Saar-Pfalz-Kreis

| | Sächsische Schweiz |
| --- | --- |

Sächsische Schweiz

| | Schleswig-Flensburg |
| --- | --- |

Schleswig-Flensburg

| | Schwandorf |
| --- | --- |

Schwandorf

| | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| --- | --- |

Schwarzwald-Baar-Kreis

| | Spree-Neiße |
| --- | --- |

Spree-Neiße

| | Steinfurt |
| --- | --- |

Steinfurt

| | Südliche Weinstraße |
| --- | --- |

Südliche Weinstraße

| | Südwestpfalz |
| --- | --- |

Südwestpfalz

| | Tirschenreuth |
| --- | --- |

Tirschenreuth

| | Traunstein |
| --- | --- |

Traunstein

| | Trier, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Trier, Kreisfreie Stadt

| | Trier-Saarburg |
| --- | --- |

Trier-Saarburg

| | Uckermark |
| --- | --- |

Uckermark

| | Ücker-Randow |
| --- | --- |

Ücker-Randow

| | Viersen |
| --- | --- |

Viersen

| | Vogtlandkreis |
| --- | --- |

Vogtlandkreis

| | Waldshut |
| --- | --- |

Waldshut

| | Weiden in der Opf, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Weiden in der Opf, Kreisfreie Stadt

| | Weißeritzkreis |
| --- | --- |

Weißeritzkreis

| | Wesel |
| --- | --- |

Wesel

| | Wunsiedel im Fichtelgebirge |
| --- | --- |

Wunsiedel im Fichtelgebirge

| | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

ELLAS

| | Achaia |
| --- | --- |

Achaia

| | Aitoloakarnania |
| --- | --- |

Aitoloakarnania

| | Chania |
| --- | --- |

Chania

| | Chios |
| --- | --- |

Chios

| | Dodekanisos |
| --- | --- |

Dodekanisos

| | Drama |
| --- | --- |

Drama

| | Evros |
| --- | --- |

Evros

| | Florina |
| --- | --- |

Florina

| | Ioannina |
| --- | --- |

Ioannina

| | Irakleio |
| --- | --- |

Irakleio

| | Kastoria |
| --- | --- |

Kastoria

| | Kavala |
| --- | --- |

Kavala

| | Kefallinia |
| --- | --- |

Kefallinia

| | Kerkyra |
| --- | --- |

Kerkyra

| | Kilkis |
| --- | --- |

Kilkis

| | Lasithi |
| --- | --- |

Lasithi

| | Lefkada |
| --- | --- |

Lefkada

| | Lesvos |
| --- | --- |

Lesvos

| | Pella |
| --- | --- |

Pella

| | Preveza |
| --- | --- |

Preveza

| | Rethymni |
| --- | --- |

Rethymni

| | Rodopi |
| --- | --- |

Rodopi

| | Samos |
| --- | --- |

Samos

| | Serres |
| --- | --- |

Serres

| | Thesprotia |
| --- | --- |

Thesprotia

| | Thessaloniki |
| --- | --- |

Thessaloniki

| | Xanthi |
| --- | --- |

Xanthi

| | Zakinthos |
| --- | --- |

Zakinthos

ESPAÑA

| | Badajoz |
| --- | --- |

Badajoz

| | Cáceres |
| --- | --- |

Cáceres

| | Cádiz |
| --- | --- |

Cádiz

| | Ceuta |
| --- | --- |

Ceuta

| | Girona |
| --- | --- |

Girona

| | Guipúzcoa |
| --- | --- |

Guipúzcoa

| | Huelva |
| --- | --- |

Huelva

| | Huesca |
| --- | --- |

Huesca

| | Lleida |
| --- | --- |

Lleida

| | Málaga |
| --- | --- |

Málaga

| | Melilla |
| --- | --- |

Melilla

| | Navarra |
| --- | --- |

Navarra

| | Ourense |
| --- | --- |

Ourense

| | Pontevedra |
| --- | --- |

Pontevedra

| | Salamanca |
| --- | --- |

Salamanca

| | Zamora |
| --- | --- |

Zamora

EESTI

| | Kirde-Eesti |
| --- | --- |

Kirde-Eesti

| | Kesk-Eesti |
| --- | --- |

Kesk-Eesti

| | Lääne-Eesti |
| --- | --- |

Lääne-Eesti

| | Lõuna-Eesti |
| --- | --- |

Lõuna-Eesti

| | Põhja-Eesti |
| --- | --- |

Põhja-Eesti

FRANCE

| | Ain |
| --- | --- |

Ain

| | Aisne |
| --- | --- |

Aisne

| | Alpes-de-Haute-Provence |
| --- | --- |

Alpes-de-Haute-Provence

| | Alpes-Maritimes |
| --- | --- |

Alpes-Maritimes

| | Ardennes |
| --- | --- |

Ardennes

| | Ariège |
| --- | --- |

Ariège

| | Bas-Rhin |
| --- | --- |

Bas-Rhin

| | Corse du Sud |
| --- | --- |

Corse du Sud

| | Doubs |
| --- | --- |

Doubs

| | Haut-Rhin |
| --- | --- |

Haut-Rhin

| | Haute Corse |
| --- | --- |

Haute Corse

| | Haute-Garonne |
| --- | --- |

Haute-Garonne

| | Haute-Pyrénées |
| --- | --- |

Haute-Pyrénées

| | Haute-Savoie |
| --- | --- |

Haute-Savoie

| | Hautes-Alpes |
| --- | --- |

Hautes-Alpes

| | Jura |
| --- | --- |

Jura

| | Meurthe-et-Moselle |
| --- | --- |

Meurthe-et-Moselle

| | Meuse |
| --- | --- |

Meuse

| | Moselle |
| --- | --- |

Moselle

| | Nord |
| --- | --- |

Nord

| | Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Pas-de-Calais

| | Pyrénées-Atlantiques |
| --- | --- |

Pyrénées-Atlantiques

| | Pyrénées-Orientales |
| --- | --- |

Pyrénées-Orientales

| | Savoie |
| --- | --- |

Savoie

| | Seine Maritime |
| --- | --- |

Seine Maritime

| | Somme |
| --- | --- |

Somme

| | Territoire de Belfort |
| --- | --- |

Territoire de Belfort

MAGYARORSZAG

| | Bács-Kiskun |
| --- | --- |

Bács-Kiskun

| | Békés |
| --- | --- |

Békés

| | Baranya |
| --- | --- |

Baranya

| | Budapest |
| --- | --- |

Budapest

| | Borsod-Abaúj-Zemplén Csongrád |
| --- | --- |

Borsod-Abaúj-Zemplén Csongrád

| | Győr-Moson-Sopron |
| --- | --- |

Győr-Moson-Sopron

| | Hajdú-Bihar |
| --- | --- |

Hajdú-Bihar

| | Heves |
| --- | --- |

Heves

| | Komárom-Esztergom |
| --- | --- |

Komárom-Esztergom

| | Pest |
| --- | --- |

Pest

| | Nógrád |
| --- | --- |

Nógrád

| | Somogy |
| --- | --- |

Somogy

| | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| --- | --- |

Szabolcs-Szatmár-Bereg

| | Vas |
| --- | --- |

Vas

| | Zala |
| --- | --- |

Zala

IRELAND

| | Border |
| --- | --- |

Border

| | Dublin |
| --- | --- |

Dublin

| | Mid-East |
| --- | --- |

Mid-East

| | South-East |
| --- | --- |

South-East

ITALIA

| | Agrigento |
| --- | --- |

Agrigento

| | Ancona |
| --- | --- |

Ancona

| | Ascoli Piceno |
| --- | --- |

Ascoli Piceno

| | Bari |
| --- | --- |

Bari

| | Belluno |
| --- | --- |

Belluno

| | Biella |
| --- | --- |

Biella

| | Bolzano-Bozen |
| --- | --- |

Bolzano-Bozen

| | Brindisi |
| --- | --- |

Brindisi

| | Campobasso |
| --- | --- |

Campobasso

| | Caltanisetta |
| --- | --- |

Caltanisetta

| | Chieti |
| --- | --- |

Chieti

| | Como |
| --- | --- |

Como

| | Cuneo |
| --- | --- |

Cuneo

| | Ferrara |
| --- | --- |

Ferrara

| | Foggia |
| --- | --- |

Foggia

| | Forli - Cesena |
| --- | --- |

Forli - Cesena

| | Gorizia |
| --- | --- |

Gorizia

| | Imperia |
| --- | --- |

Imperia

| | Lecce |
| --- | --- |

Lecce

| | Lecco |
| --- | --- |

Lecco

| | Livorno |
| --- | --- |

Livorno

| | Macerata |
| --- | --- |

Macerata

| | Novara |
| --- | --- |

Novara

| | Pesaro e Urbino |
| --- | --- |

Pesaro e Urbino

| | Pescara |
| --- | --- |

Pescara

| | Ravenna |
| --- | --- |

Ravenna

| | Ragusa |
| --- | --- |

Ragusa

| | Rimini |
| --- | --- |

Rimini

| | Rovigo |
| --- | --- |

Rovigo

| | Sassari |
| --- | --- |

Sassari

| | Siracusa |
| --- | --- |

Siracusa

| | Sondrio |
| --- | --- |

Sondrio

| | Teramo |
| --- | --- |

Teramo

| | Torino |
| --- | --- |

Torino

| | Trieste |
| --- | --- |

Trieste

| | Trapani |
| --- | --- |

Trapani

| | Udine |
| --- | --- |

Udine

| | Valle d'Aosta |
| --- | --- |

Valle d'Aosta

| | Varese |
| --- | --- |

Varese

| | Venezia |
| --- | --- |

Venezia

| | Verbano-Cusio-Ossola |
| --- | --- |

Verbano-Cusio-Ossola

| | Vercelli |
| --- | --- |

Vercelli

LUXEMBOURG (G.D.)

Luxembourg (Grand-Duché)

LATVIJA

| | Kurzeme |
| --- | --- |

Kurzeme

| | Latgale |
| --- | --- |

Latgale

| | Rīga |
| --- | --- |

Rīga

| | Vidzeme |
| --- | --- |

Vidzeme

| | Zemgale |
| --- | --- |

Zemgale

LIETUVA

| | Alytaus |
| --- | --- |

Alytaus

| | Klaipėdos |
| --- | --- |

Klaipėdos

| | Marijampolės |
| --- | --- |

Marijampolės

| | Panevėžio |
| --- | --- |

Panevėžio

| | Šiaulių |
| --- | --- |

Šiaulių

| | Tauragės |
| --- | --- |

Tauragės

| | Telšių |
| --- | --- |

Telšių

| | Utenos |
| --- | --- |

Utenos

| | Vilniaus |
| --- | --- |

Vilniaus

KYPROS

Kypros

MALTA

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Gozo - Comino |
| --- | --- |

Gozo - Comino

NEDERLAND

| | Achterhoek |
| --- | --- |

Achterhoek

| | Arnhem-Nijmegen |
| --- | --- |

Arnhem-Nijmegen

| | Delfzijl en omgeving |
| --- | --- |

Delfzijl en omgeving

| | Midden-Limburg |
| --- | --- |

Midden-Limburg

| | Midden-Noord-Brabant |
| --- | --- |

Midden-Noord-Brabant

| | Noord-Limburg |
| --- | --- |

Noord-Limburg

| | Noord-Overijssel |
| --- | --- |

Noord-Overijssel

| | Oost-Groningen |
| --- | --- |

Oost-Groningen

| | Overig Groningen |
| --- | --- |

Overig Groningen

| | Overig Zeeland |
| --- | --- |

Overig Zeeland

| | Twente |
| --- | --- |

Twente

| | West-Noord-Brabant |
| --- | --- |

West-Noord-Brabant

| | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| --- | --- |

Zeeuwsch-Vlaanderen

| | Zuid-Limburg |
| --- | --- |

Zuid-Limburg

| | Zuidoost-Drenthe |
| --- | --- |

Zuidoost-Drenthe

| | Zuidoost-Noord-Brabant |
| --- | --- |

Zuidoost-Noord-Brabant

ÖSTERREICH

| | Außerfern |
| --- | --- |

Außerfern

| | Bludenz-Bregenzer Wald |
| --- | --- |

Bludenz-Bregenzer Wald

| | Innsbruck |
| --- | --- |

Innsbruck

| | Innviertel |
| --- | --- |

Innviertel

| | Klagenfurt-Villach |
| --- | --- |

Klagenfurt-Villach

| | Mittelburgenland |
| --- | --- |

Mittelburgenland

| | Mühlviertel |
| --- | --- |

Mühlviertel

| | Nordburgenland |
| --- | --- |

Nordburgenland

| | Oberkärnten |
| --- | --- |

Oberkärnten

| | Oststeiermark |
| --- | --- |

Oststeiermark

| | Osttirol |
| --- | --- |

Osttirol

| | Pinzgau-Pongau |
| --- | --- |

Pinzgau-Pongau

| | Rheintal-Bodenseegebiet |
| --- | --- |

Rheintal-Bodenseegebiet

| | Salzburg und Umgebung |
| --- | --- |

Salzburg und Umgebung

| | Südburgenland |
| --- | --- |

Südburgenland

| | Tiroler Oberland |
| --- | --- |

Tiroler Oberland

| | Tiroler Unterland |
| --- | --- |

Tiroler Unterland

| | Unterkärnten |
| --- | --- |

Unterkärnten

| | Waldviertel |
| --- | --- |

Waldviertel

| | Weinviertel |
| --- | --- |

Weinviertel

| | West- und Südsteiermark |
| --- | --- |

West- und Südsteiermark

| | Wien (cooperation with the Czech Republic, Slovakia and Hungary) |
| --- | --- |

Wien (cooperation with the Czech Republic, Slovakia and Hungary)

| | Wiener Umland/Nordteil (cooperation with the Czech Republic and Slovakia) |
| --- | --- |

Wiener Umland/Nordteil (cooperation with the Czech Republic and Slovakia)

| | Wiener Umland/Südteil (cooperation with Slovakia and Hungary) |
| --- | --- |

Wiener Umland/Südteil (cooperation with Slovakia and Hungary)

POLSKA

| | Jeleniogórsko-wałbrzyski |
| --- | --- |

Jeleniogórsko-wałbrzyski

| | Bialskopodlaski |
| --- | --- |

Bialskopodlaski

| | Chełmsko-zamojski Gorzowski |
| --- | --- |

Chełmsko-zamojski Gorzowski

| | Zielonogórski |
| --- | --- |

Zielonogórski

| | Nowosądecki |
| --- | --- |

Nowosądecki

| | Ostrolecko-siedlecki |
| --- | --- |

Ostrolecko-siedlecki

| | Opolski |
| --- | --- |

Opolski

| | Krośnieńsko-przemyski |
| --- | --- |

Krośnieńsko-przemyski

| | Białostocko-suwalski |
| --- | --- |

Białostocko-suwalski

| | Łomżyński |
| --- | --- |

Łomżyński

| | Gdański |
| --- | --- |

Gdański

| | Gdańsk-Gdynia-Sopot |
| --- | --- |

Gdańsk-Gdynia-Sopot

| | Bielsko-bialski |
| --- | --- |

Bielsko-bialski

| | Rybnicko – Jastrzębski |
| --- | --- |

Rybnicko – Jastrzębski

| | Elbląski |
| --- | --- |

Elbląski

| | Olsztyński |
| --- | --- |

Olsztyński

| | Ełcki |
| --- | --- |

Ełcki

| | Szczeciński |
| --- | --- |

Szczeciński

PORTUGAL

| | Alentejo Central |
| --- | --- |

Alentejo Central

| | Algarve |
| --- | --- |

Algarve

| | Alto Alentejo |
| --- | --- |

Alto Alentejo

| | Alto Tras-Os-Montes |
| --- | --- |

Alto Tras-Os-Montes

| | Baixo Alentejo |
| --- | --- |

Baixo Alentejo

| | Beira Interior Norte |
| --- | --- |

Beira Interior Norte

| | Beira Interior Sud |
| --- | --- |

Beira Interior Sud

| | Cavado |
| --- | --- |

Cavado

| | Douro |
| --- | --- |

Douro

| | Minho-Lima |
| --- | --- |

Minho-Lima

SLOVENIJA

| | Pomurska |
| --- | --- |

Pomurska

| | Podravska |
| --- | --- |

Podravska

| | Koroška |
| --- | --- |

Koroška

| | Savinjska |
| --- | --- |

Savinjska

| | Spodnjeposavska |
| --- | --- |

Spodnjeposavska

| | Gorenjska |
| --- | --- |

Gorenjska

| | Notranjsko-kraška Goriška |
| --- | --- |

Notranjsko-kraška Goriška

| | Obalno- kraška |
| --- | --- |

Obalno- kraška

| | Jugovzhodna Slovenija |
| --- | --- |

Jugovzhodna Slovenija

| | Osrednjeslovenska |
| --- | --- |

Osrednjeslovenska

SLOVENSKÁ

| | Bratislavský kraj |
| --- | --- |

Bratislavský kraj

| | Trnavský kraj |
| --- | --- |

Trnavský kraj

| | Trenčanský kraj |
| --- | --- |

Trenčanský kraj

| | Nitrianský kraj |
| --- | --- |

Nitrianský kraj

| | Žilinský kraj |
| --- | --- |

Žilinský kraj

| | Banskobystrický kraj |
| --- | --- |

Banskobystrický kraj

| | Prešovský kraj |
| --- | --- |

Prešovský kraj

| | Košický kraj |
| --- | --- |

Košický kraj

SUOMI/FINLAND

| | Åland |
| --- | --- |

Åland

| | Etelä-Karjala |
| --- | --- |

Etelä-Karjala

| | Etelä-Savo |
| --- | --- |

Etelä-Savo

| | Itä-Uusimaa |
| --- | --- |

Itä-Uusimaa

| | Kainuu |
| --- | --- |

Kainuu

| | Keski-Pohjanmaa |
| --- | --- |

Keski-Pohjanmaa

| | Kymenlaakso |
| --- | --- |

Kymenlaakso

| | Lappi |
| --- | --- |

Lappi

| | Pohjanmaa |
| --- | --- |

Pohjanmaa

| | Pohjois-Karjala |
| --- | --- |

Pohjois-Karjala

| | Pohjois-Pohjanmaa |
| --- | --- |

Pohjois-Pohjanmaa

| | Uusimaa |
| --- | --- |

Uusimaa

| | Varsinais-Suomi |
| --- | --- |

Varsinais-Suomi

SVERIGE

| | Dalarnas Län |
| --- | --- |

Dalarnas Län

| | Jämtlands Län |
| --- | --- |

Jämtlands Län

| | Norrbottens Län |
| --- | --- |

Norrbottens Län

| | Skåne Län |
| --- | --- |

Skåne Län

| | Stockholms Län |
| --- | --- |

Stockholms Län

| | Värmlands Län |
| --- | --- |

Värmlands Län

| | Västerbottens Län |
| --- | --- |

Västerbottens Län

| | Västra Götalands Län |
| --- | --- |

Västra Götalands Län

UNITED KINGDOM

| | Brighton & Hove |
| --- | --- |

Brighton & Hove

| | Conwy & Denbighshire
  — (only that part eligible under INTERREG II A) |
| --- | --- |

Conwy & Denbighshire

— (only that part eligible under INTERREG II A)

| | East of Northern Ireland |
| --- | --- |

East of Northern Ireland

| | East Sussex CC |
| --- | --- |

East Sussex CC

| | Gibraltar |
| --- | --- |

Gibraltar

| | Gwynedd |
| --- | --- |

Gwynedd

| | Isle of Anglesey |
| --- | --- |

Isle of Anglesey

| | Kent CC |
| --- | --- |

Kent CC

| | Medway Towns |
| --- | --- |

Medway Towns

| | North of Northern Ireland |
| --- | --- |

North of Northern Ireland

| | South West Wales |
| --- | --- |

South West Wales

| | West and South of Northern Ireland |
| --- | --- |

West and South of Northern Ireland

---

II PRIEDAS

A KRYPTIS:

NURODOMASIS PRIORITETINIŲ KLAUSIMŲ IR TINKAMŲ PRIEMONIŲ SĄRAŠAS

Kaip numatyta bendrame reglamente, visi veiksmai, iš dalies finansuojami ERPF, turi neperžengti struktūrinių fondų apimties ir laikytis taisyklių, reglamentuojančių išlaidas. Jos turi neprieštarauti kitiems Bendrijos įstatymams ir politikai, įskaitant ir konkurencijos taisykles.

1.   Miesto, kaimo ir pakrančių vystymo parama

Tarpvalstybinės srities analizė.

Nurodymų ir bendro planavimo valdymo parengimas sritims, įtraukiant tarpvalstybines sritis kaip integruotą geografinį vienetą (įskaitant pastangas užkirsti kelią gamtos ir technologinėms katastrofoms).

Daugiasektorinės žemės naudojimo struktūros rėmimas.

Tarpvalstybinių sričių planavimas ir apsauga, ypač vietų, kurios svarbios Bendrijai, pvz., NATURA 2000 vietos.

—   Miesto plėtra:

Bendrų nurodymų parengimas planuoti ir valdyti sritis, esančias arti sienų, tarp aglomeracijų, didelį dėmesį skiriant principams ir nurodymams, išdėstytiems „Darni miesto plėtra: veiksmų schema“ (KOM (98) 605, galutinis).

Bendradarbiavimas tarp miesto ir kaimo vietovių remiant darnią plėtrą.

Istorinių urbanistinių centrų atnaujinimas, naudojant bendrą tarpvalstybinę strategiją (išskyrus gyvenamuosius namus).

Pramoninių tarpvalstybinių sričių planavimas.

—   Kaimo plėtra:

Tarpvalstybinis planavimas žemės ūkio paskirties žemės ir kitų tarpvalstybinių patobulinimų, susijusių su žemės valdymu.

Veiklos įvairinimas remiant naujas įdarbinimo galimybes ar sukuriant papildomų pajamų galimybę kaimo bendruomenėje.

Tarpvalstybinė kaimo plėtra, iš esmės per rinkodarą ir kokybiškos produkcijos rėmimą, turizmo ir amatų veiklos skatinimas, gyvenimo sąlygų gerinimas, kaimų atnaujinimas ir plėtra bei kaimo kultūrinio palikimo saugojimas; tam tikrų saugomų tarpvalstybinių sričių vystymas ir priežiūra.

Tobulinimas, darni plėtra ir saugojimas tarpvalstybinių miškų išteklių ir tarpvalstybinių miškingų plotų didinimas, atsižvelgiant į EAGGF reglamento dėl kaimo plėtros (įtraukiant pastangas užkirsti kelią gamtos katastrofoms kalnuotose srityse) VIII dalį.

—   Pakrančių plėtra:

Bendrų nurodymų parengimas dėl pakrančių sričių planavimo ir valdymo.

Pakrančių aplinkos apsauga kontroliuojant ir atnaujinant nykstančias vietoves, atliekų pašalinimas ir bendro išteklių bei infrastruktūros naudojimo sukūrimas (įtraukiant nuotekų valymą).

Vandens išteklių pakrančių srityse sausumoje ir jūroje kokybės apsauga.

2.   Verslo dvasios bei mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ), turizmo ir vietinių įdarbinimo iniciatyvų (LDEI) vystymas

—   Verslo dvasia ir MVĮ:

Tarpvalstybinių ekonominių santykių tinklų plėtra tarp MVĮ, siekiant sukurti ar išvystyti komercinės, profesinės arba tarpvalstybinės plėtros organizacijas, siekiant pagerinti bendradarbiavimą, informavimą, valdymo įgūdžių, technologijų, studijų, rinkos tyrimų perkėlimą.

Parama ir MVĮ plėtros paskatinimas per investicinę paramą.

Tarpvalstybinės prieigos tobulinimas finansų, kredito ir verslo paslaugoms.

Atitinkamų tarpvalstybinių finansinių instrumentų vystymas.

Pirmiau minėtų organizacijų veiklos išlaidos gali būti iš dalies finansuojamos tik pradiniame etape, neviršijant trejų metų laikotarpio, ir tik mažėjančia tvarka.

—   Turizmas:

Kokybiško ir ekologinio turizmo vystymas (įskaitant kaimo turizmą) investiciniais projektais, sukuriant ir įvedant naujus turizmo produktus (kultūrinis turizmas, ekologinis turizmas), sukuriant pastovias darbo vietas.

Rėmimo priemonės, rinkos tyrimai ir rezervacijos sistemų kūrimas.

—   Vietinė plėtra ir užimtumo iniciatyvos (LDEI)

Kaimynystės paslaugų tinklo kūrimas arba kitų paslaugų pagal kitus LDEI (1) klausimus.

3.   Darbo rinkos integracija ir socialinio įtraukimo rėmimas

Integruotos darbo rinkos kūrimas ir (arba) vystymas abiejose sienos pusėse pagal ESF uždavinius (ESF reglamento 1 straipsnis), atsižvelgiant į įsipareigojimą remti lygias vyrų ir moterų galimybes, taip pat įtraukti socialinius partnerius.

Vietovėse, kur yra Europos laisvų vietų ir užimtumo paieškų suderinimo sistemos (EURES) tarpvalstybinė partnerystė, ypatingas dėmesys bus skiriamas įgyvendinti veiksmus, kurie papildo ar paremia šią partnerystę, kuri gerina tarpvalstybinės darbo rinkos funkcionavimą. Šie veiksmai bus apibrėžti sutartyje su vietiniais EURES partneriais.

Skatinant bendradarbiavimą profesinio mokymo srityje, abipusis diplomų pripažinimas ir teisės gauti pensiją perkėlimas.

Tarpvalstybinių teritorinių įdarbinimo sutarčių plėtra.

Tarpvalstybinė socialinė integracija.

4.   Bendradarbiavimas tyrimų, technologinės plėtros, švietimo, kultūros, ryšių, sveikatos ir civilinės saugos srityse

Skatinti bendradarbiavimą tarp tyrimų, technologijos ir plėtros centrų, švietimo (mokyklos, aukštasis, universitetinis ir profesinis mokymas), kultūros (įtraukiant žiniasklaidą ir sportą), ryšių, sveikatos ir civilinės saugos srityse, kuriant ir (arba) bendrai naudojant išteklius, institucijas ir infrastruktūrą, remti užimtumą ir didinti konkurencingumą tarpvalstybinėse srityse.

Augančios vietos gyventojų galimybės tose srityse naudotis tarpvalstybine infrastruktūra.

Investicijos į švietimą ir sveikatą, turinčios vietinę ir užimtumo didinimo svarbą.

Kultūros renginiai (parodos, festivaliai) nėra tam tinkami, išskyrus atvejus, kai sukuriamas ilgalaikis bendradarbiavimas ir užimtumo galimybės. Todėl paprastai negali būti finansuojami vienkartiniai renginiai. Nuolatiniai renginiai gali būti remiami tik pradiniame etape. Remiami daugiausia turi būti organizaciniai, o ne meniniai (kūriniai, darbų pirkimas, užmokestis menininkams) aspektai.

Projektai, kurie yra atrinkti bendram finansavimui per kitus Bendrijos finansinius instrumentus šiose srityse, pvz., tyrimų ir technologinės plėtros programos, Culture 2000, Media II, Socrates, Leonardo da Vinci, Tempus ir kt., nėra tinkami gauti paramą pagal šią iniciatyvą.

5.   Aplinkos, energijos naudojimo efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių apsauga

Aplinkos apsauga per prevenciją (įtraukiant gamtos ir technologines katastrofas), priežiūrą, nykstančios aplinkos atkūrimą, racionalų energijos naudojimą, perdirbimą ir šiukšlių išmetimą bei kūrimą ir (arba) bendrą išteklių ir infrastruktūros naudojimą (įskaitant nuotekų valymą).

Produktyvus energijos valdymas, alternatyvūs ir atnaujinami energijos šaltiniai.

Gamtos vietų turizmo abiejose sienos pusėse valdymas, ypač Bendrijos svarbos.

6.   Pagrindinė tarpvalstybinės svarbos infrastruktūra

—   Transporto tobulinimas:

Pašalinti visuomeninio transporto kliūtis, ypač tarp pasienio miestų.

Skatinti ekologines transporto priemones, ypač įtraukiant alternatyvaus transporto metodus (dviračiai, ėjimas) kartu su atitinkama infrastruktūra.

Pašalinti transporto kamščius (įskaitant jūroje).

Prisijungti prie transeuropinių tinklų; šių tinklų užbaigimas yra galimas tik tinkamai pagrįstais atvejais tik išorės sienose.

—   Kitos infrastruktūros tobulinimas:

Tarpvalstybinės infrastruktūros plėtra ir tobulinimas.

Tarpvalstybinės infrastruktūros aprūpinimas telekomunikacijomis ir vandens bei energetikos sistemomis.

Informacijos ir komunikacijos tinklų bei paslaugų tobulinimas.

Neįtraukiamos eksploatacinės išlaidos veiksmams, aprašytiems 6 punkte.

7.   Bendradarbiavimas teisės ir administracinėse srityse

Parengiamasis darbas (bandomieji projektai, studijos), kad būtų sumažintos problemos, atsirandančios dėl likusių kliūčių bendroje rinkoje pagal Bendros rinkos veiksmų planą (pvz., vartotojų teisių apsauga, finansinės paslaugos, viešieji pirkimai, regioninė pagalba) arba dėl skirtingų teisinių sistemų egzistavimo (pvz., socialinės apsaugos, mokesčių) bei administracinių sistemų (pvz., neteisėta prekyba, imigracija ir prieglobsčio prašymas, civilinė sauga, tarpvalstybinės pramonės erdvės sukūrimas).

Saugumo prie išorės sienų didinimas bendrai apmokant susijusį personalą ir gerinant abipusio informavimo sistemas.

Projektai atrinkti bendrai finansuoti kitų Bendrijos finansinių instrumentų šiose srityse, pvz., Falcone, Grotius, Odysseus, Oisin, STOP, Robert Schumman priemonė ir Tarybos veiksmų planas, patvirtintas 1998 m. gruodžio 3 d., nėra tinkami gauti paramą pagal šią iniciatyvą.

Įprastinės administracinės viešo administravimo išlaidos nėra įtrauktos.

8.   Bendradarbiavimas tarp piliečių ir institucijų

Padidėjęs bendravimas ir bendradarbiavimas tarp piliečių, privačių ir savanoriškų organizacijų bei ministerijų ir institucijų, siekiant vystyti ryšius ir institucinę bazę tarpvalstybinės integracijos pasienio srityse bei įtraukiant bendrą ir tikslinį kalbų mokymą siekiant paskatinti užimtumą.

Sukūrimas ribotų išteklių fondų (parama mikroprojektams), kad būtų įgyvendinti mažos apimties projektai, remiantys tarpvalstybinę žmonių integraciją („žmogus žmogui“ tipas), kurių valdymas būtų tiesiogiai patikėtas tarpvalstybinio bendradarbiavimo iniciatyvoms (pvz., Euregio).

Vienkartiniai renginiai nebus tinkami gauti šių fondų paramą, išskyrus atvejus, kai jie formuoja bendrą plėtros ir tarpvalstybinės integracijos strategiją.

8.a.   Kaimynystės programos prioritetiniai klausimai:

Remti darnią ekonominę ir socialinę plėtrą pasienio regionuose.

Prisidėti prie bendro darbo siekiant priimti bendrus iššūkius aplinkos, visuomenės sveikatos srityse bei užkirsti kelią organizuotam nusikalstamumui.

Užtikrinti sienų saugumą ir efektyvumą.

Remti vietinius „žmonės žmonėms“ tipo veiksmus.

9.   Techninė pagalba

Studijos ir techninė pagalba rengiant tarpvalstybines strategijas.

Techninė parama kuriant tarpvalstybinę partnerystę, organizuojant bendras struktūras, kurių tikslas – įgyvendinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo programą.

ERPF prisidėjimas prie techninės paramos gali siekti 100 % ir bus sumažintas atsižvelgiant į paramą, jau gautą pagal INTERREG I ir II.

---

(1)  Europos strategija dėl vietinės plėtros skatinimo ir užimtumo iniciatyvų; Komisijos komunikatas KOM(95) 273, OL C 265, 1995 10 12.

---

III PRIEDAS

B KRYPTIS: TINKAMOS SRITYS

| Programa | Valstybės narės | Tinkamos sritys (nebūtinai tik NUTS II sritys) |
| --- | --- | --- |
| VAKARINIS VIDURŽEMIO JŪROS RAJONAS | Italija | Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta, Emilia-Romagna |
| Ispanija | Andalucia, Murcia, C. Valenciana, Cataluña, Baleares, Aragon, Ceuta, Melilla |
| Prancūzija | Languedoc-Roussillon, PACA, Rhône-Alpes, Corse |
| Portugalija | Algarve, Alentejo |
| Jungtinė Karalystė | Gibraltar |
| Malta | Visa valstybė |
| Graikija | Visa valstybė |
| ALPIŲ SRITYS | Austrija | Visa valstybė |
| Vokietija | Oberbayern and Schwaben (in Bayern), Tübingen and Freiburg im Breisgau (in Baden-Württemberg) |
| Prancūzija | Rhône-Alpes, PACA, Franche-Comté, Alsace |
| Slovėnija | Visa valstybė |
| Italija | Lombardia, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Valle d'Aosta, Piemonte, Liguria |
| ATLANTO SRITIS | Airija | Visa valstybė |
| Jungtinė Karalystė | Cumbria, Lancashire, Greater Manchester, Cheshire, Merseyside, Worcestershire and Warwickshire, Avon, Gloucestershire and Wiltshire, Dorset and Somerset, Cornwall and Devon, Staffordshire, Herefordshire, Shropshire, West Midlands, Clwyd, Dyfed, Gwynedd and Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan and West Glamorgan, Northern Ireland, Highlands and Islands, South Western Scotland |
| Prancūzija | Aquitaine, Poitou-Charentes, Pays-de-la Loire, Bretagne, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Limousin, Centre, Midi-Pyrénées |
| Ispanija | Galicia, Asturias, Cadiz, Canarias, Cantabria, Navarra, Pais Vasco, Sevilla, La Rioja, Castilla-Léon, Huelva |
| Portugalija | Visa valstybė |
| PIETVAKARIŲ EUROPA | Portugalija | Visa valstybė |
| Ispanija | Visa valstybė |
| Prancūzija | Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes |
| Jungtinė Karalystė | Gibraltar |
| ŠIAURĖS VAKARŲ EUROPA | Prancūzija | Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire |
| Belgija | Visa valstybė |
| Olandija | Overijssel, Gelderland, Flevoland, Utrecht, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland, Noord-Brabant, Limburg |
| Liuksemburgas | Visa valstybė |
| Vokietija | Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg, Schwaben, Unter-, Mittel- and Oberfranken (in Bavaria) |
| Jungtinė Karalystė | Visa valstybė |
| Airija | Visa valstybė |
| ŠIAURĖS JŪROS SRITIS | Jungtinė Karalystė | North-Eastern Scotland, Eastern Scotland, Highlands & Islands (išskyrus Comhairle Nan Eilean and Lochaber, Skye & Lochalsh and Argyll), Tees Valley & Durham, Northumberland and Tyne & Wear, Humberside, North Yorkshire, South Yorkshire, West Yorkshire, Derbyshire & Nottinghamshire, Lincolnshire, Leicestershire, Rutland & Northamptonshire, East Anglia, Essex. |
| Olandija | Friesland, Groningen, Drenthe, Overijssel, Flevoland, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland |
| Belgija | Antwerpen, Oost-Vlaanderen, West-Vlaanderen |
| Vokietija | Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen |
| Danija | Visa valstybė |
| Švedija | Västra Götalands, Hallands, Värmlands, Kronobergs län, Skåne län |
| BALTIJOS JŪROS SRITIS | Danija | Visa valstybė |
| Švedija | Visa valstybė |
| Latvija | Visa valstybė |
| Lietuva | Visa valstybė |
| Estija | Visa valstybė |
| Suomija | Visa valstybė |
| Lenkija | Visa valstybė |
| Vokietija | Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern, Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Regierungsbezirk Lüneburg (in Niedersachsen) |
| CADSES SRITIS | Austrija | Visa valstybė |
| Vokietija | Baden-Württemberg, Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen, Mecklenburg-Vorpommern |
| Italija | Puglia, Molise, Abruzzo, Marche, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Emilia-Romagna, Lombardia, Trentino-Alto Adige, Umbria |
| Čekijos Respublika | Visa valstybė |
| Vengrija | Visa valstybė |
| Lenkija | Visa valstybė |
| Slovakija | Visa valstybė |
| Slovėnija | Visa valstybė |
| Graikija | Visa valstybė |
| ŠIAURINIAI PAKRAŠČIAI | Suomija | Visi 1 tikslo regionai ir gretimos sritys Pohjois-Pohjanmaa, Keski – Suomi ir Keski-Pohjanmaa |
| Švedija | Visi 1 tikslo regionai prie pakrantės sričių ir Gävleborgs län |
| Jungtinė Karalystė | Škotija, ypač pabrėžiant Highlands ir Islands sritis |
| ARCHIMED SRITIS | Graikija | Visa valstybė |
| Italija | Sicilia, Calabria, Basilicata, Puglia, Campania |
| Kipras | Visa valstybė |
| Malta | Visa valstybė |
| KARIBŲ SRITIS | Prancūzija | Guyane, Guadeloupe, Martinique |
| AÇORES-MADEIRA-CANARIAS SRITIS | Portugalija | Açores, Madeira |
| Ispanija | Canarias |
| INDIJOS VANDENYNO SRITIS | Prancūzija | Réunion |

Programa

Valstybės narės

Tinkamos sritys (nebūtinai tik NUTS II sritys)

VAKARINIS VIDURŽEMIO JŪROS RAJONAS

Italija

Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta, Emilia-Romagna

Ispanija

Andalucia, Murcia, C. Valenciana, Cataluña, Baleares, Aragon, Ceuta, Melilla

Prancūzija

Languedoc-Roussillon, PACA, Rhône-Alpes, Corse

Portugalija

Algarve, Alentejo

Jungtinė Karalystė

Gibraltar

Malta

Visa valstybė

Graikija

Visa valstybė

ALPIŲ SRITYS

Austrija

Visa valstybė

Vokietija

Oberbayern and Schwaben (in Bayern), Tübingen and Freiburg im Breisgau (in Baden-Württemberg)

Prancūzija

Rhône-Alpes, PACA, Franche-Comté, Alsace

Slovėnija

Visa valstybė

Italija

Lombardia, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Valle d'Aosta, Piemonte, Liguria

ATLANTO SRITIS

Airija

Visa valstybė

Jungtinė Karalystė

Cumbria, Lancashire, Greater Manchester, Cheshire, Merseyside, Worcestershire and Warwickshire, Avon, Gloucestershire and Wiltshire, Dorset and Somerset, Cornwall and Devon, Staffordshire, Herefordshire, Shropshire, West Midlands, Clwyd, Dyfed, Gwynedd and Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan and West Glamorgan, Northern Ireland, Highlands and Islands, South Western Scotland

Prancūzija

Aquitaine, Poitou-Charentes, Pays-de-la Loire, Bretagne, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Limousin, Centre, Midi-Pyrénées

Ispanija

Galicia, Asturias, Cadiz, Canarias, Cantabria, Navarra, Pais Vasco, Sevilla, La Rioja, Castilla-Léon, Huelva

Portugalija

Visa valstybė

PIETVAKARIŲ EUROPA

Portugalija

Visa valstybė

Ispanija

Visa valstybė

Prancūzija

Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes

Jungtinė Karalystė

Gibraltar

ŠIAURĖS VAKARŲ EUROPA

Prancūzija

Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire

Belgija

Visa valstybė

Olandija

Overijssel, Gelderland, Flevoland, Utrecht, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland, Noord-Brabant, Limburg

Liuksemburgas

Visa valstybė

Vokietija

Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg, Schwaben, Unter-, Mittel- and Oberfranken (in Bavaria)

Jungtinė Karalystė

Visa valstybė

Airija

Visa valstybė

ŠIAURĖS JŪROS SRITIS

Jungtinė Karalystė

North-Eastern Scotland, Eastern Scotland, Highlands & Islands (išskyrus Comhairle Nan Eilean and Lochaber, Skye & Lochalsh and Argyll), Tees Valley & Durham, Northumberland and Tyne & Wear, Humberside, North Yorkshire, South Yorkshire, West Yorkshire, Derbyshire & Nottinghamshire, Lincolnshire, Leicestershire, Rutland & Northamptonshire, East Anglia, Essex.

Olandija

Friesland, Groningen, Drenthe, Overijssel, Flevoland, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland

Belgija

Antwerpen, Oost-Vlaanderen, West-Vlaanderen

Vokietija

Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen

Danija

Visa valstybė

Švedija

Västra Götalands, Hallands, Värmlands, Kronobergs län, Skåne län

BALTIJOS JŪROS SRITIS

Danija

Visa valstybė

Švedija

Visa valstybė

Latvija

Visa valstybė

Lietuva

Visa valstybė

Estija

Visa valstybė

Suomija

Visa valstybė

Lenkija

Visa valstybė

Vokietija

Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern, Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Regierungsbezirk Lüneburg (in Niedersachsen)

CADSES SRITIS

Austrija

Visa valstybė

Vokietija

Baden-Württemberg, Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen, Mecklenburg-Vorpommern

Italija

Puglia, Molise, Abruzzo, Marche, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Emilia-Romagna, Lombardia, Trentino-Alto Adige, Umbria

Čekijos Respublika

Visa valstybė

Vengrija

Visa valstybė

Lenkija

Visa valstybė

Slovakija

Visa valstybė

Slovėnija

Visa valstybė

Graikija

Visa valstybė

ŠIAURINIAI PAKRAŠČIAI

Suomija

Visi 1 tikslo regionai ir gretimos sritys Pohjois-Pohjanmaa, Keski – Suomi ir Keski-Pohjanmaa

Švedija

Visi 1 tikslo regionai prie pakrantės sričių ir Gävleborgs län

Jungtinė Karalystė

Škotija, ypač pabrėžiant Highlands ir Islands sritis

ARCHIMED SRITIS

Graikija

Visa valstybė

Italija

Sicilia, Calabria, Basilicata, Puglia, Campania

Kipras

Visa valstybė

Malta

Visa valstybė

KARIBŲ SRITIS

Prancūzija

Guyane, Guadeloupe, Martinique

AÇORES-MADEIRA-CANARIAS SRITIS

Portugalija

Açores, Madeira

Ispanija

Canarias

INDIJOS VANDENYNO SRITIS

Prancūzija

Réunion

---

IV PRIEDAS

B KRYPTIS: PRIORITETAI IR PRIEMONĖS

Kaip nurodyta bendrajame reglamente, visi veiksmai, finansuojami iš struktūrinių fondų, turi nepažeisti kitų Bendrijos įstatymų ir politikos, įskaitant konkurencijos taisykles.

Darnios, tvarios plėtros kontekste, šios krypties priemonės turi prisidėti prie ekonominės ir socialinės integracijos ir prie suinteresuotų sričių plėtros.

1.   Erdvės plėtros strategijos, įskaitant bendradarbiavimą tarp didmiesčių ir kaimo bei miesto siekiant remti decentralizuotą ir darnią plėtrą

| — | Erdvės plėtros perspektyvų kūrimas tarptautinei teritorijai. |
| --- | --- |

—

Erdvės plėtros perspektyvų kūrimas tarptautinei teritorijai.

| — | Politikos teritorinio poveikio įvertinimas bei projektai, darantys poveikį tarptautinei teritorijai. |
| --- | --- |

—

Politikos teritorinio poveikio įvertinimas bei projektai, darantys poveikį tarptautinei teritorijai.

| — | Bendradarbiavimas tarp metropolijų ir „miestų-vartų“, kad būtų plėtojamos didesnės ekonominės integracijos zonos, ypač Bendrijos pakraščiuose. |
| --- | --- |

—

Bendradarbiavimas tarp metropolijų ir „miestų-vartų“, kad būtų plėtojamos didesnės ekonominės integracijos zonos, ypač Bendrijos pakraščiuose.

| — | Strateginių sąjungų ir tinklų plėtra tarp mažų ir vidutinio dydžio miestų bei didmiesčių, įtraukiant priemones, kad būtų padidintas mažesnių miestų vaidmuo kaimo regionų plėtroje. |
| --- | --- |

—

Strateginių sąjungų ir tinklų plėtra tarp mažų ir vidutinio dydžio miestų bei didmiesčių, įtraukiant priemones, kad būtų padidintas mažesnių miestų vaidmuo kaimo regionų plėtroje.

| — | Bendradarbiavimas dėl tyrimų ir plėtros bei galimybė naudotis naujovėmis, ypač susijusias su didmiesčių tinklais. |
| --- | --- |

—

Bendradarbiavimas dėl tyrimų ir plėtros bei galimybė naudotis naujovėmis, ypač susijusias su didmiesčių tinklais.

| — | Supratimas, atsirandantis dėl ilgalaikių erdvės perspektyvų ir planavimo bei tyrimo institucijų tinklo rėmimas, siekiant plėtoti bendrą stebėjimą ir priežiūrą. |
| --- | --- |

—

Supratimas, atsirandantis dėl ilgalaikių erdvės perspektyvų ir planavimo bei tyrimo institucijų tinklo rėmimas, siekiant plėtoti bendrą stebėjimą ir priežiūrą.

2.   Efektyvių ir tvarių transporto sistemų plėtra bei geresnė prieiga prie informacinės visuomenės

| — | Geresnė prieiga prie nacionalinių ir tarptautinių transporto tinklų bei centrų, ypač per antraeilių tinklų prisijungimą; greitkelių tiesimas nėra įtraukiamas. |
| --- | --- |

—

Geresnė prieiga prie nacionalinių ir tarptautinių transporto tinklų bei centrų, ypač per antraeilių tinklų prisijungimą; greitkelių tiesimas nėra įtraukiamas.

| — | Intermodalumo rėmimas ir pokytis, nukreiptas ekologinių transporto rūšių link, ypač jūrų transporto, vidaus vandenų kelių transporto bei geležinkelio transporto, taip pat nemotorinių transporto rūšių. |
| --- | --- |

—

Intermodalumo rėmimas ir pokytis, nukreiptas ekologinių transporto rūšių link, ypač jūrų transporto, vidaus vandenų kelių transporto bei geležinkelio transporto, taip pat nemotorinių transporto rūšių.

| — | Skatinimas naudotis informacijos ir komunikacijos technologijomis, plėtojant tinklus bei „virtualų“ grupavimąsi, ypač remiant bendras verslo ir rinkodaros strategijas, siekiant MVĮ aprūpinti geresne prieiga prie naujovių, ypač technologinių. |
| --- | --- |

—

Skatinimas naudotis informacijos ir komunikacijos technologijomis, plėtojant tinklus bei „virtualų“ grupavimąsi, ypač remiant bendras verslo ir rinkodaros strategijas, siekiant MVĮ aprūpinti geresne prieiga prie naujovių, ypač technologinių.

| — | Skatinimas naudoti informacijos ir komunikacijų technologijas, siekiant pagerinti viešąsias paslaugas, įtraukiant patirties bei technologijų perdavimą tarp vietinių administracijų bei viešųjų interesų pritaikymo vystymą (švietimas ir mokymas, sveikatos priežiūra ir kt.). |
| --- | --- |

—

Skatinimas naudoti informacijos ir komunikacijų technologijas, siekiant pagerinti viešąsias paslaugas, įtraukiant patirties bei technologijų perdavimą tarp vietinių administracijų bei viešųjų interesų pritaikymo vystymą (švietimas ir mokymas, sveikatos priežiūra ir kt.).

| — | Telematinių paslaugų vystymas bei pritaikymas remiantis galimybėmis, siūlomomis informacinės visuomenės įveikiant atstumą ir skatinant prieigą prie žinių ir naujovių, ypač šiuose sektoriuose: elektroninė komercija, mokymas, tyrimai ir nuotolinis darbas. |
| --- | --- |

—

Telematinių paslaugų vystymas bei pritaikymas remiantis galimybėmis, siūlomomis informacinės visuomenės įveikiant atstumą ir skatinant prieigą prie žinių ir naujovių, ypač šiuose sektoriuose: elektroninė komercija, mokymas, tyrimai ir nuotolinis darbas.

3.   Aplinkos ir gero kultūrinio palikimo valdymo bei gamtos, ypač vandens išteklių, rėmimas

| — | Prisidėjimas prie tolesnio Europos ekologinio tinklo (NATURA 2000) vystymo, susiejant saugomas regioninės, nacionalinės, tarptautinės ir Bendrijos svarbos vietas. |
| --- | --- |

—

Prisidėjimas prie tolesnio Europos ekologinio tinklo (NATURA 2000) vystymo, susiejant saugomas regioninės, nacionalinės, tarptautinės ir Bendrijos svarbos vietas.

| — | Kūrybingas kultūrinio kraštovaizdžio, sunaikinto žmogaus veiklos, atkūrimas įtraukiant vietoves, kurioms gresia žemės ūkio palikimas integruotos erdvės plėtros strategijos rėmuose. |
| --- | --- |

—

Kūrybingas kultūrinio kraštovaizdžio, sunaikinto žmogaus veiklos, atkūrimas įtraukiant vietoves, kurioms gresia žemės ūkio palikimas integruotos erdvės plėtros strategijos rėmuose.

| — | Novatoriškas gamtos ir kultūros vertybių, kaip turizmo potencialo, rėmimas kaimo regionuose, ypač netankiai apgyvendintose vietovėse. |
| --- | --- |

—

Novatoriškas gamtos ir kultūros vertybių, kaip turizmo potencialo, rėmimas kaimo regionuose, ypač netankiai apgyvendintose vietovėse.

| — | Bendradarbiavimo dėl kultūrinio palikimo apsaugos ir kūrybiškos plėtros rėmimas. |
| --- | --- |

—

Bendradarbiavimo dėl kultūrinio palikimo apsaugos ir kūrybiškos plėtros rėmimas.

| — | Bendrų strategijų ir veiksmų sudarymas dėl rizikos valdymo vietovėse, kur galimos gamtos katastrofos. |
| --- | --- |

—

Bendrų strategijų ir veiksmų sudarymas dėl rizikos valdymo vietovėse, kur galimos gamtos katastrofos.

| — | Integruotų strategijų ir veiksmų sudarymas siekiant užkirsti kelią potvyniams tarpvalstybinių upių baseinų srityse. |
| --- | --- |

—

Integruotų strategijų ir veiksmų sudarymas siekiant užkirsti kelią potvyniams tarpvalstybinių upių baseinų srityse.

| — | Integruotų strategijų ir veiksmų sudarymas, susijusių su tarptautine bendradarbiavimo teritorija, siekiant užkirsti kelią sausrai. |
| --- | --- |

—

Integruotų strategijų ir veiksmų sudarymas, susijusių su tarptautine bendradarbiavimo teritorija, siekiant užkirsti kelią sausrai.

| — | Suderintas pakrančių vandenų valdymas. |
| --- | --- |

—

Suderintas pakrančių vandenų valdymas.

| — | Atsinaujinančios energijos rėmimas. |
| --- | --- |

—

Atsinaujinančios energijos rėmimas.

4.   Specialūs prioritetai

| — | Integruoto jūrinių ir izoliuotų regionų bendradarbiavimo rėmimas. Bendradarbiavimas turi apimti abipusius bendradarbiavimo veiksmus. |
| --- | --- |

—

Integruoto jūrinių ir izoliuotų regionų bendradarbiavimo rėmimas. Bendradarbiavimas turi apimti abipusius bendradarbiavimo veiksmus.

| — | Pačių atokiausių regionų integruoto bendradarbiavimo rėmimas. |
| --- | --- |

—

Pačių atokiausių regionų integruoto bendradarbiavimo rėmimas.

| — | Kaimynystės programos prioritetiniai klausimai:






  — | remti tvarią ekonominę ir socialinę plėtrą pasienio srityse, |
| --- | --- | --- |

—

Kaimynystės programos prioritetiniai klausimai:

—

remti tvarią ekonominę ir socialinę plėtrą pasienio srityse,

| — | prisidėti prie bendro darbo reaguojant į bendrus iššūkius aplinkos, visuomenės sveikatos srityse bei kovojant su organizuotu nusikalstamumu, |
| --- | --- |

—

prisidėti prie bendro darbo reaguojant į bendrus iššūkius aplinkos, visuomenės sveikatos srityse bei kovojant su organizuotu nusikalstamumu,

| — | užtikrinti efektyvias ir saugias sienas, |
| --- | --- |

—

užtikrinti efektyvias ir saugias sienas,

| — | Remti vietinius „žmogus žmogui“ tipo veiksmus. |
| --- | --- |

—

Remti vietinius „žmogus žmogui“ tipo veiksmus.

5.   Techninė pagalba

Techninė pagalba daugiašalės partnerystės kūrimui, kuriant arba vystant bendras daugiašalio bendradarbiavimo programos struktūras.

BENDRI PAREIŠKIMAI

Kaip nustatyta 2000 m. balandžio 28 d. Komunikate (įtraukta dėl užbaigtumo)

Komisijos pareiškimas dėl Italijos ir trečiųjų Adrijos jūros šalių regionų

Kai bus patenkintos politinės sąlygos skatinti bendradarbiavimą pagal INTERREG III tarp Italijos regionų bei trečiųjų Adrijos jūros šalių regionų, Komisija patikrins tinkamiausius būdus skatinti šį bendradarbiavimą kitais bendradarbiavimo instrumentais.

Komisijos pareiškimas dėl tam tikrų Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimų

Komisija patvirtina, kad į visus ypatingus Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimus, susijusius su Komisijos iniciatyvomis Austrijos ir Olandijos naudai, bus atsižvelgiama, ypač INTERREG III ribose.

Komisijos pareiškimas dėl bendradarbiavimo tarp INTERREG III ir Balkanų

Kai politinės sąlygos skatinti bendradarbiavimą pagal INTERREG III tarp labiausiai suinteresuotų valstybių narių, ypač Austrijos, Graikijos ir Italijos, bei trečiųjų šalių Balkanuose bus patenkintos, Komisija patikrins tinkamiausius būdus skatinti šį bendradarbiavimą su kitais bendradarbiavimo instrumentais.

PAREIŠKIMAS DĖL A KRYPTIES

Komisijos pareiškimas, susijęs su Belfastu

Komisija sveikina teigiamus rezultatus, pasiektus pagal specialią Taikos ir susitaikymo Šiaurės Airijoje programą bei Airijos pasienio grafystes pagal Šiaurės Airijos-Airijos INTERREG II A programą.

Tam, kad būtų užtikrinta, kad šių dviejų programų sėkme būtų pasinaudota ateityje, Komisija mano, jog Belfastas (atokesnis Belfastas ir Belfastas NUTS III lygyje) turi dalyvauti naujoje INTERREG III A programoje 2000–2006 m. gretimų vietovių 20 % lankstumo taisyklės ribose – INTERREG III nurodymų 10 punktas.

Komisijos pareiškimas susijęs su INTERREG III A taikymu Belgijai

Tam, kad būtų garantuotas vaisingas tarpvalstybinių programų naudojimas su Olandija, Vokietijos Federacine Respublika, Didžiąja Liuksemburgo Kunigaikštyste ir Prancūzija, Komisija mano, kad Hasselt, Huy, Waremme et Marche-en-Famenne teritoriniai vienetai turi pirmumo teisę dalyvauti naujoje INTERREG III A programoje 2000–2006 m. 20 % lankstumo taisyklės ribose gretimoms sritims – INTERREG III nurodymų 10 punktas, ypač atsižvelgiant į būtiną sąsają projektų, pristatytų pagal susijusias programas.

PAREIŠKIMAI, SUSIJĘ SU B KRYPTIMI

Komisijos pareiškimas dėl bendradarbiavimo Barenco jūros rajone

Ateities Interreg III B daugiašalio bendradarbiavimo programos Baltijos jūros rajonui ribose Komisija atkreipia ypatingą dėmesį į reikalavimą, pareikštą Švedijos ir Suomijos, teikti pirmumą tolesniam šių dviejų valstybių narių bendradarbiavimui Barenco jūros rajone su savo kaimynais (Norvegija ir Rusija).

Komisijos pareiškimas dėl bendradarbiavimo Pietinės Baltijos rajone

Komisija mano, kad bendradarbiavimas šiuo metu remiamas pagal SWEBALTCOP projekto 10 straipsnį turi būti tęsiamas pagal naują INTERREG III iniciatyvą. Atsižvelgiant į šio bendradarbiavimo pobūdį, ateities veikla turi būti organizuota B krypties Baltijos jūros programos ribose. Iškylant sunkumams dėl INTERREG III ir PHARE koordinavimo, Komisija yra pasirengusi patikrinti kitas galimybes šiam bendradarbiavimui skatinti.

PAREIŠKIMAI DĖL VII DALIES

Komisijos pareiškimas dėl VII dalies įgyvendinimo

Automatinis galutinių terminų, nustatytų bendrojo reglamento 31 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, pratęsimas remiantis atskiru kiekvieno atvejo patikrinimu, atsižvelgiant į vilkinimą dėl sprendimų priėmimo procedūrų, susijusių su užsienio finansiniais instrumentais.

Komisijos pareiškimas dėl INTERREG III ir TACIS

Žinant Šiaurės aspekto svarbą bei dabartinius sunkumus atsižvelgiant bendradarbiavimo tarp INTERREG III Bendrijos iniciatyvos ir TACIS instrumento ribose, Komisija paskelbia apie savo pasirengimą siekti efektyvaus koordinavimo ir darnos tarp INTERREG III programų ir TACIS paramos per in absentia veiklos nurodymus, kad būtų pagerintos būtinos sąlygos, reikalingos šiam bendradarbiavimui, nepažeidžiant politinių sąlygų, kurios gali būti prijungtos prie TACIS įgyvendinimo

Komisijos pareiškimas dėl INTERREG III ir MEDA

Komisija, žinodama apie Viduržemio jūros aspekto svarbą bei dabartinius sunkumus atsižvelgiant bendradarbiavimo tarp INTERREG III Bendrijos iniciatyvos ir MEDA instrumento ribose, paskelbia apie savo pasirengimą siekti efektyvaus koordinavimo ir nuoseklumo tarp INTERREG III programų ir MEDA paramos per in absentia veiklos nurodymus, kad būtų pagerintos sąlygos, būtinos šiam bendradarbiavimui.

Komisijos pareiškimas dėl ESPON

Jeigu 15 valstybių narių yra pasirengusios drauge pristatyti pasiūlymą dėl bendradarbiavimo tinklo tarp erdvės plėtros institutų (ESPON), įtraukiant finansinį mechanizmą ir atsižvelgiant į erdvės plėtros tendencijų Europoje stebėjimą ir analizę, Komisija atsisako bendrai finansuoti šį bendradarbiavimą, remiantis „tinklų“ biudžeto eilute, numatytą INTERREG III nurodymų 53 punkte.

---

ŠIS PRIEDAS KEIČIA REGIONINIO BENDRADARBIAVIMO KOMUNIKATO A PRIEDĄ

A PRIEDAS

PROGRAMŲ SRITYS

| Programa | Valstybė narė | Tinkamos sritys |
| --- | --- | --- |
| PIETŲ ZONA | Italija | Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta |
| Graikija | Dytiki Ellada, Peloponnisos,Voreio Aigaio, Notio Aigaio, Kriti, Ionia Nisia, Sterea Ellada, Attiki |
| Portugalija | Visa valstybė |
| Ispanija | Visa valstybė |
| Prancūzija | Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes, PACA, Rhône-Alpes, Corse, Guyane, Guadeloupe, Martinique, Réunion |
| Jungtinė Karalystė | Gibraltar |
| Kipras | Visa valstybė |
| Malta | Visa valstybė |
| VAKARŲ ZONA | Prancūzija | Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire |
| Belgija | Visa valstybė |
| Olandija | Visa valstybė |
| Liuksemburgas | Visa valstybė |
| Vokietija | Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg |
| Jungtinė Karalystė | Visa valstybė (išskyrus Gibraltar) |
| Airija | Visa valstybė |
| ŠIAURĖS ZONA | Danija | Visa valstybė |
| Vokietija | Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Mecklenburg-Vorpommern |
| Švedija | Visa valstybė |
| Suomija | Visa valstybė |
| Estija | Visa valstybė |
| Latvija | Visa valstybė |
| Lietuva | Visa valstybė |
| Lenkija | Zachodniopomorskie, Pomorskie, Warminsko-Mazurskie, Podlaskie, Kujawo-Pomorskie |
| RYTŲ ZONA | Austrija | Visa valstybė |
| Vokietija | Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen |
| Italija | Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Emilia-Romagna, Puglia, Molise, Abruzzo, Marche |
| Graikija | Anatoliki Maekdonia, Thraki, Kentriki Makedonia, Dytiki Makedonia, Thessalia, Ipeiros |
| Čekijos Respublika | Visa valstybė |
| Vengrija | Visa valstybė |
| Slovakija | Visa valstybė |
| Slovėnija | Visa valstybė |
| Lenkija | Dolnośląskie, Lubelskie, Lubuskie, Lodzkie, Małopolskie, Mazowieckie, Opolskie, Podkarpackie, Slaskie, Świętokrzyskie, Wielkopolskie |

Programa

Valstybė narė

Tinkamos sritys

PIETŲ ZONA

Italija

Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta

Graikija

Dytiki Ellada, Peloponnisos,Voreio Aigaio, Notio Aigaio, Kriti, Ionia Nisia, Sterea Ellada, Attiki

Portugalija

Visa valstybė

Ispanija

Visa valstybė

Prancūzija

Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes, PACA, Rhône-Alpes, Corse, Guyane, Guadeloupe, Martinique, Réunion

Jungtinė Karalystė

Gibraltar

Kipras

Visa valstybė

Malta

Visa valstybė

VAKARŲ ZONA

Prancūzija

Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire

Belgija

Visa valstybė

Olandija

Visa valstybė

Liuksemburgas

Visa valstybė

Vokietija

Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg

Jungtinė Karalystė

Visa valstybė (išskyrus Gibraltar)

Airija

Visa valstybė

ŠIAURĖS ZONA

Danija

Visa valstybė

Vokietija

Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Mecklenburg-Vorpommern

Švedija

Visa valstybė

Suomija

Visa valstybė

Estija

Visa valstybė

Latvija

Visa valstybė

Lietuva

Visa valstybė

Lenkija

Zachodniopomorskie, Pomorskie, Warminsko-Mazurskie, Podlaskie, Kujawo-Pomorskie

RYTŲ ZONA

Austrija

Visa valstybė

Vokietija

Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen

Italija

Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Emilia-Romagna, Puglia, Molise, Abruzzo, Marche

Graikija

Anatoliki Maekdonia, Thraki, Kentriki Makedonia, Dytiki Makedonia, Thessalia, Ipeiros

Čekijos Respublika

Visa valstybė

Vengrija

Visa valstybė

Slovakija

Visa valstybė

Slovėnija

Visa valstybė

Lenkija

Dolnośląskie, Lubelskie, Lubuskie, Lodzkie, Małopolskie, Mazowieckie, Opolskie, Podkarpackie, Slaskie, Świętokrzyskie, Wielkopolskie

---