# Úřední věstník C 229/14.

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 229 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4714. září2004 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 229

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4714. září2004

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Komise |
| 2004/C 229/1 | Směnné kurzy vůči euro | 1 |
| 2004/C 229/2 | Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu | 2 |
| 2004/C 229/3 | Pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury | 5 |
| 2004/C 229/4 | Sdělení podle čl. 27 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ve věci COMP/C.2/37.214 – Společný prodej mediálních práv k německé bundeslize (
  1
  ) | 13 |
| 2004/C 229/5 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.3545 – REWE/ASP) (
  1
  ) | 16 |
| 2004/C 229/6 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.3539 – GOLDMAN SACHS/QMH) (
  1
  ) | 16 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Komise

2004/C 229/1

Směnné kurzy vůči euro

1

2004/C 229/2

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu

2

2004/C 229/3

Pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury

5

2004/C 229/4

Sdělení podle čl. 27 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ve věci COMP/C.2/37.214 – Společný prodej mediálních práv k německé bundeslize (
  1
  )

1

13

2004/C 229/5

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.3545 – REWE/ASP) (
  1
  )

1

16

2004/C 229/6

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.3539 – GOLDMAN SACHS/QMH) (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Komise

| 14.9.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 229/1

---

Směnné kurzy vůči euro (1)

13. září 2004

(2004/C 229/01)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2236 |
| JPY | japonský jen | 134,91 |
| DKK | dánská koruna | 7,437 |
| GBP | britská libra | 0,6801 |
| SEK | švédská koruna | 9,0915 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5417 |
| ISK | islandská koruna | 87,66 |
| NOK | norská koruna | 8,3495 |
| BGN | bulharský lev | 1,9559 |
| CYP | kyperská libra | 0,5773 |
| CZK | česká koruna | 31,649 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 249,22 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6613 |
| MTL | maltská lira | 0,4276 |
| PLN | polský zlotý | 4,398 |
| ROL | rumunský lei | 41 100 |
| SIT | slovinský tolar | 239,91 |
| SKK | slovenská koruna | 40,075 |
| TRL | turecká lira | 1 839 000 |
| AUD | australský dolar | 1,7545 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5816 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,5437 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8614 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0788 |
| KRW | jihokorejský won | 1 401,08 |
| ZAR | jihoamerický rand | 8,0192 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2236

JPY

japonský jen

134,91

DKK

dánská koruna

7,437

GBP

britská libra

0,6801

SEK

švédská koruna

9,0915

CHF

švýcarský frank

1,5417

ISK

islandská koruna

87,66

NOK

norská koruna

8,3495

BGN

bulharský lev

1,9559

CYP

kyperská libra

0,5773

CZK

česká koruna

31,649

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

249,22

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6613

MTL

maltská lira

0,4276

PLN

polský zlotý

4,398

ROL

rumunský lei

41 100

SIT

slovinský tolar

239,91

SKK

slovenská koruna

40,075

TRL

turecká lira

1 839 000

AUD

australský dolar

1,7545

CAD

kanadský dolar

1,5816

HKD

hongkongský dolar

9,5437

NZD

novozélandský dolar

1,8614

SGD

singapurský dolar

2,0788

KRW

jihokorejský won

1 401,08

ZAR

jihoamerický rand

8,0192

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 14.9.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 229/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 229/2

---

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu

(2004/C 229/02)

Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení. Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst. 3. Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.

NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92

„TUSCIA“

č. ES: IT/00210/08.10.2001

CHOP ( X ) CHZO ( )

Tento stručný výkaz je vytvořen za účelem podání informací. Podrobné informace určené především pro výrobce produktů chráněných CHOP A CHZO získáte v úplné verzi specifikace, a to buď na národní úrovni, nebo od úřadů Evropské komise. (1)

1.   Zodpovědný úřad v členském státě:

| Název | : | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | Via XX Settembre, 20, I-00187 Roma |
| Tel. | : | (39-06) 481 99 68 |
| Fax | : | (39-06) 42 01 31 26 |
| e-mail | : | qualita@politicheagricole.it |

Název

:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adresa

:

Via XX Settembre, 20, I-00187 Roma

Tel.

:

(39-06) 481 99 68

Fax

:

(39-06) 42 01 31 26

e-mail

:

qualita@politicheagricole.it

2.   Skupina:

| 2.1 | : | Název | : | Consorzio per la tutela e la valorizzazione della produzione olivicola della provincia di Viterbo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2 | : | Adresa | : | Via Matteotti, 73, I-01100 Viterbo |
| 2.3 | : | Zastoupení | : | výrobci/ zpracovatelé ( x ) ostatní ( ). |

2.1

:

Název

:

Consorzio per la tutela e la valorizzazione della produzione olivicola della provincia di Viterbo

2.2

:

Adresa

:

Via Matteotti, 73, I-01100 Viterbo

2.3

:

Zastoupení

:

výrobci/ zpracovatelé ( x ) ostatní ( ).

3.   Typ produktu:

Třída 1.5 – tuky – extra panenský olivový olej.

4.   Specifikace:

(souhrn požadavků podle čl. 4 odst. 2)

| 4.1 | Název: „Tuscia“ |
| --- | --- |

4.1

Název: „Tuscia“

| 4.2 | Popis: extra panenský olivový olej s následujícími vlastnostmi:






  — | barva: smaragdově zelená se zlatým leskem, |
| --- | --- | --- |

4.2

Popis: extra panenský olivový olej s následujícími vlastnostmi:

—

barva: smaragdově zelená se zlatým leskem,

| — | vůně: ovocná, vyvolává představu zdravého a čerstvého ovoce sklizeného ve stadiu optimální zralosti, |
| --- | --- |

—

vůně: ovocná, vyvolává představu zdravého a čerstvého ovoce sklizeného ve stadiu optimální zralosti,

| — | chuť: středně ovocná s vyváženou lehce nahořklou a kořeněnou příchutí, |
| --- | --- |

—

chuť: středně ovocná s vyváženou lehce nahořklou a kořeněnou příchutí,

| — | maximální obsah kyselin, vyjádřen podle hmotnosti v kyselině olejové, nesmí být vyšší než 0,5 gramu na 100 gramů oleje, |
| --- | --- |

—

maximální obsah kyselin, vyjádřen podle hmotnosti v kyselině olejové, nesmí být vyšší než 0,5 gramu na 100 gramů oleje,

| — | peroxidové číslo: < 12 Meq O2/kg. |
| --- | --- |

—

peroxidové číslo: < 12 Meq O2/kg.

| 4.3 | Zeměpisná oblast: Oblast produkce a zpracování oliv určených pro výrobu extra panenského olivového oleje Tuscia se skládá z území následujících obcí v provincii Viterbo, regionu Lazio: Acquapendente, Bagnoregio, Barbarano Romano, Bassano in Teverina, Bassano Romano, Blera, Bolsena, Bomarzo, Calcata, Canepina, Capodimonte, Capranica, Caprarola, Carbognano, Castel S. Elia, Castiglione in Teverina, Celleno, Civita Castellana, Civitella d'Agliano, Corchiano, Fabrica di Roma, Faleria, Gallese, Gradoli, Graffignano, Grotte di Castro, Latera, Lubriano, Marta, Montalto di Castro (částečně), Montefiascone, Monteromano, Nepi, Oriolo Romano, Orte, Piansano, Proceno, Ronciglione, S. Lorenzo Nuovo, Soriano nel Cimino, Sutri, Tarquinia, Tuscania (částečně), Valentano, Vallerano, Vasanello, Vejano, Vetralla, Vignanello, Villa S. Giovanni in Tuscia, Viterbo, Vitorchiano. Pokud do oblasti patří pouze část obce, je ve specifikaci uvedeno, o jakou část se jedná. |
| --- | --- |

4.3

Zeměpisná oblast: Oblast produkce a zpracování oliv určených pro výrobu extra panenského olivového oleje Tuscia se skládá z území následujících obcí v provincii Viterbo, regionu Lazio: Acquapendente, Bagnoregio, Barbarano Romano, Bassano in Teverina, Bassano Romano, Blera, Bolsena, Bomarzo, Calcata, Canepina, Capodimonte, Capranica, Caprarola, Carbognano, Castel S. Elia, Castiglione in Teverina, Celleno, Civita Castellana, Civitella d'Agliano, Corchiano, Fabrica di Roma, Faleria, Gallese, Gradoli, Graffignano, Grotte di Castro, Latera, Lubriano, Marta, Montalto di Castro (částečně), Montefiascone, Monteromano, Nepi, Oriolo Romano, Orte, Piansano, Proceno, Ronciglione, S. Lorenzo Nuovo, Soriano nel Cimino, Sutri, Tarquinia, Tuscania (částečně), Valentano, Vallerano, Vasanello, Vejano, Vetralla, Vignanello, Villa S. Giovanni in Tuscia, Viterbo, Vitorchiano. Pokud do oblasti patří pouze část obce, je ve specifikaci uvedeno, o jakou část se jedná.

| 4.4 | Důkaz o původu: Olivovník se v této oblasti rozšířil v šestém století př. n. l. v důsledku obchodování Etrusků s Féničany a Řeky. Na archeologických nalezištích v jižní Etrurii v provincii Viterbo byly nalezeny olivové pecky.
  Oblast Tuscia, dnešní provincie Viterbo, byla původně součástí Etrurie a její obyvatelé, známí jako Etruskové, ji latinsky nazývali Hetruria nebo Aetruria. Od druhého století n. l. ji Římané začali označovat jménem Tusci nebo Tuscia. V průběhu času se pojmenování Tuscia stalo oficiálním názvem Etrurie a jako takové bylo použito při správní reorganizaci starověké Itálie provedené císařem Diokleciánem (284–305). Mezi hlavní činnosti obyvatel oblasti Tuscia patřilo pěstování oliv a výroba olivového oleje, jak víme z maleb nalezených v etruských hrobech. Produkci oliv přikládali velký význam i Římané, stavěli po celé oblasti Villae, pěstovali v nich olivy a lisovali je v místních lisech; typickou ukázku takového lisu nalezneme v Civita di Bagnoregio. V některých místních střediscích (např. Fabrica di Roma a Civita Castellana) se po staletí vyrábějí keramické nádoby na skladování a přepravu olivového oleje. |
| --- | --- |

4.4

Důkaz o původu: Olivovník se v této oblasti rozšířil v šestém století př. n. l. v důsledku obchodování Etrusků s Féničany a Řeky. Na archeologických nalezištích v jižní Etrurii v provincii Viterbo byly nalezeny olivové pecky.

Oblast Tuscia, dnešní provincie Viterbo, byla původně součástí Etrurie a její obyvatelé, známí jako Etruskové, ji latinsky nazývali Hetruria nebo Aetruria. Od druhého století n. l. ji Římané začali označovat jménem Tusci nebo Tuscia. V průběhu času se pojmenování Tuscia stalo oficiálním názvem Etrurie a jako takové bylo použito při správní reorganizaci starověké Itálie provedené císařem Diokleciánem (284–305). Mezi hlavní činnosti obyvatel oblasti Tuscia patřilo pěstování oliv a výroba olivového oleje, jak víme z maleb nalezených v etruských hrobech. Produkci oliv přikládali velký význam i Římané, stavěli po celé oblasti Villae, pěstovali v nich olivy a lisovali je v místních lisech; typickou ukázku takového lisu nalezneme v Civita di Bagnoregio. V některých místních střediscích (např. Fabrica di Roma a Civita Castellana) se po staletí vyrábějí keramické nádoby na skladování a přepravu olivového oleje.

| 4.5 | Způsob produkce: Extra panenský olivový olej Tuscia se získává z oliv odrůd Frantoio, Caninese a Leccino pěstovaných v hájích, které jsou nejméně z 90 % složené z těchto odrůd. V olivovém háji mohou být přítomny i jiné odrůdy, ale neměly by dohromady představovat více než 10 %.
  Olivovník patří mezi hlavní plodiny této oblasti. Pěstuje se ve specializovaných porostech o hustotě 150 až 300 stromů na hektar, v intenzivních porostech o hustotě převyšující 300 stromů na hektar a ve smíšených porostech do 100 stromů na hektar.
  Při pěstování ve specializovaných porostech se nejčastěji používají keřovitý tvar, tvar Y, kužel a obrácený kužel, ve smíšených porostech se dává přednost tvaru s několika kužely nebo se stromy nechávají volně růst. Stromy se obvykle jednou ročně prořezávají, i když zmlazovací řezy jsou méně časté.
  Fytosanitární ochrana se řídí pokyny integrovaných a kontrolovaných orgánů činných v této oblasti. Je zakázáno používat herbicidy nebo desikanty.
  Olivy se sklízejí ve fázi zralosti, kdy se začínají zbarvovat. Sklizeň je dokončena do 20. prosince u raných kultivarů (Leccino, Frantoio, Maurino, Pendolino) a do 15. ledna u pozdních kultivarů (Caninese, Moraiolo).
  Je zakázáno používat produkty působící předčasné opadávání. Maximální produkce oliv ve specializovaných porostech nesmí překročit 9 000 kg na hektar a ve smíšených nebo kombinovaných porostech 90 kg na strom. Olivy jsou do jednoho dne po sklizni dopraveny do lisovny a jsou zpracovány v průběhu dne po doručení. Přepravují se ve vhodných nádobách.
  Metody výroby oleje musejí splňovat následující požadavky:






  — | omytí pitnou vodou za pokojové teploty, třídění, odstranění listů, |
| --- | --- | --- |

4.5

Způsob produkce: Extra panenský olivový olej Tuscia se získává z oliv odrůd Frantoio, Caninese a Leccino pěstovaných v hájích, které jsou nejméně z 90 % složené z těchto odrůd. V olivovém háji mohou být přítomny i jiné odrůdy, ale neměly by dohromady představovat více než 10 %.

Olivovník patří mezi hlavní plodiny této oblasti. Pěstuje se ve specializovaných porostech o hustotě 150 až 300 stromů na hektar, v intenzivních porostech o hustotě převyšující 300 stromů na hektar a ve smíšených porostech do 100 stromů na hektar.

Při pěstování ve specializovaných porostech se nejčastěji používají keřovitý tvar, tvar Y, kužel a obrácený kužel, ve smíšených porostech se dává přednost tvaru s několika kužely nebo se stromy nechávají volně růst. Stromy se obvykle jednou ročně prořezávají, i když zmlazovací řezy jsou méně časté.

Fytosanitární ochrana se řídí pokyny integrovaných a kontrolovaných orgánů činných v této oblasti. Je zakázáno používat herbicidy nebo desikanty.

Olivy se sklízejí ve fázi zralosti, kdy se začínají zbarvovat. Sklizeň je dokončena do 20. prosince u raných kultivarů (Leccino, Frantoio, Maurino, Pendolino) a do 15. ledna u pozdních kultivarů (Caninese, Moraiolo).

Je zakázáno používat produkty působící předčasné opadávání. Maximální produkce oliv ve specializovaných porostech nesmí překročit 9 000 kg na hektar a ve smíšených nebo kombinovaných porostech 90 kg na strom. Olivy jsou do jednoho dne po sklizni dopraveny do lisovny a jsou zpracovány v průběhu dne po doručení. Přepravují se ve vhodných nádobách.

Metody výroby oleje musejí splňovat následující požadavky:

—

omytí pitnou vodou za pokojové teploty, třídění, odstranění listů,

| — | lisování vhodnými lisy, |
| --- | --- |

—

lisování vhodnými lisy,

| — | drcení za teploty nepřesahující 30 °C po dobu nejvýše 60 minut, |
| --- | --- |

—

drcení za teploty nepřesahující 30 °C po dobu nejvýše 60 minut,

| — | fyzická extrakce lisovacím zařízením, nepřetržité odstřeďování, filtrace následovaná lisováním, nebo filtrace následovaná odstřeďováním, |
| --- | --- |

—

fyzická extrakce lisovacím zařízením, nepřetržité odstřeďování, filtrace následovaná lisováním, nebo filtrace následovaná odstřeďováním,

| — | odstřeďování olejového moštu: olej a extrahovaný olejový mošt musejí být okamžitě odděleny od zbytků vody a rostlin pomocí děličů z nerezavějící oceli. Při odvozu z extrahovacího zařízení nesmí teplota oleje překročit 28 °C. Z oliv se nesmí získat více než 20 % oleje. |
| --- | --- |

—

odstřeďování olejového moštu: olej a extrahovaný olejový mošt musejí být okamžitě odděleny od zbytků vody a rostlin pomocí děličů z nerezavějící oceli. Při odvozu z extrahovacího zařízení nesmí teplota oleje překročit 28 °C. Z oliv se nesmí získat více než 20 % oleje.

| — | je zakázáno podruhé bez přestávky odstředit kaši z rozdrcených oliv (zpracovatelská metoda známá pod názvem „ripasso“). |
| --- | --- |

—

je zakázáno podruhé bez přestávky odstředit kaši z rozdrcených oliv (zpracovatelská metoda známá pod názvem „ripasso“).

Pěstování, zpracování i stáčení do lahví se provádí v uvedené oblasti. Důvodem pro stáčení v oblasti je potřeba chránit zvláštní rysy a kvalitu oleje Tuscia tím, že se producentům poskytne možnost dohlížet na kontroly prováděné externím kontrolním subjektem. Chráněné označení původu má pro producenty zásadní význam a umožňuje jim zvýšení příjmu v souladu s cíli a přístupem tohoto nařízení. Kromě toho se olivový olej v této oblasti tradičně stáčí. Pro zajištění zpětné vysledovatelnosti musejí producenti, kteří chtějí uvádět na trh extra panenský olej s uvedením chráněného označení původu, nechat zapsat své olivové háje a zařízení na zpracování a stáčení do rejstříku vedeného kontrolním subjektem.

| 4.6 | Souvislost: Tuscia má zvláštní geomorfologické znaky i krajinu. Pohoří Volsini, Cimini a Sabatini obklopují řadu jezer, včetně rozlehlých jezer vulkanického původu Bolsena, Vico a Bracciano a menších jezer Mezzano, Monterosi a Martignano. Různorodost hydrografických znaků je doprovázena různorodostí krajiny, která je také vulkanického původu. Díky tomu jsou zde příznivé klimatické podmínky pro rozvoj fauny a hojnou flóru. Výborné půdní podmínky a existence zvláštních mikroklimat způsobená zejména geomorfologickými znaky (kopcovitým terénem s jezery) pak vedou k tomu, že je tato oblast zvláště vhodná pro pěstování oliv a extra olivový olej Tuscia je zcela typický a jedinečný.
  Olivový olej je významnou součástí místní kuchyně, která do velké míry využívá místní produkci.
  Podnebí je mírné, srážky činí přibližně 900 mm za rok, většinou od jara do podzimu, výjimkou je podnebí v oblasti pohoří Cimini, pro něž jsou typické extrémnější teploty a hojné srážky. |
| --- | --- |

4.6

Souvislost: Tuscia má zvláštní geomorfologické znaky i krajinu. Pohoří Volsini, Cimini a Sabatini obklopují řadu jezer, včetně rozlehlých jezer vulkanického původu Bolsena, Vico a Bracciano a menších jezer Mezzano, Monterosi a Martignano. Různorodost hydrografických znaků je doprovázena různorodostí krajiny, která je také vulkanického původu. Díky tomu jsou zde příznivé klimatické podmínky pro rozvoj fauny a hojnou flóru. Výborné půdní podmínky a existence zvláštních mikroklimat způsobená zejména geomorfologickými znaky (kopcovitým terénem s jezery) pak vedou k tomu, že je tato oblast zvláště vhodná pro pěstování oliv a extra olivový olej Tuscia je zcela typický a jedinečný.

Olivový olej je významnou součástí místní kuchyně, která do velké míry využívá místní produkci.

Podnebí je mírné, srážky činí přibližně 900 mm za rok, většinou od jara do podzimu, výjimkou je podnebí v oblasti pohoří Cimini, pro něž jsou typické extrémnější teploty a hojné srážky.

| 4.7 | Kontrolní orgán:







  Název | : | Camera di Commercio, Industria, Artigianato ed Agricoltura di Viterbo |
| --- | --- | --- | --- |
| Adresa | : | Via F.lli Rosselli, 4, I-01100 Viterbo. |

4.7

Kontrolní orgán:

Název

:

Camera di Commercio, Industria, Artigianato ed Agricoltura di Viterbo

Adresa

:

Via F.lli Rosselli, 4, I-01100 Viterbo.

| 4.8 | Označení: Extra panenský olivový olej musí být uváděn na trh ve skleněných nebo ocelových nádobách o obsahu nepřesahujícím 5 litrů.
  Musí být jasně a nesmazatelně označen nejen podrobnostmi uvedenými v normách pro označování, ale také názvem „Tuscia“, chráněným označením původu.
  Označení musí obsahovat také grafický symbol ukazující konkrétní jednoznačné logo, které se výhradně a soustavně používá ve spojení s chráněným označením původu. Grafický symbol byl speciálně navržen na základě starověkého etruského terakotového antefixu, který byl nalezen při vykopávkách na nalezišti Acquarossa (v oblasti Viterbo).
  Antefix má tmavé okrové pozadí, na němž je kontrastní tmavě červenou barvou napsáno slovo „Tuscia“. Logo je nedílnou součástí specifikace, je v ní podrobně popsáno a barevně zobrazeno. |
| --- | --- |

4.8

Označení: Extra panenský olivový olej musí být uváděn na trh ve skleněných nebo ocelových nádobách o obsahu nepřesahujícím 5 litrů.

Musí být jasně a nesmazatelně označen nejen podrobnostmi uvedenými v normách pro označování, ale také názvem „Tuscia“, chráněným označením původu.

Označení musí obsahovat také grafický symbol ukazující konkrétní jednoznačné logo, které se výhradně a soustavně používá ve spojení s chráněným označením původu. Grafický symbol byl speciálně navržen na základě starověkého etruského terakotového antefixu, který byl nalezen při vykopávkách na nalezišti Acquarossa (v oblasti Viterbo).

Antefix má tmavé okrové pozadí, na němž je kontrastní tmavě červenou barvou napsáno slovo „Tuscia“. Logo je nedílnou součástí specifikace, je v ní podrobně popsáno a barevně zobrazeno.

| 4.9 | Národní požadavky: |
| --- | --- |

4.9

Národní požadavky:

---

(1)  Evropská komise – Generální ředitelství – zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.

---

| 14.9.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 229/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 229/5

---

POKYNY PRO POSUZOVÁNÍ STÁTNÍ PODPORY V ODVĚTVÍ RYBOLOVU A AKVAKULTURY

(2004/C 229/03)

1.   PRÁVNÍ ZÁKLAD A PŮSOBNOST

| 1.1 | Používání pravidel pro státní podporu uvedených v článcích 87 až 89 Smlouvy o ES na produkci produktů rybolovu a obchod s nimi stanoví čl. 19 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2792/1999 ze dne 17. prosince 1999 o pravidlech a podmínkách pro strukturální pomoc Společenství v odvětví rybolovu (1) a článek 32 nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (2).
  Zásada neslučitelnosti státní podpory se společným trhem stanovená v čl. 87 odst. 1 Smlouvy podléhá výjimkám podle čl. 87 odst. 2 a 3. Tyto výjimky v odvětví rybolovu hodlá Komise spravovat právě v rámci těchto pokynů. |
| --- | --- |

1.1

Používání pravidel pro státní podporu uvedených v článcích 87 až 89 Smlouvy o ES na produkci produktů rybolovu a obchod s nimi stanoví čl. 19 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2792/1999 ze dne 17. prosince 1999 o pravidlech a podmínkách pro strukturální pomoc Společenství v odvětví rybolovu (1) a článek 32 nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (2).

Zásada neslučitelnosti státní podpory se společným trhem stanovená v čl. 87 odst. 1 Smlouvy podléhá výjimkám podle čl. 87 odst. 2 a 3. Tyto výjimky v odvětví rybolovu hodlá Komise spravovat právě v rámci těchto pokynů.

| 1.2 | Tyto pokyny jsou použitelné pro celé odvětví rybolovu a týkají se využívání živých vodních zdrojů a akvakultury spolu s prostředky na produkci, zpracování a uvádění na trh výsledných produktů, ovšem s výjimkou rekreačního a sportovního rybářství, jehož výsledkem není prodej produktů rybolovu.
  Vztahují se na všechna opatření představující podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, včetně všech opatření, jež mají za následek finanční výhodu v jakékoli podobě hrazenou přímo či nepřímo z rozpočtů veřejných orgánů (vnitrostátních, regionálních, provinčních, oblastních či místních) či z jiných státních zdrojů. Následující opatření lze například považovat za podporu: kapitálové převody, úvěry se zvýhodněným úrokem, subvence na úroky, určité státní podíly na kapitálu podniků, podpora hrazená ze zvláštních dávek nebo parafiskálních poplatků, podpora udělená v podobě státních záruk za bankovní úvěry, snížení či osvobození od daní či poplatků včetně zrychlených odpisů a snížení příspěvků na sociální zabezpečení. |
| --- | --- |

1.2

Tyto pokyny jsou použitelné pro celé odvětví rybolovu a týkají se využívání živých vodních zdrojů a akvakultury spolu s prostředky na produkci, zpracování a uvádění na trh výsledných produktů, ovšem s výjimkou rekreačního a sportovního rybářství, jehož výsledkem není prodej produktů rybolovu.

Vztahují se na všechna opatření představující podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, včetně všech opatření, jež mají za následek finanční výhodu v jakékoli podobě hrazenou přímo či nepřímo z rozpočtů veřejných orgánů (vnitrostátních, regionálních, provinčních, oblastních či místních) či z jiných státních zdrojů. Následující opatření lze například považovat za podporu: kapitálové převody, úvěry se zvýhodněným úrokem, subvence na úroky, určité státní podíly na kapitálu podniků, podpora hrazená ze zvláštních dávek nebo parafiskálních poplatků, podpora udělená v podobě státních záruk za bankovní úvěry, snížení či osvobození od daní či poplatků včetně zrychlených odpisů a snížení příspěvků na sociální zabezpečení.

2.   POVINNOST OZNAMOVAT STÁTNÍ PODPORU A OSVOBOZENÍ OD TÉTO POVINNOSTI

Komise upozorňuje členské státy, že podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy a článku 2 nařízení Rady č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (3), je jejich povinností oznamovat Komisi záměr poskytnout novou státní podporu.

Za podmínek stanovených v bodech 2.1 a 2.2 jsou však některá opatření od oznamovací povinnosti osvobozena.

| 2.1 | Podle čl. 19 odst. 2 nařízení (ES) č. 2792/1999 se články 87, 88 a 89 Smlouvy nevztahují na povinné finanční přípěvky členských států na opatření spolufinancovaná Společenstvím a stanovená v rámci rozvojových plánů uvedených v čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení a vymezená v čl. 9 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech (4) a podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 2370/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zavedení nouzového opatření Společenství pro vrakování rybářských plavidel (5). Proto by členské státy neměly tyto příspěvky Komisi oznamovat. Na tyto příspěvky se tyto pokyny nevztahují.
  Ustanovení čl. 19 odst. 3 nařízení (ES) č. 2792/1999 však stanoví, že opatření, která stanoví veřejné financování členskými státy, které přesahuje ustanovení uvedeného nařízení nebo ustanovení nařízení (ES) č. 2370/2002, jež se týkají povinných finančních příspěvků, jak je uvedeno v čl. 19 odst. 2 nařízení (ES) č. 2792/1999, je třeba oznámit Komisi jako státní podporu. Na tyto příspěvky se tyto pokyny vztahují.
  Aby se snížila administrativní zátěž související s používáním čl. 19 odst. 3 nařízení (ES) č. 2792/1999 a aby se usnadnilo využívání finančních prostředků ze strukturálních fondů Společenství, je v zájmu členských států, aby jasně rozlišily povinné finanční příspěvky, které zamýšlejí přidělit s cílem spolufinancovat opatření Společenství v rámci finančního nástroje pro orientaci rybolovu v souladu s čl. 19 odst. 2 nařízení (ES) č. 2792/1999, které není třeba oznamovat, a státní podporu, na kterou se oznamovací povinnost vztahuje. |
| --- | --- |

2.1

Podle čl. 19 odst. 2 nařízení (ES) č. 2792/1999 se články 87, 88 a 89 Smlouvy nevztahují na povinné finanční přípěvky členských států na opatření spolufinancovaná Společenstvím a stanovená v rámci rozvojových plánů uvedených v čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení a vymezená v čl. 9 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech (4) a podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 2370/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zavedení nouzového opatření Společenství pro vrakování rybářských plavidel (5). Proto by členské státy neměly tyto příspěvky Komisi oznamovat. Na tyto příspěvky se tyto pokyny nevztahují.

Ustanovení čl. 19 odst. 3 nařízení (ES) č. 2792/1999 však stanoví, že opatření, která stanoví veřejné financování členskými státy, které přesahuje ustanovení uvedeného nařízení nebo ustanovení nařízení (ES) č. 2370/2002, jež se týkají povinných finančních příspěvků, jak je uvedeno v čl. 19 odst. 2 nařízení (ES) č. 2792/1999, je třeba oznámit Komisi jako státní podporu. Na tyto příspěvky se tyto pokyny vztahují.

Aby se snížila administrativní zátěž související s používáním čl. 19 odst. 3 nařízení (ES) č. 2792/1999 a aby se usnadnilo využívání finančních prostředků ze strukturálních fondů Společenství, je v zájmu členských států, aby jasně rozlišily povinné finanční příspěvky, které zamýšlejí přidělit s cílem spolufinancovat opatření Společenství v rámci finančního nástroje pro orientaci rybolovu v souladu s čl. 19 odst. 2 nařízení (ES) č. 2792/1999, které není třeba oznamovat, a státní podporu, na kterou se oznamovací povinnost vztahuje.

| 2.2 | Členské státy nemusí oznamovat podporu v odvětví rybolovu, která splňuje podmínky uvedené v nařízeních o skupinových výjimkách přijatých Komisí podle článku 1 nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (6). Taková podpora zahrnuje:






  — | podporu, která splňuje podmínky stanovené v nařízení Komise (ES) č. 1595/2004 ze dne 8. září 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v oblasti produkce, zpracování a uvádění produktů rybolovu na trh (7), |
| --- | --- | --- |

2.2

Členské státy nemusí oznamovat podporu v odvětví rybolovu, která splňuje podmínky uvedené v nařízeních o skupinových výjimkách přijatých Komisí podle článku 1 nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (6). Taková podpora zahrnuje:

—

podporu, která splňuje podmínky stanovené v nařízení Komise (ES) č. 1595/2004 ze dne 8. září 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v oblasti produkce, zpracování a uvádění produktů rybolovu na trh (7),

| — | podporu na vzdělávání, která splňuje podmínky stanovené v nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o založení Evropského společenství na podpory na vzdělávání (8), |
| --- | --- |

—

podporu na vzdělávání, která splňuje podmínky stanovené v nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o založení Evropského společenství na podpory na vzdělávání (8),

| — | podporu na výzkum, která splňuje podmínky stanovené v nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. prosince 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům (9), |
| --- | --- |

—

podporu na výzkum, která splňuje podmínky stanovené v nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. prosince 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům (9),

| — | podporu na zaměstnanost, která splňuje podmínky stanovené v nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. ledna 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (10), |
| --- | --- |

—

podporu na zaměstnanost, která splňuje podmínky stanovené v nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. ledna 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (10),

| — | podporu splňující podmínky uvedené v kterémkoli budoucím nařízení přijatém Komisí podle článku 1 nařízení (ES) č. 994/1998, které se týká odvětví rybolovu. |
| --- | --- |

—

podporu splňující podmínky uvedené v kterémkoli budoucím nařízení přijatém Komisí podle článku 1 nařízení (ES) č. 994/1998, které se týká odvětví rybolovu.

| 2.3 | Nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (11) se na rybolov nepoužije. |
| --- | --- |

2.3

Nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (11) se na rybolov nepoužije.

3.   ZÁSADY

| 3.1 | V odvětví rybolovu, stejně jako v jiných hospodářských odvětvích ve Společenství, je cílem politiky Společenství související se státní podporou bránit narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.
  Státní podpora v odvětví rybolovu je oprávněná jen, pokud se používá v souladu s cíli politiky hospodářské soutěže a s cíli společné rybářské politiky uvedenými v těchto pokynech, a zejména v nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (12), a s nařízeními (ES) č. 2792/1999 a (ES) č. 104/2000. |
| --- | --- |

3.1

V odvětví rybolovu, stejně jako v jiných hospodářských odvětvích ve Společenství, je cílem politiky Společenství související se státní podporou bránit narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.

Státní podpora v odvětví rybolovu je oprávněná jen, pokud se používá v souladu s cíli politiky hospodářské soutěže a s cíli společné rybářské politiky uvedenými v těchto pokynech, a zejména v nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (12), a s nařízeními (ES) č. 2792/1999 a (ES) č. 104/2000.

| 3.2 | Je naprosto nezbytné, aby se zajistila souvislost a soudržnost mezi politikami Společenství pokud jde o kontrolu státních podpor a využívání strukturálních fondů v rámci společné rybářské politiky.
  Proto opatření, způsobilá pro financování z fondů Společenství, jsou způsobilá pro státní podporu pouze tehdy, pokud splňují kritéria uvedená v nařízení (ES) č. 2792/1999. V žádném případě nesmí míra finanční účasti státních podpor, vyjádřená jako procento způsobilých nákladů, přesáhnout celkovou míru vnitrostátních subvencí a subvencí Společenství, vyjádřenou jako subvenční ekvivalent, stanovenou v příloze IV uvedeného nařízení.
  Veškerou podporu na opatření, která nespadají pod tyto pokyny nebo pod nařízení (ES) č. 1595/2004, bude Komise posuzovat případ od případu a s přihlédnutím k zásadám uvedeným v článcích 87, 88 a 89 Smlouvy a ke společné rybářské politice Společenství. |
| --- | --- |

3.2

Je naprosto nezbytné, aby se zajistila souvislost a soudržnost mezi politikami Společenství pokud jde o kontrolu státních podpor a využívání strukturálních fondů v rámci společné rybářské politiky.

Proto opatření, způsobilá pro financování z fondů Společenství, jsou způsobilá pro státní podporu pouze tehdy, pokud splňují kritéria uvedená v nařízení (ES) č. 2792/1999. V žádném případě nesmí míra finanční účasti státních podpor, vyjádřená jako procento způsobilých nákladů, přesáhnout celkovou míru vnitrostátních subvencí a subvencí Společenství, vyjádřenou jako subvenční ekvivalent, stanovenou v příloze IV uvedeného nařízení.

Veškerou podporu na opatření, která nespadají pod tyto pokyny nebo pod nařízení (ES) č. 1595/2004, bude Komise posuzovat případ od případu a s přihlédnutím k zásadám uvedeným v článcích 87, 88 a 89 Smlouvy a ke společné rybářské politice Společenství.

| 3.3 | Je nezbytné, aby se v případech, které nejsou v souladu s právními předpisy Společenství, a zejména s pravidly společné rybářské politiky, žádná podpora neudělovala. Státní podporu lze proto považovat za slučitelnou pouze v případech, kdy se dotčený členský stát ještě před udělením jakékoli podpory zaváže ověřit, zda jsou financovaná opatření a jejich dopady slučitelné s právními předpisy Společenství. Po dobu trvání podpory členský stát ověřuje, zda příjemci podpory dodržují pravidla společné rybářské politiky. Pokud se v průběhu trvání podpory zjistí, že daný příjemce pravidla společné rybářské politiky nedodržuje, bude udělená podpora vrácena poměrně k závažnosti porušení pravidel. |
| --- | --- |

3.3

Je nezbytné, aby se v případech, které nejsou v souladu s právními předpisy Společenství, a zejména s pravidly společné rybářské politiky, žádná podpora neudělovala. Státní podporu lze proto považovat za slučitelnou pouze v případech, kdy se dotčený členský stát ještě před udělením jakékoli podpory zaváže ověřit, zda jsou financovaná opatření a jejich dopady slučitelné s právními předpisy Společenství. Po dobu trvání podpory členský stát ověřuje, zda příjemci podpory dodržují pravidla společné rybářské politiky. Pokud se v průběhu trvání podpory zjistí, že daný příjemce pravidla společné rybářské politiky nedodržuje, bude udělená podpora vrácena poměrně k závažnosti porušení pravidel.

| 3.4 | Aby se zajistilo, že podpora je potřebná a že působí jako pobídka rozvoje určitých činností, nelze za slučitelnou se společným trhem považovat podporu činností, které by příjemce provedl i za podmínek výlučně tržních. Podporu nelze udělit ani na činnosti, které již příjemce provedl či provádí. |
| --- | --- |

3.4

Aby se zajistilo, že podpora je potřebná a že působí jako pobídka rozvoje určitých činností, nelze za slučitelnou se společným trhem považovat podporu činností, které by příjemce provedl i za podmínek výlučně tržních. Podporu nelze udělit ani na činnosti, které již příjemce provedl či provádí.

| 3.5 | Státní podpora nesmí mít ochranné účinky: musí sloužit k podpoře racionalizace a efektivity produkce a uvádění produktů rybolovu na trh. Veškerá taková podpora musí vyústit v trvalá zlepšení, díky nimž se odvětví bude moci dále rozvíjet již jen na základě tržních zisků. |
| --- | --- |

3.5

Státní podpora nesmí mít ochranné účinky: musí sloužit k podpoře racionalizace a efektivity produkce a uvádění produktů rybolovu na trh. Veškerá taková podpora musí vyústit v trvalá zlepšení, díky nimž se odvětví bude moci dále rozvíjet již jen na základě tržních zisků.

| 3.6 | Státní podpora na vývoz či na obchod s produkty rybolovu v rámci Společenství je se společným trhem neslučitelná. |
| --- | --- |

3.6

Státní podpora na vývoz či na obchod s produkty rybolovu v rámci Společenství je se společným trhem neslučitelná.

| 3.7 | Státní podpora, která je udělena, aniž by příjemcům ukládala jakékoli závazky ve prospěch cílů společné rybářské politiky, a která je určena ke zlepšení situace podniků a zvýšení jejích obchodní likvidity, nebo která je vypočtena na základě vyráběného či prodávaného množství, výrobních cen, počtu vyrobených jednotek nebo výrobních prostředků a která má za následek snížení výrobních nákladů příjemce či zvýšení příjmů příjemce, je, coby provozní podpora, se společným trhem neslučitelná. Komise zamýšlí používat toto pravidlo důsledně na veškerou provozní podporu, včetně podpory v podobě daňových úlev, nebo v podobě snížených příspěvků na sociální zabezpečení nebo na systém dávek v nezaměstnanosti. |
| --- | --- |

3.7

Státní podpora, která je udělena, aniž by příjemcům ukládala jakékoli závazky ve prospěch cílů společné rybářské politiky, a která je určena ke zlepšení situace podniků a zvýšení jejích obchodní likvidity, nebo která je vypočtena na základě vyráběného či prodávaného množství, výrobních cen, počtu vyrobených jednotek nebo výrobních prostředků a která má za následek snížení výrobních nákladů příjemce či zvýšení příjmů příjemce, je, coby provozní podpora, se společným trhem neslučitelná. Komise zamýšlí používat toto pravidlo důsledně na veškerou provozní podporu, včetně podpory v podobě daňových úlev, nebo v podobě snížených příspěvků na sociální zabezpečení nebo na systém dávek v nezaměstnanosti.

| 3.8 | V zájmu transparentnosti nemůže Komise označit za slučitelnou žádnou státní podporu, u níž dotčený členský stát nesdělil celkovou částku podpory na jednotlivá opatření a míru podpory.
  V souladu se zavedeným postupem Komise by se měly prahové hodnoty obvykle vyjadřovat mírou podpory vztažené k souhrnu způsobilých nákladů, spíše než maximálními částkami podpory. Přihlíží se ovšem ke všem faktorům, které umožňují posoudit skutečnou výhodu, již příjemce získává.
  Při posuzování režimů státních podpor se přihlíží ke kumulativnímu dopadu na příjemce plynoucímu ze všech opatření, jež v sobě zahrnují prvek subvence udělené státními orgány podle právních předpisů Společenství či vnitrostátních, regionálních a místních předpisů, a zejména podle předpisů na podporu regionálního rozvoje. |
| --- | --- |

3.8

V zájmu transparentnosti nemůže Komise označit za slučitelnou žádnou státní podporu, u níž dotčený členský stát nesdělil celkovou částku podpory na jednotlivá opatření a míru podpory.

V souladu se zavedeným postupem Komise by se měly prahové hodnoty obvykle vyjadřovat mírou podpory vztažené k souhrnu způsobilých nákladů, spíše než maximálními částkami podpory. Přihlíží se ovšem ke všem faktorům, které umožňují posoudit skutečnou výhodu, již příjemce získává.

Při posuzování režimů státních podpor se přihlíží ke kumulativnímu dopadu na příjemce plynoucímu ze všech opatření, jež v sobě zahrnují prvek subvence udělené státními orgány podle právních předpisů Společenství či vnitrostátních, regionálních a místních předpisů, a zejména podle předpisů na podporu regionálního rozvoje.

| 3.9 | Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře (13) se na toto odvětví nevztahují. Složky režimů regionální podpory, které zahrnují odvětví rybolovu, se budou posuzovat na základě těchto pokynů. |
| --- | --- |

3.9

Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře (13) se na toto odvětví nevztahují. Složky režimů regionální podpory, které zahrnují odvětví rybolovu, se budou posuzovat na základě těchto pokynů.

| 3.10 | Státní podpora pro kategorie opatření spadající pod nařízení (ES) č. 1595/2004, která jsou však určena ve prospěch jiných podniků než malých a středních, nebo která přesahují prahovou hodnotu stanovenou v čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení, se posoudí na základě těchto pokynů a na základě kritérií uvedených pro každou kategorii opatření v článcích 4 až 13 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

3.10

Státní podpora pro kategorie opatření spadající pod nařízení (ES) č. 1595/2004, která jsou však určena ve prospěch jiných podniků než malých a středních, nebo která přesahují prahovou hodnotu stanovenou v čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení, se posoudí na základě těchto pokynů a na základě kritérií uvedených pro každou kategorii opatření v článcích 4 až 13 uvedeného nařízení.

4.   PODPORA, KTEROU LZE OZNAČIT ZA SLUČITELNOU

4.1   Podpora spadající do působnosti některých horizontálních pokynů

| 4.1.1 | Státní podpora na ochranu životního prostředí se bude posuzovat podle pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (14). K požadavkům těchto pokynů navíc nelze státní podporu na ochranu životního prostředí označit za slučitelnou, pokud se týká kapacity plavidla nebo bude-li sloužit k zvýšení účinnosti jeho lovného zařízení. |
| --- | --- |

4.1.1

Státní podpora na ochranu životního prostředí se bude posuzovat podle pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (14). K požadavkům těchto pokynů navíc nelze státní podporu na ochranu životního prostředí označit za slučitelnou, pokud se týká kapacity plavidla nebo bude-li sloužit k zvýšení účinnosti jeho lovného zařízení.

| 4.1.2 | Státní podpora na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích se bude posuzovat podle obecných zásad Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (15). Kromě požadavků těchto pokynů lze udělit státní podporu zaměřenou na restrukturalizaci podniků, jejichž činnosti zahrnují rybolov na moři, jen tehdy, pokud byl Komisi předložen odpovídající plán zaměřený na snížení kapacity loďstva o více, než kolik je povinné podle právních předpisů Společenství. |
| --- | --- |

4.1.2

Státní podpora na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích se bude posuzovat podle obecných zásad Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (15). Kromě požadavků těchto pokynů lze udělit státní podporu zaměřenou na restrukturalizaci podniků, jejichž činnosti zahrnují rybolov na moři, jen tehdy, pokud byl Komisi předložen odpovídající plán zaměřený na snížení kapacity loďstva o více, než kolik je povinné podle právních předpisů Společenství.

4.2   Podpora na trvalé odstavení rybářských plavidel prostřednictvím jejich převedení do třetích zemí

Podpora na trvalé odstavení rybářských plavidel prostřednictvím jejich převedení do třetích zemí, které není spojeno s nákupem či stavbou nových plavidel, je slučitelná se společným trhem, pokud splňuje požadavky nařízení (ES) č. 2792/1999 pro způsobilost pro podporu Společenství, a zejména požadavky čl. 7 odst. 3 písm. b), čl. 7 odst. 5 písm. b) a c) a článku 8 a bodů 1.1 a 1.2 přílohy III uvedeného nařízení.

Podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 se nepovoluje výstup z loďstva podporovaný státní podporou, ledaže by mu předcházelo odebrání licence k rybolovu, jak je definována v nařízení Rady (ES) č. 3690/93 ze dne 20. prosince 1993 o zavedení režimu Společenství, kterým se stanoví pravidla pro nejnutnější údaje, které musejí být obsaženy v licencích k rybolovu (16), a případně oprávnění k rybolovu, jak jsou definována v příslušných nařízeních.

4.3   Podpora na dočasné odstavení z rybolovných činností

| 4.3.1 | Podporu na dočasné odstavení z rybolovných činností lze považovat za slučitelnou, pokud splňuje podmínky uvedené v článku 16 nařízení (ES) č. 2792/1999.
  V případě dočasného odstavení z rybolovných činností založeného na plánu obnovy nebo plánu řízení, lze státní podporu označit za slučitelnou pouze tehdy, pokud byl daný plán přijat podle článku 5 nebo 6 nařízení (ES) č. 2371/2002.
  V případě dočasného odstavení z rybolovných činností založeného na nouzovém opatření lze státní podporu označit za slučitelnou pouze tehdy, pokud Komise rozhodla o daném opatření v souladu článkem 7 nařízení (ES) č. 2371/2002 nebo čl. 45 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 850/1998 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (17), nebo pokud o něm rozhodl členský stát nebo více členských států podle článku 8 nařízení (ES) č. 2371/2002 nebo čl. 45 odst. 2 nařízení (ES) č. 850/1998. |
| --- | --- |

4.3.1

Podporu na dočasné odstavení z rybolovných činností lze považovat za slučitelnou, pokud splňuje podmínky uvedené v článku 16 nařízení (ES) č. 2792/1999.

V případě dočasného odstavení z rybolovných činností založeného na plánu obnovy nebo plánu řízení, lze státní podporu označit za slučitelnou pouze tehdy, pokud byl daný plán přijat podle článku 5 nebo 6 nařízení (ES) č. 2371/2002.

V případě dočasného odstavení z rybolovných činností založeného na nouzovém opatření lze státní podporu označit za slučitelnou pouze tehdy, pokud Komise rozhodla o daném opatření v souladu článkem 7 nařízení (ES) č. 2371/2002 nebo čl. 45 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 850/1998 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (17), nebo pokud o něm rozhodl členský stát nebo více členských států podle článku 8 nařízení (ES) č. 2371/2002 nebo čl. 45 odst. 2 nařízení (ES) č. 850/1998.

| 4.3.2 | Podle čl. 12 odst. 6 nařízení (ES) č. 2792/1999 lze považovat za slučitelná doprovodná sociální opatření pro členy posádky postižených plavidel, která mají usnadnit dočasné odstavení z rybolovných činností v rámci plánů na ochranu vodních zdrojů.
  Odstavení z činností musí schválit členský stát na základě článků 8, 9 a 10 nařízení (ES) č. 2371/2002 nebo na základě článku 46 nařízení (ES) č. 850/1998 nebo na základě článku 13 nařízení Rady (ES) č. 88/98 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu (18), nebo na základě čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1626/94 ze dne 27. června 1994 o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů ve Středozemním moři (19).
  Plány na ochranu vodních zdrojů musejí zahrnovat kromě dočasného odstavení z činností i účinná opatření zaměřená na omezení úmrtnosti ryb, například pomocí trvalého omezení rybolovné kapacity nebo přijetí technických opatření. Plány je třeba oznámit Komisi a musí obsahovat přesné a měřitelné cíle a harmonogram.
  Komise si bez prodlení vyžádá stanovisko k plánům od Vědeckotechnického a hospodářského výboru podle čl. 33 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002. Je třeba předložit důkaz o sociálním vlivu plánů a zdůvodnění zvláštních opatření nad rámec obvyklého režimu sociálního zabezpečení. Za členy posádky se považují pouze osoby, které jsou na palubě funkčního námořního rybářského plavidla zaměstnány na hlavní zaměstnanecký poměr. Podpora majitelům plavidel není způsobilá, s výjimkou majitelů plavidel, jejichž hlavním povoláním je práce na palubě vlastního plavidla.
  K oznámení Komisi o opatření je třeba připojit vědecké a tam, kde je to nutné, i hospodářské zdůvodnění podpory. Opatření nesmí jít nad rámec nezbytně nutných kroků k dosažení sledovaného cíle a musí být omezeného trvání. Je třeba se vyhnout nadměrným vyrovnávacím platbám.
  Udělení náhrady členským státem může trvat jeden rok a může být prodlouženo o další jeden rok. |
| --- | --- |

4.3.2

Podle čl. 12 odst. 6 nařízení (ES) č. 2792/1999 lze považovat za slučitelná doprovodná sociální opatření pro členy posádky postižených plavidel, která mají usnadnit dočasné odstavení z rybolovných činností v rámci plánů na ochranu vodních zdrojů.

Odstavení z činností musí schválit členský stát na základě článků 8, 9 a 10 nařízení (ES) č. 2371/2002 nebo na základě článku 46 nařízení (ES) č. 850/1998 nebo na základě článku 13 nařízení Rady (ES) č. 88/98 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu (18), nebo na základě čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1626/94 ze dne 27. června 1994 o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů ve Středozemním moři (19).

Plány na ochranu vodních zdrojů musejí zahrnovat kromě dočasného odstavení z činností i účinná opatření zaměřená na omezení úmrtnosti ryb, například pomocí trvalého omezení rybolovné kapacity nebo přijetí technických opatření. Plány je třeba oznámit Komisi a musí obsahovat přesné a měřitelné cíle a harmonogram.

Komise si bez prodlení vyžádá stanovisko k plánům od Vědeckotechnického a hospodářského výboru podle čl. 33 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002. Je třeba předložit důkaz o sociálním vlivu plánů a zdůvodnění zvláštních opatření nad rámec obvyklého režimu sociálního zabezpečení. Za členy posádky se považují pouze osoby, které jsou na palubě funkčního námořního rybářského plavidla zaměstnány na hlavní zaměstnanecký poměr. Podpora majitelům plavidel není způsobilá, s výjimkou majitelů plavidel, jejichž hlavním povoláním je práce na palubě vlastního plavidla.

K oznámení Komisi o opatření je třeba připojit vědecké a tam, kde je to nutné, i hospodářské zdůvodnění podpory. Opatření nesmí jít nad rámec nezbytně nutných kroků k dosažení sledovaného cíle a musí být omezeného trvání. Je třeba se vyhnout nadměrným vyrovnávacím platbám.

Udělení náhrady členským státem může trvat jeden rok a může být prodlouženo o další jeden rok.

| 4.3.3 | Státní podpora podle bodů 4.3.1 a 4.3.2 může nahradit pouze část ušlých příjmů souvisejících s dočasným odstavením. |
| --- | --- |

4.3.3

Státní podpora podle bodů 4.3.1 a 4.3.2 může nahradit pouze část ušlých příjmů souvisejících s dočasným odstavením.

| 4.3.4 | Podpora na omezení rybolovných činností realizovaná členským státem s cílem snížit intenzitu rybolovu podle čl. 16 odst. 2 nařízení 2371/2002 se nepovoluje. |
| --- | --- |

4.3.4

Podpora na omezení rybolovných činností realizovaná členským státem s cílem snížit intenzitu rybolovu podle čl. 16 odst. 2 nařízení 2371/2002 se nepovoluje.

4.4   Podpora na investice do loďstva

| 4.4.1 | Podporu na obnovu rybářských plavidel lze považovat za slučitelnou se společným trhem v závislosti na požadavcích článků 9 a 10 a bodu 1.3 přílohy III nařízení (ES) č. 2792/1999, pokud celková částka státní podpory nepřesáhne, vyjádřeno jako subvenční ekvivalent, celkovou míru vnitrostátních subvencí a subvencí Společenství stanovenou v příloze IV uvedeného nařízení.
  Podporu nelze udělit loděnicím na stavbu rybářských plavidel Společenství. Podpora pro loděnice na stavbu, opravu nebo přestavbu rybářských plavidel, které nenáležejí do Společenství, se řídí rámcem pro státní podporu pro stavbu lodí (20). |
| --- | --- |

4.4.1

Podporu na obnovu rybářských plavidel lze považovat za slučitelnou se společným trhem v závislosti na požadavcích článků 9 a 10 a bodu 1.3 přílohy III nařízení (ES) č. 2792/1999, pokud celková částka státní podpory nepřesáhne, vyjádřeno jako subvenční ekvivalent, celkovou míru vnitrostátních subvencí a subvencí Společenství stanovenou v příloze IV uvedeného nařízení.

Podporu nelze udělit loděnicím na stavbu rybářských plavidel Společenství. Podpora pro loděnice na stavbu, opravu nebo přestavbu rybářských plavidel, které nenáležejí do Společenství, se řídí rámcem pro státní podporu pro stavbu lodí (20).

| 4.4.2 | Podporu na modernizaci a vybavení rybářských plavidel lze považovat za slučitelnou se společným trhem v závislosti na požadavcích článků 9 a 10 a bodu 1.4 přílohy III nařízení (ES) č. 2792/1999, pokud celková částka státní podpory nepřesáhne, vyjádřeno jako subvenční ekvivalent, celkovou míru vnitrostátních subvencí a subvencí Společenství stanovenou v příloze IV uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

4.4.2

Podporu na modernizaci a vybavení rybářských plavidel lze považovat za slučitelnou se společným trhem v závislosti na požadavcích článků 9 a 10 a bodu 1.4 přílohy III nařízení (ES) č. 2792/1999, pokud celková částka státní podpory nepřesáhne, vyjádřeno jako subvenční ekvivalent, celkovou míru vnitrostátních subvencí a subvencí Společenství stanovenou v příloze IV uvedeného nařízení.

| 4.4.3 | Podporu uvedenou v bodech 4.4.1 a 4.4.2 lze poskytnout pouze, pokud jsou dodržena ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 2371/2002, nařízení Komise (ES) č. 1438/2003 ze dne 12. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k politice Společenství týkající se loďstva, definované v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (21), a případně nařízení Rady (ES) č. 639/2004 ze dne 30. března 2004 o správě rybářského loďstva v nejvzdálenějších regionech Společenství (22). |
| --- | --- |

4.4.3

Podporu uvedenou v bodech 4.4.1 a 4.4.2 lze poskytnout pouze, pokud jsou dodržena ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 2371/2002, nařízení Komise (ES) č. 1438/2003 ze dne 12. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k politice Společenství týkající se loďstva, definované v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (21), a případně nařízení Rady (ES) č. 639/2004 ze dne 30. března 2004 o správě rybářského loďstva v nejvzdálenějších regionech Společenství (22).

| 4.4.4 | Podporu na nákup použitých plavidel lze považovat za slučitelnou se společným trhem pouze, pokud je v souladu s ustanoveními čl. 12 odst. 3 písm. d) a čl. 12 odst. 4 písm. f) nařízení (ES) č. 2792/1999. |
| --- | --- |

4.4.4

Podporu na nákup použitých plavidel lze považovat za slučitelnou se společným trhem pouze, pokud je v souladu s ustanoveními čl. 12 odst. 3 písm. d) a čl. 12 odst. 4 písm. f) nařízení (ES) č. 2792/1999.

| 4.4.5 | Státní podporu na investice do loďstva nelze považovat za slučitelnou a členský stát ji nesmí poskytnout v případě opatření, v jehož souvislosti byla pozastavena finanční pomoc Společenství podle čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002. |
| --- | --- |

4.4.5

Státní podporu na investice do loďstva nelze považovat za slučitelnou a členský stát ji nesmí poskytnout v případě opatření, v jehož souvislosti byla pozastavena finanční pomoc Společenství podle čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002.

4.5   Socioekonomická opatření

Podporu příjmů pro pracovníky v odvětví rybolovu a akvakultury a pro pracovníky zaměstnané na zpracování a uvádění na trh produktů rybolovu a akvakultury lze považovat za slučitelnou se společným trhem, pokud představuje součást socioekonomických záložních opatření, která nahrazují ušlý příjem související s opatřeními zaměřenými na dosažení úpravy kapacity přijatými podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002. Tato podpora bude posuzována případ od případu v souladu se zásadami uvedenými v bodu 3. V případě dočasného odstavení z rybolovných činností se použije bod 4.3.

4.6   Podpora na náhradu škod způsobených přírodní pohromou nebo mimořádnými okolnostmi

Podle čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy o ES se podpora určená k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými okolnostmi považuje za slučitelnou se společným trhem.

Aby se tato podpora považovala za slučitelnou se společným trhem, musí výše škody způsobené přírodními pohromami nebo mimořádnými okolnostmi přesáhnout hranici 20 % průměrného obratu dotčeného podniku za předchozí tři roky v regionech spadajících do cíle 1, jak jsou definovány v článku 3 nařízení (ES) č. 1260/1999, včetně regionů uvedených v čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení, a 30 % v ostatních oblastech.

Jakmile se přírodní pohroma nebo mimořádná okolnost prokáže, povoluje se podpora až do výše 100 % k náhradě materiálních škod. Náhrada se vypočte na úrovni jednotlivých příjemců, přičemž je nutné vyhnout se nadměrným náhradám. Odečtou se částky obdržené v rámci pojistky a obvyklé náklady, které nenese příjemce. K podpoře není způsobilá škoda, kterou bylo možno zahrnout do běžné smlouvy o komerčním pojištění, a škoda, která představuje běžné podnikatelské riziko.

Veškeré náhrady musí být přiznány do tří let od události, ke které se vztahují.

4.7   Nejvzdálenější regiony

V případech, kdy se právní předpisy Společenství konkrétně věnují nejvzdálenějším regionům, jako např. ustanovení přílohy IV nařízení (ES) č. 2792/1999 o míře podpory na investice v odvětví rybolovu, označí Komise pro tyto regiony za slučitelnou jen tu podporu odvětví rybolovu, která je v souladu s takovými ustanoveními. V případě opatření, na něž se žádná konkrétní ustanovení pro nejvzdálenější regiony nevztahují, se podpora určená k řešení potřeb nejvzdálenějších regionů posuzuje případ od případu a s ohledem na faktory charakteristické pro tyto regiony uvedené v čl. 299 odst. 2 Smlouvy na jedné straně a na druhé straně s ohledem na slučitelnost dotčených opatření s cíli společné rybářské politiky a případnými účinky těchto opatření na volnou soutěž v těchto regionech a v ostatních částech Společenství.

4.8   Podpora hrazená z parafiskálních poplatků

Režimy podpory hrazené ze zvláštních poplatků, zejména pak z parafiskálních poplatků, uložených na některé produkty odvětví rybolovu a akvakultury bez ohledu na jejich původ, lze považovat za slučitelné v případě, kdy režimy podpor prospívají jak domácím, tak i dováženým produktům a kdy podpora jako taková splňuje podmínky těchto pokynů.

5.   PROCESNÍ ZÁLEŽITOSTI

Komise připomíná, že se použije nařízení (ES) č. 659/1999 a jeho prováděcí předpisy.

Zejména v případech, kdy Komise přijme zamítavé rozhodnutí o podpoře, která byla udělena bez oznámení Komisi a bez jejího schválení, jsou členské státy povinny získat poskytnutou podporu od příjemce zpět, a to s úrokem a za podmínek stanovených v článku 14 nařízení (ES) č. 659/1999.

V zájmu urychlení posuzování podpůrných opatření se členské státy vyzývají, aby vyplnily tiskopisy uvedené v části I a části III bodu 14 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004 o provádění nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (23).

5.1   Opakované oznamování a výroční zprávy

Aby mohla Komise plnit svou povinnost a průběžně sledovat všechny systémy podpor, které existují v členských státech, je třeba, aby členské státy opakovaně oznamovaly Komisi otevřené režimy na dobu neurčitou, a to nejpozději dva měsíce před desátým rokem jejich vstupu v platnost.

Článek 21 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že členské státy předloží Komisi výroční zprávy o všech existujících režimech podpory, které nepodléhají žádné zvláštní povinnosti podávat zprávu podmínečným rozhodnutím. Individuální podpora udělená mimo schválený režim podpor musí být rovněž zahrnuta do těchto zpráv. Výroční zpráva musí obsahovat všechny relevantní údaje uvedené ve formuláři v příloze IIIC nařízení Komise (ES) č. 794/2004.

5.2   Návrhy vhodných opatření

Tyto pokyny nahrazují předchozí pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (24) v důsledku vývoje společné rybářské politiky, zejména pak v důsledku přijetí nařízení (ES) č. 2369/2002, kterým se mění nařízení (ES) č. 2792/1999, a v důsledku přijetí nařízení (ES) č. 2371/2002 a nařízení (ES) č. 1595/2004.

Komise pozmění tyto pokyny, až se nahromadí zkušenosti s pravidelným posuzováním státních podpor a s ohledem na vývoj společné rybářské politiky.

Podle čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES a článku 18 nařízení (ES) č. 659/1999 Komise navrhuje, aby členské státy pozměnily stávající režimy podpor v odvětví rybolovu tak, aby odpovídaly těmto pokynům, a to nejpozději do 1. ledna 2005.

Členské státy se vyzývají, aby písemně potvrdily, že tyto návrhy vhodných opatření přijímají, a to nejpozději do 15. listopadu 2004.

Pokud členský stát do uvedeného data své přijetí písemně nepotvrdí, bude Komise předpokládat, že dotčený členský stát uvedené návrhy přijal, s výjimkou případů, kdy písemně oznámí svůj výslovný nesouhlas.

Pokud členský stát do uvedeného data nepřijme tyto návrhy jako celek, nebo kteroukoli jejich část, bude Komise postupovat podle čl. 19 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.

5.3   Datum použitelnosti

Komise použije tyto pokyny s účinkem od 1. listopadu 2004 na veškerou státní podporu oznámenou k tomuto dni a později.

„Protiprávní podpora“ ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 se bude posuzovat podle pokynů platných v době, kdy vstoupil v platnost správní akt, jímž se tato podpora zakládá.

Odkazy na právní předpisy Společenství a na pokyny Společenství obsažené v těchto pokynech se vykládají jako odkazy obsahující odkaz na veškeré změny těchto nástrojů, učiněné po 1. listopadu 2004.

---

(1)  Úř. věst. L 337, 30.12.1999, s. 10. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2369/2002 (Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 49).

(2)  Úř. věst. L 17, 21.1.2000, s. 22. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003.

(3)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003.

(4)  Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné Aktem o přistoupení z roku 2003.

(5)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 57.

(6)  Úř. věst. L 142, 14.5.1998, s. 1.

(7)  Úř. věst. L 291, 14.9.2004.

(8)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 20. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 363/2004 (Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 20.)

(9)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 364/2004 (Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 22).

(10)  Úř. věst. L 337, 13.12.2002, s. 3.

(11)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 30.

(12)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

(13)  Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 9. Pokyny ve znění novelizace obecných pokynů o vnitrostátní regionální podpoře (Úř. věst. C 258, 9.9.2000, s. 5).

(14)  Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 3.

(15)  Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2.

(16)  Úř. věst. L 341, 31.12.1993, s. 93.

(17)  Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 602/2004 (Úř. věst. L 97, 1.4.2004, s. 30).

(18)  Úř. věst. L 9, 15.1.1998, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 812/2004 (Úř. věst. L 150, 30.4.2004, s. 12).

(19)  Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 813/2004 (Úř. věst. L 150, 30.4.2004, s. 32).

(20)  Úř. věst. C 317, 30.12.2003, s. 11.

(21)  Úř. věst. L 204, 13.8.2003 s. 21. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 916/2004 (Úř. věst. L 163, 30.4.2004, s. 81).

(22)  Úř. věst. L 102, 7.4.2004, s. 9.

(23)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s 1.

(24)  Úř. věst. C 19, 20.1.2001, s. 7.

---

| 14.9.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 229/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 229/13

---

Sdělení podle čl. 27 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ve věci COMP/C.2/37.214 – Společný prodej mediálních práv k německé bundeslize

(2004/C 229/04)

(Text s významem pro EHP)

1.   Úvod

| (1) | Dne 25. srpna 1998 požádal Německý fotbalový svaz (DFB) podle článku 2, popř. 4 nařízení (ES) č. 17 o negativní atest, popř. individuální výjimku podle čl. 81 odst. 3 Smlouvy o ES pro centrální prodej televizních a rozhlasových práv, jakož i ostatních technických forem (1) využití mistrovských zápasů 1. a 2. bundesligy mužů. Dne 30. října 2003 Komise ve sdělení v Úředním věstníku Evropské unie podle čl. 19 odst. 3 nařízení (ES) č. 17 oznámila svůj záměr pozitivně posoudit (2) pozměněnou úpravu centrálního prodeje a následně obdržela připomínky zúčastněných třetích stran. |
| --- | --- |

(1)

Dne 25. srpna 1998 požádal Německý fotbalový svaz (DFB) podle článku 2, popř. 4 nařízení (ES) č. 17 o negativní atest, popř. individuální výjimku podle čl. 81 odst. 3 Smlouvy o ES pro centrální prodej televizních a rozhlasových práv, jakož i ostatních technických forem (1) využití mistrovských zápasů 1. a 2. bundesligy mužů. Dne 30. října 2003 Komise ve sdělení v Úředním věstníku Evropské unie podle čl. 19 odst. 3 nařízení (ES) č. 17 oznámila svůj záměr pozitivně posoudit (2) pozměněnou úpravu centrálního prodeje a následně obdržela připomínky zúčastněných třetích stran.

2.   Předběžné posouzení

| (2) | Komise Německému fotbalovému svazu a Ligovému svazu (Ligaverband) sdělila dopisem ze dne 18. června 2004 své předběžné posouzení ve smyslu čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003. |
| --- | --- |

(2)

Komise Německému fotbalovému svazu a Ligovému svazu (Ligaverband) sdělila dopisem ze dne 18. června 2004 své předběžné posouzení ve smyslu čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003.

| (3) | Problémy podle předběžného posouzení Komise spočívají v převodu mediálních práv k 1. a 2. bundeslize z klubů na Ligový svaz a následném centrálním prodeji. Ligový svaz v ujednáních o prodeji určuje cenu, jakož i druh a rozsah využití. Ujednání o centrálním prodeji a následném společném prodeji brání klubům samostatně jednat s provozovateli televizních a rozhlasových stanic a/nebo s agenturami vlastnícími sportovní vysílací práva. Hospodářská soutěž při prodeji práv je vyloučena. Kluby zejména nemohou činit nezávislá obchodní rozhodnutí o ceně nebo určovat druh a rozsah poskytování práv odlišně od centrálního prodeje. |
| --- | --- |

(3)

Problémy podle předběžného posouzení Komise spočívají v převodu mediálních práv k 1. a 2. bundeslize z klubů na Ligový svaz a následném centrálním prodeji. Ligový svaz v ujednáních o prodeji určuje cenu, jakož i druh a rozsah využití. Ujednání o centrálním prodeji a následném společném prodeji brání klubům samostatně jednat s provozovateli televizních a rozhlasových stanic a/nebo s agenturami vlastnícími sportovní vysílací práva. Hospodářská soutěž při prodeji práv je vyloučena. Kluby zejména nemohou činit nezávislá obchodní rozhodnutí o ceně nebo určovat druh a rozsah poskytování práv odlišně od centrálního prodeje.

| (4) | Navíc podle předběžného posouzení působí centrální prodej negativně na navazující relevantní televizní trhy a trhy v oblasti nových médií, protože možnost nabízet obsahy fotbalových zápasů hraje důležitou roli v hospodářské soutěži poskytovatelů programů o příjmy z reklamy, popř. o předplatitele nebo zákazníky služby pay per view. |
| --- | --- |

(4)

Navíc podle předběžného posouzení působí centrální prodej negativně na navazující relevantní televizní trhy a trhy v oblasti nových médií, protože možnost nabízet obsahy fotbalových zápasů hraje důležitou roli v hospodářské soutěži poskytovatelů programů o příjmy z reklamy, popř. o předplatitele nebo zákazníky služby pay per view.

3.   Závazky

| (5) | Ligový svaz následně potvrdil své závazky předložené v rámci předchozího ohlašovacího řízení, které jsou již v souladu s připomínkami přednesenými podle čl. 19 odst. 3 nařízení (ES) č. 17 a nyní rovněž ve smyslu čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003. Tyto závazky jsou stručně shrnuty níže a jsou v plném rozsahu zveřejněny na Internetu na webové stránce generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(5)

Ligový svaz následně potvrdil své závazky předložené v rámci předchozího ohlašovacího řízení, které jsou již v souladu s připomínkami přednesenými podle čl. 19 odst. 3 nařízení (ES) č. 17 a nyní rovněž ve smyslu čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003. Tyto závazky jsou stručně shrnuty níže a jsou v plném rozsahu zveřejněny na Internetu na webové stránce generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž.

| (6) | Práva na přenosy ligových zápasů jsou nabízena v několika balících transparentním a nediskriminujícím způsobem. Platnost smluv uzavřených s agenty a s držiteli sublicencí nepřekročí tři herní sezóny. |
| --- | --- |

(6)

Práva na přenosy ligových zápasů jsou nabízena v několika balících transparentním a nediskriminujícím způsobem. Platnost smluv uzavřených s agenty a s držiteli sublicencí nepřekročí tři herní sezóny.

| (7) | Živé přenosy 1. a 2. bundesligy budou ligou nabízeny zejména ve dvou balících, a to pro provozovatele jak volně dostupné, tak placené televize. Třetí balík opravňuje nabyvatele k živému přenosu minimálně dvou zápasů bundesligy a časově posunutému prvnímu zpravodajství o nejzajímavějších okamžicích zápasu ve volně dostupné televizi. Čtvrtý balík zahrnuje živé přenosy 2. bundesligy a práva na časově posunuté první zpravodajství o nejzajímavějších okamžicích zápasu ve volně dostupné televizi. Práva na druhé a třetí využití jsou nabízena v pátém balíku. Třetí až pátý balík mohou být prodány i několika osobám oprávněným k využití. |
| --- | --- |

(7)

Živé přenosy 1. a 2. bundesligy budou ligou nabízeny zejména ve dvou balících, a to pro provozovatele jak volně dostupné, tak placené televize. Třetí balík opravňuje nabyvatele k živému přenosu minimálně dvou zápasů bundesligy a časově posunutému prvnímu zpravodajství o nejzajímavějších okamžicích zápasu ve volně dostupné televizi. Čtvrtý balík zahrnuje živé přenosy 2. bundesligy a práva na časově posunuté první zpravodajství o nejzajímavějších okamžicích zápasu ve volně dostupné televizi. Práva na druhé a třetí využití jsou nabízena v pátém balíku. Třetí až pátý balík mohou být prodány i několika osobám oprávněným k využití.

| (8) | Šestý balík obsahuje právo přenášet zápasy 1. a 2. bundesligy po Internetu živě a/nebo s malým časovým posunem. Od 1.7.2006 bude tento balík obsahovat právo přenášet zápasy živě a s malým časovým posunem. Ligový svaz bude každý den, kdy se budou zápasy vysílat, nabízet celkem nejméně 90 minut živého zpravodajství ze zápasů na Internetu, například ve formě telekonference. Sedmý balík se týká časově posunutého zpravodajství o nejzajímavějších okamžicích zápasů. Osmý balík obsahuje právo přenášet utkání 1. a/nebo 2. bundesligy živě a/nebo s malým časovým posunem a/nebo po skončení zápasů prostřednictvím mobilních telefonů. Devátý balík opravňuje k časově posunutému přenosu částí utkání 1. a/nebo 2. bundesligy prostřednictvím mobilních telefonů. |
| --- | --- |

(8)

Šestý balík obsahuje právo přenášet zápasy 1. a 2. bundesligy po Internetu živě a/nebo s malým časovým posunem. Od 1.7.2006 bude tento balík obsahovat právo přenášet zápasy živě a s malým časovým posunem. Ligový svaz bude každý den, kdy se budou zápasy vysílat, nabízet celkem nejméně 90 minut živého zpravodajství ze zápasů na Internetu, například ve formě telekonference. Sedmý balík se týká časově posunutého zpravodajství o nejzajímavějších okamžicích zápasů. Osmý balík obsahuje právo přenášet utkání 1. a/nebo 2. bundesligy živě a/nebo s malým časovým posunem a/nebo po skončení zápasů prostřednictvím mobilních telefonů. Devátý balík opravňuje k časově posunutému přenosu částí utkání 1. a/nebo 2. bundesligy prostřednictvím mobilních telefonů.

| (9) | Každý klub může své domácí zápasy prodat provozovateli volně dostupné televize 24 hodin po utkání k jednorázovému vysílání až plné délky zápasu ve volně dostupné televizi v EHP. |
| --- | --- |

(9)

Každý klub může své domácí zápasy prodat provozovateli volně dostupné televize 24 hodin po utkání k jednorázovému vysílání až plné délky zápasu ve volně dostupné televizi v EHP.

| (10) | Každý klub může na Internetu 1,5 hodiny po skončení zápasu využít až třicetiminutové shrnutí svých domácích zápasů a zápasů na hřišti soupeře. Od 1.7.2006 může každý klub po skončení zápasu na své domovské webové stránce nebo stránce třetích osob v neomezeném rozsahu informovat o svých domácích zápasech a zápasech na hřišti soupeře. Každý klub může zpravodajství o svých domácích zápasech v rámci mobilních telefonních sítí v EHP prodat provozovatelům těchto sítí. Každý klub může své domácí zápasy po skončení utkání využít na volně dostupné rozhlasové stanici bez omezení. V případě živých přenosů nesmí toto využití překročit deset minut za poločas. |
| --- | --- |

(10)

Každý klub může na Internetu 1,5 hodiny po skončení zápasu využít až třicetiminutové shrnutí svých domácích zápasů a zápasů na hřišti soupeře. Od 1.7.2006 může každý klub po skončení zápasu na své domovské webové stránce nebo stránce třetích osob v neomezeném rozsahu informovat o svých domácích zápasech a zápasech na hřišti soupeře. Každý klub může zpravodajství o svých domácích zápasech v rámci mobilních telefonních sítí v EHP prodat provozovatelům těchto sítí. Každý klub může své domácí zápasy po skončení utkání využít na volně dostupné rozhlasové stanici bez omezení. V případě živých přenosů nesmí toto využití překročit deset minut za poločas.

| (11) | Výše uvedená práva nesmějí být prodávána tak, aby osoba oprávněná k využití mohla vytvořit produkt, který bude odporovat zájmům Německého fotbalového svazu a Ligového svazu, popř. nabyvatelů balíků č. 1–9 na jednotném produktu a který bude ohrožovat výhody známosti značky (branding) a centrálního prodeje (one-stop-shop). |
| --- | --- |

(11)

Výše uvedená práva nesmějí být prodávána tak, aby osoba oprávněná k využití mohla vytvořit produkt, který bude odporovat zájmům Německého fotbalového svazu a Ligového svazu, popř. nabyvatelů balíků č. 1–9 na jednotném produktu a který bude ohrožovat výhody známosti značky (branding) a centrálního prodeje (one-stop-shop).

| (12) | Podle návrhu stran připadají nevyužitá práva k využití klubům. Ligový svaz ovšem zůstává oprávněn k paralelnímu, nevýhradnímu prodeji odpovídajících balíků. Takto se postupuje v případě, pokud Ligový svaz určitá práva vyhrazená pro centrální prodej neprodal. Pokud po uplynutí 14 dnů po prvním hracím dnu dané hrací sezóny není s žádnou osobou oprávněnou k využití uzavřena dohoda ohledně některého z výše uvedených balíků v souladu s právy definovanými v daném balíku, mohou kluby od této chvíle až do konce hrací sezóny své domácí zápasy využívat samy v rámci práv obsažených v nevyužitém balíku. Dále kluby přicházejí na řadu poté, když nabyvatel práva bez věcného důvodu nevyužívá. |
| --- | --- |

(12)

Podle návrhu stran připadají nevyužitá práva k využití klubům. Ligový svaz ovšem zůstává oprávněn k paralelnímu, nevýhradnímu prodeji odpovídajících balíků. Takto se postupuje v případě, pokud Ligový svaz určitá práva vyhrazená pro centrální prodej neprodal. Pokud po uplynutí 14 dnů po prvním hracím dnu dané hrací sezóny není s žádnou osobou oprávněnou k využití uzavřena dohoda ohledně některého z výše uvedených balíků v souladu s právy definovanými v daném balíku, mohou kluby od této chvíle až do konce hrací sezóny své domácí zápasy využívat samy v rámci práv obsažených v nevyužitém balíku. Dále kluby přicházejí na řadu poté, když nabyvatel práva bez věcného důvodu nevyužívá.

| (13) | Změny v oblasti televizního vysílání a výše uvedené změny v oblasti Internetu vstoupí v platnost 1.7.2006. Veškeré ostatní změny platí od 1.7.2004. Tyto přechodné fáze umožňují postupně přihlížet k pochybnostem o hospodářské soutěži, aniž by byl provoz 1. a 2. bundesligy ohrožen. |
| --- | --- |

(13)

Změny v oblasti televizního vysílání a výše uvedené změny v oblasti Internetu vstoupí v platnost 1.7.2006. Veškeré ostatní změny platí od 1.7.2004. Tyto přechodné fáze umožňují postupně přihlížet k pochybnostem o hospodářské soutěži, aniž by byl provoz 1. a 2. bundesligy ohrožen.

| (14) | Licenční smlouvy, které se musí v budoucnosti uzavřít, nejsou předmětem předloženého modelu prodeje. V tomto ohledu nelze vyloučit přezkoumání ve zvláštním řízení podle práva Společenství, zvláště pro případ, že jedna osoba oprávněná k využití získá kumulativně několik centrálně prodávaných balíků s výhradními právy na využití. |
| --- | --- |

(14)

Licenční smlouvy, které se musí v budoucnosti uzavřít, nejsou předmětem předloženého modelu prodeje. V tomto ohledu nelze vyloučit přezkoumání ve zvláštním řízení podle práva Společenství, zvláště pro případ, že jedna osoba oprávněná k využití získá kumulativně několik centrálně prodávaných balíků s výhradními právy na využití.

4.   Záměr Komise

| (15) | S výhradou přezkoumání situace na trhu má Komise v úmyslu vydat rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003, kterým výše shrnuté závazky, které jsou v plném rozsahu zveřejněny na Internetu na webové stránce generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž, prohlásí za závazné. S ohledem na to vyzývá všechny zúčastněné třetí strany, aby jí do jednoho měsíce od zveřejnění tohoto sdělení předložily své připomínky. |
| --- | --- |

(15)

S výhradou přezkoumání situace na trhu má Komise v úmyslu vydat rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003, kterým výše shrnuté závazky, které jsou v plném rozsahu zveřejněny na Internetu na webové stránce generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž, prohlásí za závazné. S ohledem na to vyzývá všechny zúčastněné třetí strany, aby jí do jednoho měsíce od zveřejnění tohoto sdělení předložily své připomínky.

| (16) | Zúčastněné třetí strany se žádají, aby předložily také nikoliv důvěrné znění svých připomínek, v němž budou obchodní tajemství a ostatní důvěrná místa přeškrtnuta a podle okolností nahrazena nikoliv důvěrným shrnutím nebo poznámkou „(obchodní tajemství)“ nebo „(důvěrné)“. |
| --- | --- |

(16)

Zúčastněné třetí strany se žádají, aby předložily také nikoliv důvěrné znění svých připomínek, v němž budou obchodní tajemství a ostatní důvěrná místa přeškrtnuta a podle okolností nahrazena nikoliv důvěrným shrnutím nebo poznámkou „(obchodní tajemství)“ nebo „(důvěrné)“.

| (17) | Připomínky je nutno zaslat s uvedením spisové značky „COMP/C-2/37.214 – Joint selling of media rights to the Bundesliga“ Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro hospodářkou soutěž, antimonopolní kanceláři na adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (+32 2) 295 01 28 |

(17)

Připomínky je nutno zaslat s uvedením spisové značky „COMP/C-2/37.214 – Joint selling of media rights to the Bundesliga“ Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro hospodářkou soutěž, antimonopolní kanceláři na adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

B-1049 Brussels

Fax: (+32 2) 295 01 28

---

(1)  Centrální prodej se týká všech druhů přenosových práv: bezplatné televize, placené televize, služby pay per view TV; pozemního přenosu, kabelového přenosu nebo družicového vysílání; živého přenosu nebo přenosu s časovým posunem; přenosu celého zápasu, ukázek nebo výběru nejzajímavějších okamžiků, rozhlasových přenosů. Týká se také práv stávajících a budoucích technických zařízení všeho druhu, jako jsou např. UMTS, Internet nebo Business TV.

(2)  Úř. věst. C 261, 30.10.2003, s. 13.

---

| 14.9.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 229/16

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.3545 – REWE/ASP)

(2004/C 229/05)

(Text s významem pro EHP)

Dne 3. září 2004 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v němčině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | zdarma na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství. |
| --- | --- |

—

zdarma na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství.

| — | v elektronické podobě v „CDE“ verzi databáze CELEX, pod dokumentem č. 32004M3545. CELEX je počítačový dokumentační systém práva Evropského společenství. (http://europa.eu.int/celex) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě v „CDE“ verzi databáze CELEX, pod dokumentem č. 32004M3545. CELEX je počítačový dokumentační systém práva Evropského společenství. (http://europa.eu.int/celex)

---

| 14.9.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 229/16

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.3539 – GOLDMAN SACHS/QMH)

(2004/C 229/06)

(Text s významem pro EHP)

Dne 7. září 2004 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | zdarma na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství. |
| --- | --- |

—

zdarma na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství.

| — | v elektronické podobě v „CEN“ verzi databáze CELEX, pod dokumentem č. 32004M3539. CELEX je počítačový dokumentační systém práva Evropského společenství. (http://europa.eu.int/celex) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě v „CEN“ verzi databáze CELEX, pod dokumentem č. 32004M3539. CELEX je počítačový dokumentační systém práva Evropského společenství. (http://europa.eu.int/celex)

---