# Europeiska unionens C 226/10 s

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 226 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 47 årgången10 september 2004 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 226

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

47 årgången10 september 2004

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Kommissionen |
| 2004/C 226/1 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2004/C 226/2 | Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna av den 2 september 2004 om fastställande av riktlinjer för ett gemenskapsinitiativ för transeuropeiskt samarbete som syftar till att stimulera harmonisk och balanserad utveckling i Europa – INTERREG III | 2 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Kommissionen

2004/C 226/1

Eurons växelkurs

1

2004/C 226/2

Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna av den 2 september 2004 om fastställande av riktlinjer för ett gemenskapsinitiativ för transeuropeiskt samarbete som syftar till att stimulera harmonisk och balanserad utveckling i Europa – INTERREG III

2

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Kommissionen

| 10.9.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 226/1

---

Eurons växelkurs (1)

9 september 2004

(2004/C 226/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2191 |
| JPY | japansk yen | 133,71 |
| DKK | dansk krona | 7,4359 |
| GBP | pund sterling | 0,6828 |
| SEK | svensk krona | 9,1171 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5384 |
| ISK | isländsk krona | 87,99 |
| NOK | norsk krona | 8,3055 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9559 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,577 |
| CZK | tjeckisk koruna | 31,705 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 249,59 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6599 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4279 |
| PLN | polsk zloty | 4,388 |
| ROL | rumänsk leu | 41 196 |
| SIT | slovensk tolar | 240,01 |
| SKK | slovakisk koruna | 40,13 |
| TRL | turkisk lira | 1 816 700 |
| AUD | australisk dollar | 1,7607 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5705 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,5081 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8616 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0704 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 395,93 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 8,1219 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2191

JPY

japansk yen

133,71

DKK

dansk krona

7,4359

GBP

pund sterling

0,6828

SEK

svensk krona

9,1171

CHF

schweizisk franc

1,5384

ISK

isländsk krona

87,99

NOK

norsk krona

8,3055

BGN

bulgarisk lev

1,9559

CYP

cypriotiskt pund

0,577

CZK

tjeckisk koruna

31,705

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

249,59

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6599

MTL

maltesisk lira

0,4279

PLN

polsk zloty

4,388

ROL

rumänsk leu

41 196

SIT

slovensk tolar

240,01

SKK

slovakisk koruna

40,13

TRL

turkisk lira

1 816 700

AUD

australisk dollar

1,7607

CAD

kanadensisk dollar

1,5705

HKD

Hongkongdollar

9,5081

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8616

SGD

singaporiansk dollar

2,0704

KRW

sydkoreansk won

1 395,93

ZAR

sydafrikansk rand

8,1219

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 10.9.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 226/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 226/2

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL MEDLEMSSTATERNA

av den 2 september 2004

om fastställande av riktlinjer för ett gemenskapsinitiativ för transeuropeiskt samarbete som syftar till att stimulera harmonisk och balanserad utveckling i Europa

INTERREG III

(2004/C 226/02)

| 1. | Europeiska gemenskapernas kommission beslutade den 28 april 2000 att inrätta ett gemenskapsinitiativ för transeuropeiskt samarbete (nedan kallat ”Interreg III”) i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (1) (nedan kallad ”den allmänna förordningen”). Metoden för genomförande av samarbetsåtgärder inom ramen för den interregionala delen fastställdes i kommissionens meddelande till medlemsstaterna av den 7 maj 2001 – ”Interregionalt samarbete” – Del C av gemenskapsinitiativet Interreg III (2001/K 141/02 (2)) (nedan kallat ”meddelandet om interregionalt samarbete”). Riktlinjerna ändrades genom kommissionens meddelande av den 23 augusti 2001 (3). De nuvarande konsoliderade riktlinjerna ersätter de riktlinjer som beslutades den 28 april 2000 och som ändrades genom meddelandet av den 23 augusti 2001. Bilaga A till detta meddelande ersätter bilaga A till meddelandet om interregionalt samarbete. |
| --- | --- |

1.

Europeiska gemenskapernas kommission beslutade den 28 april 2000 att inrätta ett gemenskapsinitiativ för transeuropeiskt samarbete (nedan kallat ”Interreg III”) i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (1) (nedan kallad ”den allmänna förordningen”). Metoden för genomförande av samarbetsåtgärder inom ramen för den interregionala delen fastställdes i kommissionens meddelande till medlemsstaterna av den 7 maj 2001 – ”Interregionalt samarbete” – Del C av gemenskapsinitiativet Interreg III (2001/K 141/02 (2)) (nedan kallat ”meddelandet om interregionalt samarbete”). Riktlinjerna ändrades genom kommissionens meddelande av den 23 augusti 2001 (3). De nuvarande konsoliderade riktlinjerna ersätter de riktlinjer som beslutades den 28 april 2000 och som ändrades genom meddelandet av den 23 augusti 2001. Bilaga A till detta meddelande ersätter bilaga A till meddelandet om interregionalt samarbete.

| 2. | Inom ramen för Interreg III ställs gemenskapsfinansiering till förfogande för åtgärder och områden som faller innanför ramarna för de riktlinjer som fastställs i detta meddelande och som ingår i de program för gemenskapsinitiativ som lagts fram av myndigheter utsedda av medlemsstaterna och som är godkända av kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Inom ramen för Interreg III ställs gemenskapsfinansiering till förfogande för åtgärder och områden som faller innanför ramarna för de riktlinjer som fastställs i detta meddelande och som ingår i de program för gemenskapsinitiativ som lagts fram av myndigheter utsedda av medlemsstaterna och som är godkända av kommissionen.

I.   ALLMÄNNA MÅL OCH PRINCIPER

| 3. | Det övergripande målet med Interreg-initiativen har varit och är fortfarande att sörja för att nationella gränser inte utgör ett hinder för balanserad utveckling och integration i Europa. Gränsområdenas isolering har haft två sidor. Dels innebär gränser att gränssamhällen skärs av från varandra ekonomiskt, socialt och kulturellt och att en konsekvent förvaltning av ekosystemen hindras, dels har gränsområden ofta försummats inom nationell politik, vilket resulterat i att deras ekonomier har tenderat att bli perifera inom de nationella gränserna. Den inre marknaden och EMU fungerar som starka katalysatorer när det gäller att förändra denna situation. Utrymmet för att förstärka samarbetet till ömsesidig fördel för gränsområden i hela gemenskapen är dock fortfarande enormt stort. Utmaningen blir desto större när den framtida utvidgningen av gemenskapen tas med i beräkningen, eftersom den kommer att öka antalet inre gemenskapsgränser och gradvis förskjuta unionens yttre gränser österut. |
| --- | --- |

3.

Det övergripande målet med Interreg-initiativen har varit och är fortfarande att sörja för att nationella gränser inte utgör ett hinder för balanserad utveckling och integration i Europa. Gränsområdenas isolering har haft två sidor. Dels innebär gränser att gränssamhällen skärs av från varandra ekonomiskt, socialt och kulturellt och att en konsekvent förvaltning av ekosystemen hindras, dels har gränsområden ofta försummats inom nationell politik, vilket resulterat i att deras ekonomier har tenderat att bli perifera inom de nationella gränserna. Den inre marknaden och EMU fungerar som starka katalysatorer när det gäller att förändra denna situation. Utrymmet för att förstärka samarbetet till ömsesidig fördel för gränsområden i hela gemenskapen är dock fortfarande enormt stort. Utmaningen blir desto större när den framtida utvidgningen av gemenskapen tas med i beräkningen, eftersom den kommer att öka antalet inre gemenskapsgränser och gradvis förskjuta unionens yttre gränser österut.

| 4. | Under programperioden 1994–1999 fortsatte Interreg II, och räckvidden för den inledande periodens Interreg- och Regen-initiativ utvidgades under tre olika rubriker: gränsöverskridande samarbete (2 600 miljoner euro), transnationella energinät (550 miljoner euro) och gemensamma åtgärder för att lösa problem med översvämningar och torka samt för att främja utvecklingsplanering för stora grupperingar av geografiska områden i hela gemenskapen, Central- och Östeuropa och Medelhavsområdet (413 miljoner euro). Dessutom har interregionalt samarbete inom hela gemenskapen i ”mjuka frågor” som hänför sig till regional utveckling erhållit stöd inom ramen för artikel 10 i förordning (EEG) nr 4254/88 om genomförandebestämmelser till förordning (EEG) nr 2052/88 vad gäller Europeiska regionala utvecklingsfonden (4) (200 miljoner euro för 1994–1999).
  Finansieringen från Interreg har huvudsakligen inriktats på främjandet av gemensamma åtgärder för att utveckla små och medelstora företag, för utbildning och kulturutbyte, för att lösa hälsoproblem i gränsregioner, åtgärder för miljöskydd och miljöförbättring, forskning och teknisk utveckling, energinät, transporter och telekommunikationer (vilka utgör de främsta åtgärderna i mål 1-områden) liksom stöd till gemensamma förvaltningssystem samt gränsöverskridande och transnationella organ. |
| --- | --- |

4.

Under programperioden 1994–1999 fortsatte Interreg II, och räckvidden för den inledande periodens Interreg- och Regen-initiativ utvidgades under tre olika rubriker: gränsöverskridande samarbete (2 600 miljoner euro), transnationella energinät (550 miljoner euro) och gemensamma åtgärder för att lösa problem med översvämningar och torka samt för att främja utvecklingsplanering för stora grupperingar av geografiska områden i hela gemenskapen, Central- och Östeuropa och Medelhavsområdet (413 miljoner euro). Dessutom har interregionalt samarbete inom hela gemenskapen i ”mjuka frågor” som hänför sig till regional utveckling erhållit stöd inom ramen för artikel 10 i förordning (EEG) nr 4254/88 om genomförandebestämmelser till förordning (EEG) nr 2052/88 vad gäller Europeiska regionala utvecklingsfonden (4) (200 miljoner euro för 1994–1999).

Finansieringen från Interreg har huvudsakligen inriktats på främjandet av gemensamma åtgärder för att utveckla små och medelstora företag, för utbildning och kulturutbyte, för att lösa hälsoproblem i gränsregioner, åtgärder för miljöskydd och miljöförbättring, forskning och teknisk utveckling, energinät, transporter och telekommunikationer (vilka utgör de främsta åtgärderna i mål 1-områden) liksom stöd till gemensamma förvaltningssystem samt gränsöverskridande och transnationella organ.

| 5. | Denna erfarenhet visar att betydande framsteg har gjorts när det gäller att uppnå gränsöverskridande programplanering och programförvaltning i många fall. Det livaktiga samarbete som exempelvis äger rum i ”Euroregionerna” är dock fortfarande undantag snarare än regel. Även om en hel del utvecklingsverksamhet har ägt rum i gränsområdena, som förvisso har gynnats av denna verksamhet, har det i allmänhet varit mycket svårare att gemensamt upprätta en genuint gränsöverskridande verksamhet. I vissa fall har detta lett till underliga effekter, såsom parallella projekt på vardera sidan om gränsen. I alla händelser har detta förhindrat gränsområden och medlemsstater från att dra full nytta av samarbetet.
  Interreg II C har givit möjligheter att förvärva viss erfarenhet när det gäller samarbete inom större transnationella områden och har omfattat nationella, regionala och lokala myndigheter och haft till syfte att uppnå en högre grad av territoriell integration i dessa områden. Samarbetets omfattning har dock varierat.
  När det gäller de yttre gränserna och samarbete med tredjeland har det funnits ytterligare problem som i synnerhet berott på svaga administrativa strukturer i dessa länder liksom på svårigheter att samordna gemenskapens externa politiska instrument, såsom Phare, Tacis, Cards och Meda med Interreg-program på grund av skillnader i finansiella och operativa regler.
  Interregionalt samarbete, slutligen, har utvecklats inom flera områden. Det nuvarande systemet med finansiering enligt artikel 10 i förordning (EEG) nr 4254/88 har dock nackdelen att det centraliserar förvaltningen av ett alltför stort antal projekt direkt till kommissionen och att det skiljer dessa insatser från gränsöverskridande och transnationell verksamhet inom Interreg. |
| --- | --- |

5.

Denna erfarenhet visar att betydande framsteg har gjorts när det gäller att uppnå gränsöverskridande programplanering och programförvaltning i många fall. Det livaktiga samarbete som exempelvis äger rum i ”Euroregionerna” är dock fortfarande undantag snarare än regel. Även om en hel del utvecklingsverksamhet har ägt rum i gränsområdena, som förvisso har gynnats av denna verksamhet, har det i allmänhet varit mycket svårare att gemensamt upprätta en genuint gränsöverskridande verksamhet. I vissa fall har detta lett till underliga effekter, såsom parallella projekt på vardera sidan om gränsen. I alla händelser har detta förhindrat gränsområden och medlemsstater från att dra full nytta av samarbetet.

Interreg II C har givit möjligheter att förvärva viss erfarenhet när det gäller samarbete inom större transnationella områden och har omfattat nationella, regionala och lokala myndigheter och haft till syfte att uppnå en högre grad av territoriell integration i dessa områden. Samarbetets omfattning har dock varierat.

När det gäller de yttre gränserna och samarbete med tredjeland har det funnits ytterligare problem som i synnerhet berott på svaga administrativa strukturer i dessa länder liksom på svårigheter att samordna gemenskapens externa politiska instrument, såsom Phare, Tacis, Cards och Meda med Interreg-program på grund av skillnader i finansiella och operativa regler.

Interregionalt samarbete, slutligen, har utvecklats inom flera områden. Det nuvarande systemet med finansiering enligt artikel 10 i förordning (EEG) nr 4254/88 har dock nackdelen att det centraliserar förvaltningen av ett alltför stort antal projekt direkt till kommissionen och att det skiljer dessa insatser från gränsöverskridande och transnationell verksamhet inom Interreg.

| 6. | Mot denna bakgrund har syftet med den nya fasen av Interreg varit att stärka ekonomisk och social sammanhållning i gemenskapen genom att främja gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete samt en balanserad utveckling inom gemenskapen. Åtgärder som hänför sig till gränser och gränsområden mellan medlemsstater och mellan gemenskapen och tredjeland utgör därför kärnan i detta initiativ. Det läggs särskild vikt vid följande:






  — | Gemenskapens yttre gränser, med särskild hänsyn till utvidgningen. |
| --- | --- | --- |

6.

Mot denna bakgrund har syftet med den nya fasen av Interreg varit att stärka ekonomisk och social sammanhållning i gemenskapen genom att främja gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete samt en balanserad utveckling inom gemenskapen. Åtgärder som hänför sig till gränser och gränsområden mellan medlemsstater och mellan gemenskapen och tredjeland utgör därför kärnan i detta initiativ. Det läggs särskild vikt vid följande:

—

Gemenskapens yttre gränser, med särskild hänsyn till utvidgningen.

| — | Samarbete i fråga om gemenskapens yttersta randområden. |
| --- | --- |

—

Samarbete i fråga om gemenskapens yttersta randområden.

| — | Samarbete för att främja stabiliserings- och associationsprocessen på västra Balkan. |
| --- | --- |

—

Samarbete för att främja stabiliserings- och associationsprocessen på västra Balkan.

| — | Samarbete i fråga om öområden. |
| --- | --- |

—

Samarbete i fråga om öområden.

Denna nya fas av initiativet kommer att bygga på den erfarenhet som gjorts under de föregående Interreg-initiativen och genomföras i följande tre delar:

| a) | Främjande av integrerad regional utveckling mellan angränsande gränsregioner, inklusive yttre gränser (grannskapsprogram) och vissa sjögränser (del A). Denna del kommer att förfoga över huvudparten av de ekonomiska resurserna. |
| --- | --- |

a)

Främjande av integrerad regional utveckling mellan angränsande gränsregioner, inklusive yttre gränser (grannskapsprogram) och vissa sjögränser (del A). Denna del kommer att förfoga över huvudparten av de ekonomiska resurserna.

| b) | Stöd för att bidra till harmonisk territoriell integration inom EU (del B). |
| --- | --- |

b)

Stöd för att bidra till harmonisk territoriell integration inom EU (del B).

| c) | Förbättring av regional utvecklings- och sammanhållningspolitik och -teknik genom transnationellt/interregionalt samarbete (del C). Detta är utan tvekan finansiellt sett den minsta delen. |
| --- | --- |

c)

Förbättring av regional utvecklings- och sammanhållningspolitik och -teknik genom transnationellt/interregionalt samarbete (del C). Detta är utan tvekan finansiellt sett den minsta delen.

Den främsta utmaningen för den nya fasen av Interreg är därför att bygga på de positiva erfarenheterna från det genuina samarbetet inom de nuvarande programmen och att gradvis utveckla strukturer för sådant samarbete till att omfatta hela gemenskapen och till förbindelserna med angränsande länder.

| 7. | För att uppnå dessa mål kommer utveckling av samarbete inom ramen för Interreg III-initiativet att styras av följande principer:






  — | Gemensam gränsöverskridande/transnationell strategi och gemensamma utvecklingsprogram
  Utvecklingen av en gemensam strategi och ett gemensamt program med fastställande av gemensamma prioriteringar är en viktig förutsättning för att de förslag som läggs fram för gemenskapsfinansiering skall godkännas. Alla åtgärder och insatser måste baseras på denna gemensamma programplanering för de berörda regionerna eller områdena och visa det mervärde som det tillför.
  De insatser som väljs för att genomföra programmet måste också vara tydligt gränsöverskridande/transnationella till sin natur. Detta innebär att de är stödberättigande endast om de har valts ut gemensamt och genomförs antingen i två eller flera medlemsstater eller tredjeländer, eller i en enda medlemsstat om det kan visas att verksamheten har en påtaglig effekt på andra medlemsstater eller tredjeländer.
  Vid programplaneringen måste hänsyn tas till de allmänna riktlinjerna för strukturfonderna och till gemenskapslagstiftningen och gemenskapspolitiken. Detta innebär att företräde ges särskilt till verksamhet som bidrar till att skapa arbetstillfällen, förbättra de berörda områdenas konkurrenskraft, utveckla och införa hållbar utvecklingspolitik och främja lika möjligheter för kvinnor och män. Alla insatser bör vara i överensstämmelse med gemenskapens konkurrensregler, i synnerhet reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- | --- |

7.

För att uppnå dessa mål kommer utveckling av samarbete inom ramen för Interreg III-initiativet att styras av följande principer:

—

Gemensam gränsöverskridande/transnationell strategi och gemensamma utvecklingsprogram

Utvecklingen av en gemensam strategi och ett gemensamt program med fastställande av gemensamma prioriteringar är en viktig förutsättning för att de förslag som läggs fram för gemenskapsfinansiering skall godkännas. Alla åtgärder och insatser måste baseras på denna gemensamma programplanering för de berörda regionerna eller områdena och visa det mervärde som det tillför.

De insatser som väljs för att genomföra programmet måste också vara tydligt gränsöverskridande/transnationella till sin natur. Detta innebär att de är stödberättigande endast om de har valts ut gemensamt och genomförs antingen i två eller flera medlemsstater eller tredjeländer, eller i en enda medlemsstat om det kan visas att verksamheten har en påtaglig effekt på andra medlemsstater eller tredjeländer.

Vid programplaneringen måste hänsyn tas till de allmänna riktlinjerna för strukturfonderna och till gemenskapslagstiftningen och gemenskapspolitiken. Detta innebär att företräde ges särskilt till verksamhet som bidrar till att skapa arbetstillfällen, förbättra de berörda områdenas konkurrenskraft, utveckla och införa hållbar utvecklingspolitik och främja lika möjligheter för kvinnor och män. Alla insatser bör vara i överensstämmelse med gemenskapens konkurrensregler, i synnerhet reglerna om statligt stöd.

| — | Partnerskap och ett tillvägagångssätt nerifrån och upp
  Ett brett partnerskap måste utvecklas som omfattar inte bara ”institutionella” partner från nationella, regionala och lokala myndigheter, utan också näringslivets organisationer och arbetsmarknadens parter samt andra relevanta behöriga organ (icke-statliga organisationer, företrädare från den akademiska världen etc.) i enlighet med artikel 8 i den allmänna förordningen. Kommissionen är särskilt angelägen om att detta partnerskap utvecklas från början, från fasen med utarbetandet av den gemensamma strategin till genomförandet av insatserna. Åtgärderna måste redovisas öppet, så att största möjliga antal aktörer från både privat och offentlig sektor kan delta. |
| --- | --- |

—

Partnerskap och ett tillvägagångssätt nerifrån och upp

Ett brett partnerskap måste utvecklas som omfattar inte bara ”institutionella” partner från nationella, regionala och lokala myndigheter, utan också näringslivets organisationer och arbetsmarknadens parter samt andra relevanta behöriga organ (icke-statliga organisationer, företrädare från den akademiska världen etc.) i enlighet med artikel 8 i den allmänna förordningen. Kommissionen är särskilt angelägen om att detta partnerskap utvecklas från början, från fasen med utarbetandet av den gemensamma strategin till genomförandet av insatserna. Åtgärderna måste redovisas öppet, så att största möjliga antal aktörer från både privat och offentlig sektor kan delta.

| — | Komplementaritet med de ”vanliga” åtgärderna inom strukturfonderna
  Programplaneringen måste komplettera de åtgärder som främjas enligt mål 1, 2 och 3 inom strukturfonderna, i synnerhet när det gäller infrastruktur, liksom åtgärder inom andra gemenskapsinitiativ. Dessutom måste insatserna överensstämma med strukturfondernas räckvidd och reglerna om utgifternas stödberättigande. |
| --- | --- |

—

Komplementaritet med de ”vanliga” åtgärderna inom strukturfonderna

Programplaneringen måste komplettera de åtgärder som främjas enligt mål 1, 2 och 3 inom strukturfonderna, i synnerhet när det gäller infrastruktur, liksom åtgärder inom andra gemenskapsinitiativ. Dessutom måste insatserna överensstämma med strukturfondernas räckvidd och reglerna om utgifternas stödberättigande.

| — | Ett mer samordnat tillvägagångssätt för genomförandet av gemenskapsinitiativen
  Enligt artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1783/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska regionala utvecklingsfonden (5) (nedan kallad ”ERUF-förordningen”) kan ERUF genomföra Interreg III-initiativet genom att finansiera åtgärder för landsbygdsutveckling som är stödberättigande enligt EUGFJ, för utveckling av mänskliga resurser som är stödberättigande enligt ESF samt åtgärder för anpassning av fiskestrukturer som är stödberättigande enligt FFU. Detta är en ny möjlighet som bör utnyttjas för att förbättra samordningen och integrationen av åtgärder och insatser som åtnjuter gemenskapsstöd. |
| --- | --- |

—

Ett mer samordnat tillvägagångssätt för genomförandet av gemenskapsinitiativen

Enligt artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1783/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska regionala utvecklingsfonden (5) (nedan kallad ”ERUF-förordningen”) kan ERUF genomföra Interreg III-initiativet genom att finansiera åtgärder för landsbygdsutveckling som är stödberättigande enligt EUGFJ, för utveckling av mänskliga resurser som är stödberättigande enligt ESF samt åtgärder för anpassning av fiskestrukturer som är stödberättigande enligt FFU. Detta är en ny möjlighet som bör utnyttjas för att förbättra samordningen och integrationen av åtgärder och insatser som åtnjuter gemenskapsstöd.

| — | Effektiv samordning mellan Interreg III och gemenskapens strategiska instrument för det externa biståndet, särskilt med hänsyn till utvidgningen
  Genomförandet av Interreg III måste vara konsekvent och samordnat med övriga berörda finansiella instrument. Insatser som genomförs inom gemenskapen finansieras av ERUF, medan insatser som genomförs utanför gemenskapen finansieras genom andra gemenskapsinstrument, såsom Phare, ISPA, Tacis, Meda, Cards, EUF eller, i förekommande fall, genom andra gemenskapsprogram med en extern politisk dimension.
  Syftet med kommissionens meddelande ”På väg mot ett nytt grannskapsinstrument” (6) av den 1 juli 2003 (nedan kallat ”grannskapsmeddelandet”) är att genom införande av grannskapsprogram för perioden 2004–2006 förbättra samordningen mellan Interreg III och gemenskapens strategiska instrument för det externa biståndet. Meddelandet är en uppföljning av meddelandet ”Ett utvidgat Europeiskt grannskap: en ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder” (7) |
| --- | --- |

—

Effektiv samordning mellan Interreg III och gemenskapens strategiska instrument för det externa biståndet, särskilt med hänsyn till utvidgningen

Genomförandet av Interreg III måste vara konsekvent och samordnat med övriga berörda finansiella instrument. Insatser som genomförs inom gemenskapen finansieras av ERUF, medan insatser som genomförs utanför gemenskapen finansieras genom andra gemenskapsinstrument, såsom Phare, ISPA, Tacis, Meda, Cards, EUF eller, i förekommande fall, genom andra gemenskapsprogram med en extern politisk dimension.

Syftet med kommissionens meddelande ”På väg mot ett nytt grannskapsinstrument” (6) av den 1 juli 2003 (nedan kallat ”grannskapsmeddelandet”) är att genom införande av grannskapsprogram för perioden 2004–2006 förbättra samordningen mellan Interreg III och gemenskapens strategiska instrument för det externa biståndet. Meddelandet är en uppföljning av meddelandet ”Ett utvidgat Europeiskt grannskap: en ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder” (7)

| 8. | En förutsättning för genomförandet av ett samarbete på grundval av dessa principer är att det verkligen finns en gemensam organisation för att utarbeta programmen, engagera de berörda parterna, välja ut verksamheter, förvalta det hela och samordna och övervaka genomförandet av programplaneringen samt, i tillämpliga fall, de gemensamma mekanismerna för förvaltningen av åtgärder och insatser. I alla händelser kommer Interreg III och strategin med grannskapsprogrammet att leda till en betydande förbättring av situationen under programperioden 1994–1999. Partnerna måste ange de exakta villkoren, arrangemangen och resurserna för införandet och driften av de strukturer vilkas driftkostnader kan komma att finansieras genom programmen.
  De behöriga myndigheterna kan i detta sammanhang överväga om det är möjligt att inrätta Europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) (8). |
| --- | --- |

8.

En förutsättning för genomförandet av ett samarbete på grundval av dessa principer är att det verkligen finns en gemensam organisation för att utarbeta programmen, engagera de berörda parterna, välja ut verksamheter, förvalta det hela och samordna och övervaka genomförandet av programplaneringen samt, i tillämpliga fall, de gemensamma mekanismerna för förvaltningen av åtgärder och insatser. I alla händelser kommer Interreg III och strategin med grannskapsprogrammet att leda till en betydande förbättring av situationen under programperioden 1994–1999. Partnerna måste ange de exakta villkoren, arrangemangen och resurserna för införandet och driften av de strukturer vilkas driftkostnader kan komma att finansieras genom programmen.

De behöriga myndigheterna kan i detta sammanhang överväga om det är möjligt att inrätta Europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) (8).

II.   GRÄNSÖVERSKRIDANDE SAMARBETE (DEL A)

| 9. | Syfte: Gränsöverskridande samarbete mellan myndigheter i grannstater är avsett att utveckla gränsöverskridande ekonomiska och sociala centra genom gemensamma strategier för hållbar territoriell utveckling. |
| --- | --- |

9.

Syfte: Gränsöverskridande samarbete mellan myndigheter i grannstater är avsett att utveckla gränsöverskridande ekonomiska och sociala centra genom gemensamma strategier för hållbar territoriell utveckling.

| 10. | Stödberättigade områden: När det gäller gränsöverskridande samarbete omfattar de stödberättigade områdena följande:






  — | Alla områden längs gemenskapens inre och yttre landgränser definierade på administrativ nivå III i Nomenklaturen för statistiska geografiska enheter (NUTS III) enligt förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- | --- |

10.

Stödberättigade områden: När det gäller gränsöverskridande samarbete omfattar de stödberättigade områdena följande:

—

Alla områden längs gemenskapens inre och yttre landgränser definierade på administrativ nivå III i Nomenklaturen för statistiska geografiska enheter (NUTS III) enligt förteckningen i bilaga I.

| — | Vissa havsområden definierade på administrativ nivå III i Nomenklaturen för statistiska geografiska enheter (NUTS III) enligt förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

—

Vissa havsområden definierade på administrativ nivå III i Nomenklaturen för statistiska geografiska enheter (NUTS III) enligt förteckningen i bilaga I.

I särskilda fall kan finansiering beviljas till åtgärder i NUTS III-områden som gränsar till de områden på NUTS III-nivå som avses ovan eller områden som är omgivna av sådana områden, under förutsättning att de inte utgör mer än 20 % av de totala utgifterna i det berörda programmet. Områden där denna flexibilitet kommer att utnyttjas måste anges i det berörda programmet för gemenskapsinitiativ.

| 11. | Prioriterade områden: Denna del ägnas särskilt åt följande områden:






  — | Främjande av utveckling i städer, på landsbygden och i kustområden. |
| --- | --- | --- |

11.

Prioriterade områden: Denna del ägnas särskilt åt följande områden:

—

Främjande av utveckling i städer, på landsbygden och i kustområden.

| — | Uppmuntrande av entreprenörskap och utveckling av små företag (inklusive företag inom turistsektorn) samt av lokala sysselsättningsinitiativ. |
| --- | --- |

—

Uppmuntrande av entreprenörskap och utveckling av små företag (inklusive företag inom turistsektorn) samt av lokala sysselsättningsinitiativ.

| — | Främjande av integration på arbetsmarknaden och av social delaktighet. |
| --- | --- |

—

Främjande av integration på arbetsmarknaden och av social delaktighet.

| — | Utbyte av mänskliga resurser och resurser för forskning, teknisk utveckling, utbildning, kultur, kommunikationer och hälsovård i syfte att öka produktiviteten och bidra till att skapa varaktiga arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Utbyte av mänskliga resurser och resurser för forskning, teknisk utveckling, utbildning, kultur, kommunikationer och hälsovård i syfte att öka produktiviteten och bidra till att skapa varaktiga arbetstillfällen.

| — | Värnande om skyddet av miljön (lokalt, globalt), ökad energieffektivitet och främjande av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

—

Värnande om skyddet av miljön (lokalt, globalt), ökad energieffektivitet och främjande av förnybara energikällor.

| — | Förbättring av transporter (särskilt åtgärder för att införa miljövänligare transportmedel), informations- och kommunikationsnät och -tjänster samt vatten- och energisystem. |
| --- | --- |

—

Förbättring av transporter (särskilt åtgärder för att införa miljövänligare transportmedel), informations- och kommunikationsnät och -tjänster samt vatten- och energisystem.

| — | Utveckling av samarbetet inom de rättsliga och administrativa områdena för att främja ekonomisk utveckling och social sammanhållning. |
| --- | --- |

—

Utveckling av samarbetet inom de rättsliga och administrativa områdena för att främja ekonomisk utveckling och social sammanhållning.

| — | Ökning av den mänskliga och institutionella potentialen för gränsöverskridande samarbete i syfte att främja ekonomisk utveckling och social sammanhållning. |
| --- | --- |

—

Ökning av den mänskliga och institutionella potentialen för gränsöverskridande samarbete i syfte att främja ekonomisk utveckling och social sammanhållning.

Detta är inte en uttömmande förteckning. De olika ämnesområdena är för vägledningens skull angivna i bilaga II. De finansiella resurserna måste emellertid koncentreras till ett begränsat antal ämnesområden och åtgärder. I synnerhet måste investeringarna i infrastruktur, i den mån det är praktiskt möjligt, koncentreras till administrativa områden, under NUTS III-nivå, som är belägna direkt intill gränser. När man konstaterar att utvecklingen hålls tillbaka genom avsaknad av infrastruktur inom glest befolkade områden kan emellertid sådan infrastruktur, i enlighet med punkt 10, tas i beaktande i ett område som ligger utanför den strikt definierade NUTS III-nivån, om det huvudsakliga syftet med denna infrastruktur rör utvecklingen av de NUTS III-områden som anges i bilaga I.

III.   TRANSNATIONELLT SAMARBETE (DEL B)

| 12. | Syfte: Transnationellt samarbete mellan nationella, regionala och lokala myndigheter syftar till att främja en högre grad av territoriell integration i stora grupper av europeiska regioner, i syfte att uppnå hållbar, harmonisk och balanserad utveckling i gemenskapen och bättre territoriell integration med kandidatländer och andra grannländer. |
| --- | --- |

12.

Syfte: Transnationellt samarbete mellan nationella, regionala och lokala myndigheter syftar till att främja en högre grad av territoriell integration i stora grupper av europeiska regioner, i syfte att uppnå hållbar, harmonisk och balanserad utveckling i gemenskapen och bättre territoriell integration med kandidatländer och andra grannländer.

| 13. | Stödberättigade områden: När det gäller transnationellt samarbete utgörs de föreslagna stödberättigade områdena av de grupper av regioner som anges i bilaga III.
  Dessa grupper baseras på de områden som redan omfattas av Interreg II C-program och pilotåtgärder enligt artikel 10 rörande regional utvecklingsplanering, anpassade för att ta hänsyn till den erfarenhet som vunnits hittills. På grundval av detta får medlemsstaterna och deras regioner lägga fram vederbörligen motiverade ansökningar om ändringar av dessa grupperingar för kommissionen. Särskild vikt kommer att läggas vid gemenskapens yttre gränser, särskilt med tanke på utvidgningen, vid samarbete i fråga om gemenskapens yttersta randområden, vid ökat samarbete vid Adriatiska havet och södra Östersjön samt vid samarbete i fråga om öområden. De föreslagna ändringarna bör följaktligen handla om att försöka öka samarbetet mellan gemenskapens regioner vid Adriatiska havet och på Balkan och övriga regioner på Balkan. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas de fyra transnationella regioner som genomför grannskapsprogrammen. |
| --- | --- |

13.

Stödberättigade områden: När det gäller transnationellt samarbete utgörs de föreslagna stödberättigade områdena av de grupper av regioner som anges i bilaga III.

Dessa grupper baseras på de områden som redan omfattas av Interreg II C-program och pilotåtgärder enligt artikel 10 rörande regional utvecklingsplanering, anpassade för att ta hänsyn till den erfarenhet som vunnits hittills. På grundval av detta får medlemsstaterna och deras regioner lägga fram vederbörligen motiverade ansökningar om ändringar av dessa grupperingar för kommissionen. Särskild vikt kommer att läggas vid gemenskapens yttre gränser, särskilt med tanke på utvidgningen, vid samarbete i fråga om gemenskapens yttersta randområden, vid ökat samarbete vid Adriatiska havet och södra Östersjön samt vid samarbete i fråga om öområden. De föreslagna ändringarna bör följaktligen handla om att försöka öka samarbetet mellan gemenskapens regioner vid Adriatiska havet och på Balkan och övriga regioner på Balkan. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas de fyra transnationella regioner som genomför grannskapsprogrammen.

| 14. | Prioriterade områden: Förslag till transnationellt samarbete bör bygga på erfarenheter från Interreg II C och ta hänsyn till gemenskapens politiska prioriteringar, såsom transeuropeiska nät, och rekommendationerna för territoriell utveckling av den regionala utvecklingsplaneringen i ett europeiskt perspektiv (European Spatial Development Perspective, ESDP). Samtidigt, och med hänsyn till de begränsade finansiella resurserna och de vidsträckta områden som berörs, är det viktigt att undvika att insatserna sprids alltför mycket och i stället eftersträva en stark målinriktning. Ansökan om stöd kan göras i syfte att






  — | utarbeta operativa strategier för regional utvecklingsplanering på transnationell nivå, inklusive samarbete mellan städer och mellan stads- och landsbygdsområden, i syfte att främja polycentrisk och hållbar utveckling, |
| --- | --- | --- |

14.

Prioriterade områden: Förslag till transnationellt samarbete bör bygga på erfarenheter från Interreg II C och ta hänsyn till gemenskapens politiska prioriteringar, såsom transeuropeiska nät, och rekommendationerna för territoriell utveckling av den regionala utvecklingsplaneringen i ett europeiskt perspektiv (European Spatial Development Perspective, ESDP). Samtidigt, och med hänsyn till de begränsade finansiella resurserna och de vidsträckta områden som berörs, är det viktigt att undvika att insatserna sprids alltför mycket och i stället eftersträva en stark målinriktning. Ansökan om stöd kan göras i syfte att

—

utarbeta operativa strategier för regional utvecklingsplanering på transnationell nivå, inklusive samarbete mellan städer och mellan stads- och landsbygdsområden, i syfte att främja polycentrisk och hållbar utveckling,

| — | främja effektiva och hållbara transportsystem och förbättrat tillträde till informationssamhället, |
| --- | --- |

—

främja effektiva och hållbara transportsystem och förbättrat tillträde till informationssamhället,

| — | främja miljön och en god förvaltning av kulturarv och naturresurser, i synnerhet vattenresurser, |
| --- | --- |

—

främja miljön och en god förvaltning av kulturarv och naturresurser, i synnerhet vattenresurser,

| — | främja integrationen mellan havsområden och öområden genom särskilda prioriteringar och lämpliga finansiella tilldelningar. Främjandet av integrationen mellan havsområden och öområden kan inbegripa åtgärder för bilateralt samarbete, |
| --- | --- |

—

främja integrationen mellan havsområden och öområden genom särskilda prioriteringar och lämpliga finansiella tilldelningar. Främjandet av integrationen mellan havsområden och öområden kan inbegripa åtgärder för bilateralt samarbete,

| — | främja ett integrerat samarbete i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

—

främja ett integrerat samarbete i de yttersta randområdena.

De åtgärder som väljs måste understödja ett integrerat territoriellt tillvägagångssätt som svarar mot vanliga problem och möjligheter och leder till genuina fördelar för det transnationella området. Samarbete mellan öområden och havsområden kommer att uppmuntras särskilt, liksom samarbete mellan regioner med samma svårigheter, såsom bergsområden. Nyckelområden för investeringar i infrastruktur måste också identifieras. Endast infrastruktur med en transnationell inverkan kan komma i fråga. Anläggningar av motorvägar och huvudvägar är undantagna. De verksamheter som väljs måste också visa konkreta, synliga och innovativa resultat. Vid problem som rör vattenresursförvaltning förorsakad av översvämning eller torka kan Interreg III-medel användas för investeringar i infrastruktur.

| 15. | När det gäller de mest avlägsna regionerna (de franska utomeuropeiska departementen, Kanarieöarna, Azorerna och Madeira) är syftet med samarbetsprogrammen att






  — | främja bättre ekonomisk integration och samarbete, dels inbördes mellan regionerna, dels mellan dessa regioner och andra medlemsstater, |
| --- | --- | --- |

15.

När det gäller de mest avlägsna regionerna (de franska utomeuropeiska departementen, Kanarieöarna, Azorerna och Madeira) är syftet med samarbetsprogrammen att

—

främja bättre ekonomisk integration och samarbete, dels inbördes mellan regionerna, dels mellan dessa regioner och andra medlemsstater,

| — | förbättra förbindelserna och samarbetet med närliggande tredjeländer (Västindien, Latinamerika, Atlanten, Nordvästafrika samt Indiska oceanen). |
| --- | --- |

—

förbättra förbindelserna och samarbetet med närliggande tredjeländer (Västindien, Latinamerika, Atlanten, Nordvästafrika samt Indiska oceanen).

| 16. | Denna förteckning över prioriteringar bör innehålla de viktigaste åtgärder som skall medfinansieras. Dessa åtgärder beskrivs närmare i bilaga IV. |
| --- | --- |

16.

Denna förteckning över prioriteringar bör innehålla de viktigaste åtgärder som skall medfinansieras. Dessa åtgärder beskrivs närmare i bilaga IV.

IV.   INTERREGIONALT SAMARBETE (DEL C)

| 17. | Syfte: Interregionalt samarbete är avsett att göra politik och instrument för regional utveckling och sammanhållning effektivare genom arbete i nätverk, särskilt när det gäller regioner vilkas utveckling släpar efter och regioner som genomgår omställning. |
| --- | --- |

17.

Syfte: Interregionalt samarbete är avsett att göra politik och instrument för regional utveckling och sammanhållning effektivare genom arbete i nätverk, särskilt när det gäller regioner vilkas utveckling släpar efter och regioner som genomgår omställning.

| 18. | Stödberättigade områden: samtliga områden i Europeiska unionen kan få stöd. |
| --- | --- |

18.

Stödberättigade områden: samtliga områden i Europeiska unionen kan få stöd.

| 19. | Prioriteringar: Denna del omfattar






  — | samarbetsåtgärder med anknytning till specifika ämnen som definieras av kommissionen i meddelandet om interregionalt samarbete, inbegripet forskning, teknisk utveckling och små och medelstora företag, informationssamhället, turism, kultur och sysselsättning, entreprenörskap och miljö m.m. |
| --- | --- | --- |

19.

Prioriteringar: Denna del omfattar

—

samarbetsåtgärder med anknytning till specifika ämnen som definieras av kommissionen i meddelandet om interregionalt samarbete, inbegripet forskning, teknisk utveckling och små och medelstora företag, informationssamhället, turism, kultur och sysselsättning, entreprenörskap och miljö m.m.

Särskild uppmärksamhet bör ägnas öområdenas, de mest avlägsna regionernas och de ansökande ländernas deltagande i de olika nätverken. Samarbete, även på bilateral nivå, mellan havsområden kommer att uppmuntras.

V.   FÖRBEREDELSE, PRESENTATION OCH GODKÄNNANDE AV ÅTGÄRDER

| 20. | På grundval av de vägledande finansiella tilldelningar per medlemsstat som fastställts av kommissionen med angivande av flexibilitetsmarginalerna mellan de olika delarna (kapitel VIII) skall medlemsstaterna göra en lämplig fördelning av medlen per del, gräns och region. När de gör detta skall de se till att finansieringen på de båda sidorna om gränsen är balanserad med hänsyn till tillgängliga medel. |
| --- | --- |

20.

På grundval av de vägledande finansiella tilldelningar per medlemsstat som fastställts av kommissionen med angivande av flexibilitetsmarginalerna mellan de olika delarna (kapitel VIII) skall medlemsstaterna göra en lämplig fördelning av medlen per del, gräns och region. När de gör detta skall de se till att finansieringen på de båda sidorna om gränsen är balanserad med hänsyn till tillgängliga medel.

| 21. | Förslagen skall utarbetas av gemensamma gränsöverskridande eller transnationella kommittéer eller andra organ som bildats av relevanta regionala, lokala och nationella myndigheter och, i tillämpliga fall, relevanta icke-statliga partner.
  Förslag kan läggas fram separat för varje del. Om partnerna bedömer det lämpligt kan dock programmen omfatta samtliga tre delar A, B och C samtidigt som de anger prioriterade insatsområden, åtgärder och gemensamma strukturer för varje del. |
| --- | --- |

21.

Förslagen skall utarbetas av gemensamma gränsöverskridande eller transnationella kommittéer eller andra organ som bildats av relevanta regionala, lokala och nationella myndigheter och, i tillämpliga fall, relevanta icke-statliga partner.

Förslag kan läggas fram separat för varje del. Om partnerna bedömer det lämpligt kan dock programmen omfatta samtliga tre delar A, B och C samtidigt som de anger prioriterade insatsområden, åtgärder och gemensamma strukturer för varje del.

| 22. | Program som avser gränsöverskridande samarbete (del A) skall utarbetas av de regionala eller lokala myndigheterna i de stödberättigade områdena i partnerskap med de nationella myndigheterna, beroende på den institutionella strukturen i varje medlemsstat, i enlighet med de principer, prioriteringar och förfaranden som anges i punkterna 6–11.
  I allmänhet skall varje program utarbetas för en gräns med ”delprogram” för varje gränsöverskridande region. I vederbörligen motiverade fall (t.ex. mycket långa gränser, områden där flera gränser strålar samman, väl utvecklade befintliga samarbetsstrukturer) utarbetas programmet för en gränsöverskridande region och kan då täcka en eller flera gränser. |
| --- | --- |

22.

Program som avser gränsöverskridande samarbete (del A) skall utarbetas av de regionala eller lokala myndigheterna i de stödberättigade områdena i partnerskap med de nationella myndigheterna, beroende på den institutionella strukturen i varje medlemsstat, i enlighet med de principer, prioriteringar och förfaranden som anges i punkterna 6–11.

I allmänhet skall varje program utarbetas för en gräns med ”delprogram” för varje gränsöverskridande region. I vederbörligen motiverade fall (t.ex. mycket långa gränser, områden där flera gränser strålar samman, väl utvecklade befintliga samarbetsstrukturer) utarbetas programmet för en gränsöverskridande region och kan då täcka en eller flera gränser.

| 23. | Program som avser transnationellt samarbete (del B) utarbetas i enlighet med de principer, prioriteringar och förfaranden som anges i punkterna 6–8 och 12–16 av de nationella myndigheterna (eller andra myndigheter utsedda av medlemsstaten) i nära samarbete med de regionala eller lokala myndigheter som är belägna i det geografiska område där det transnationella samarbetet skall äga rum. Med hänsyn till deras erfarenhet deltar de organ och arbetsgrupper som finns inom Interreg II C i förberedelsearbetet på begäran av ansvariga myndigheter.
  Ett enda program har utarbetats för varje samarbetsområde enligt definitionen i punkt 13. |
| --- | --- |

23.

Program som avser transnationellt samarbete (del B) utarbetas i enlighet med de principer, prioriteringar och förfaranden som anges i punkterna 6–8 och 12–16 av de nationella myndigheterna (eller andra myndigheter utsedda av medlemsstaten) i nära samarbete med de regionala eller lokala myndigheter som är belägna i det geografiska område där det transnationella samarbetet skall äga rum. Med hänsyn till deras erfarenhet deltar de organ och arbetsgrupper som finns inom Interreg II C i förberedelsearbetet på begäran av ansvariga myndigheter.

Ett enda program har utarbetats för varje samarbetsområde enligt definitionen i punkt 13.

| 24. | Villkoren för genomförandet av del C-program fastställs i meddelandet om interregionalt samarbete. |
| --- | --- |

24.

Villkoren för genomförandet av del C-program fastställs i meddelandet om interregionalt samarbete.

| 25. | Programmens innehåll överensstämmer med innehållet i de samlade programdokument som beskrivs i artikel 19.3 i den allmänna förordningen, anpassat för att fylla de behov och möta de omständigheter som är specifika för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete, och inbegriper följande:






  — | En förhandsbedömning i enlighet med artikel 41.2 i den allmänna förordningen som i synnerhet analyserar starka och svaga punkter när det gäller samarbetet i det berörda området och den förväntade effekten, inbegripet på miljön (lokalt, globalt) samt, i förekommande fall, lika möjligheter för män och kvinnor och förbättringar av samarbetsstrukturer. |
| --- | --- | --- |

25.

Programmens innehåll överensstämmer med innehållet i de samlade programdokument som beskrivs i artikel 19.3 i den allmänna förordningen, anpassat för att fylla de behov och möta de omständigheter som är specifika för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete, och inbegriper följande:

—

En förhandsbedömning i enlighet med artikel 41.2 i den allmänna förordningen som i synnerhet analyserar starka och svaga punkter när det gäller samarbetet i det berörda området och den förväntade effekten, inbegripet på miljön (lokalt, globalt) samt, i förekommande fall, lika möjligheter för män och kvinnor och förbättringar av samarbetsstrukturer.

| — | En redogörelse för det gemensamma programplaneringsförfarandet (t.ex. gemensam programkommitté), inbegripet de åtgärder som vidtagits för att rådfråga partner. |
| --- | --- |

—

En redogörelse för det gemensamma programplaneringsförfarandet (t.ex. gemensam programkommitté), inbegripet de åtgärder som vidtagits för att rådfråga partner.

| — | En redovisning av den gemensamma strategi och de prioriterade insatsområden som fastställts för utvecklingen av det geografiska område som omfattas av programmet, i förekommande fall uppdelat på delprogram, inbegripet prioriterade insatsområden och deras särskilda mål, om möjligt uttryckta kvantitativt, samt en uppgift om hur denna strategi och dessa prioriterade insatsområden överensstämmer med de vägledande riktlinjer som avses i artikel 10.3 i den allmänna förordningen. |
| --- | --- |

—

En redovisning av den gemensamma strategi och de prioriterade insatsområden som fastställts för utvecklingen av det geografiska område som omfattas av programmet, i förekommande fall uppdelat på delprogram, inbegripet prioriterade insatsområden och deras särskilda mål, om möjligt uttryckta kvantitativt, samt en uppgift om hur denna strategi och dessa prioriterade insatsområden överensstämmer med de vägledande riktlinjer som avses i artikel 10.3 i den allmänna förordningen.

| — | En kortfattad beskrivning, om nödvändigt per delprogram för del A, av de åtgärder som planeras för genomförandet av prioriteringarna, inbegripet de upplysningar som krävs för att kontrollera överensstämmelse med stödordningen enligt artikel 87 i EG-fördraget, samt arten av de åtgärder som krävs för att utarbeta, övervaka och utvärdera programmet. |
| --- | --- |

—

En kortfattad beskrivning, om nödvändigt per delprogram för del A, av de åtgärder som planeras för genomförandet av prioriteringarna, inbegripet de upplysningar som krävs för att kontrollera överensstämmelse med stödordningen enligt artikel 87 i EG-fördraget, samt arten av de åtgärder som krävs för att utarbeta, övervaka och utvärdera programmet.

| — | En vägledande finansieringsplan som i enlighet med artiklarna 28 och 29 i den allmänna förordningen för varje prioriterat område och för varje år anger det finansiella anslag som förväntas i bidrag från ERUF eller från Phare, Tacis, Meda, Cards, Sammanhållningsfonden och ISPA eller EIB, liksom det totala beloppet för stödberättigande offentlig eller likvärdig finansiering samt uppskattad privat finansiering som motsvarar dessa stöd. Det totala stöd som förväntas från ERUF för varje år skall vara förenligt med den gällande budgetplanen. |
| --- | --- |

—

En vägledande finansieringsplan som i enlighet med artiklarna 28 och 29 i den allmänna förordningen för varje prioriterat område och för varje år anger det finansiella anslag som förväntas i bidrag från ERUF eller från Phare, Tacis, Meda, Cards, Sammanhållningsfonden och ISPA eller EIB, liksom det totala beloppet för stödberättigande offentlig eller likvärdig finansiering samt uppskattad privat finansiering som motsvarar dessa stöd. Det totala stöd som förväntas från ERUF för varje år skall vara förenligt med den gällande budgetplanen.

| — | Genomförandebestämmelser för programmet, inklusive följande:






  — | Angivande av de behöriga myndigheter som deltar i programmet med de gemensamma strukturer för samarbete som inrättats på grundval av särskilda avtal med hänsyn till nationell lagstiftning och som skall ha ansvar för följande funktioner:






  — | En förvaltningsmyndighet i enlighet med artikel 9 n och artikel 34 i den allmänna förordningen. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Genomförandebestämmelser för programmet, inklusive följande:

—

Angivande av de behöriga myndigheter som deltar i programmet med de gemensamma strukturer för samarbete som inrättats på grundval av särskilda avtal med hänsyn till nationell lagstiftning och som skall ha ansvar för följande funktioner:

—

En förvaltningsmyndighet i enlighet med artikel 9 n och artikel 34 i den allmänna förordningen.

| — | En utbetalande myndighet på programnivå, och vid behov ytterligare utbetalande myndigheter, enligt artikel 9 o och artikel 32 i den allmänna förordningen. |
| --- | --- |

—

En utbetalande myndighet på programnivå, och vid behov ytterligare utbetalande myndigheter, enligt artikel 9 o och artikel 32 i den allmänna förordningen.

| — | Ett gemensamt tekniskt sekretariat för den operativa förvaltningen av programmet, särskilt för uppgifterna i punkt 30, utan att det påverkar förvaltningsmyndighetens övergripande ansvar enligt artikel 34 i den allmänna förordningen.
  Dessa tre funktioner (som förvaltningsmyndighet, utbetalande myndighet och gemensamt tekniskt sekretariat) skall skötas av dessa organ antingen separat eller tillsammans, med hänsyn till särskilda aspekter vid genomförandet av Interreg III. |
| --- | --- |

—

Ett gemensamt tekniskt sekretariat för den operativa förvaltningen av programmet, särskilt för uppgifterna i punkt 30, utan att det påverkar förvaltningsmyndighetens övergripande ansvar enligt artikel 34 i den allmänna förordningen.

Dessa tre funktioner (som förvaltningsmyndighet, utbetalande myndighet och gemensamt tekniskt sekretariat) skall skötas av dessa organ antingen separat eller tillsammans, med hänsyn till särskilda aspekter vid genomförandet av Interreg III.

| — | En övervakningskommitté för hela programmet i enlighet med artikel 35 i den allmänna förordningen (punkt 28). En styrkommitté (eller vid behov ett antal sådana kommittéer) (se punkt 29). |
| --- | --- |

—

En övervakningskommitté för hela programmet i enlighet med artikel 35 i den allmänna förordningen (punkt 28). En styrkommitté (eller vid behov ett antal sådana kommittéer) (se punkt 29).

| — | En redogörelse för arrangemangen för förvaltningen av programmet, inbegripet öppenhet i offentlighetsåtgärderna, så att största möjliga antal aktörer från både privat och offentlig sektor ges möjlighet att delta samt mekanismer för förslagsinfordran och för gemensamt urval av insatser, styrkommitténs roll (se punkt 29) och ansvarsfördelningen beträffande finansiering och finansiell kontroll i enlighet med artiklarna 38 och 39 i den allmänna förordningen. Redogörelsen skall också, i tillämpliga fall, omfatta utnyttjandet av ett globalt stöd i enlighet med punkt 26. |
| --- | --- |

—

En redogörelse för arrangemangen för förvaltningen av programmet, inbegripet öppenhet i offentlighetsåtgärderna, så att största möjliga antal aktörer från både privat och offentlig sektor ges möjlighet att delta samt mekanismer för förslagsinfordran och för gemensamt urval av insatser, styrkommitténs roll (se punkt 29) och ansvarsfördelningen beträffande finansiering och finansiell kontroll i enlighet med artiklarna 38 och 39 i den allmänna förordningen. Redogörelsen skall också, i tillämpliga fall, omfatta utnyttjandet av ett globalt stöd i enlighet med punkt 26.

| — | En redogörelse skall lämnas för systemen för gemensam övervakning och utvärdering, inbegripet övervakningskommitténs roll (se punkt 28). I enlighet med artikel 36.1 i den allmänna förordningen skall de behöriga myndigheterna beakta metodiken för att definiera övervakningsindikatorer för insamling av övervakningsuppgifter och utarbetandet av utvärderingar. |
| --- | --- |

—

En redogörelse skall lämnas för systemen för gemensam övervakning och utvärdering, inbegripet övervakningskommitténs roll (se punkt 28). I enlighet med artikel 36.1 i den allmänna förordningen skall de behöriga myndigheterna beakta metodiken för att definiera övervakningsindikatorer för insamling av övervakningsuppgifter och utarbetandet av utvärderingar.

| — | Fastställande av ett system för finansiell förvaltning som möjliggör dels en överföring från ERUF (och helst också från respektive nationella medfinansieringsorgan) till ett enda konto för varje program, dels en snabb och öppen förmedling av dessa medel till de slutliga stödmottagarna. De gemensamma rutinerna kan därför också omfatta undertecknandet av ett avtal mellan de olika myndigheterna i de länder som deltar i programmet, samt en skyldighet för olika partner att på projektnivå även sluta ett avtal om ömsesidiga finansiella och rättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

—

Fastställande av ett system för finansiell förvaltning som möjliggör dels en överföring från ERUF (och helst också från respektive nationella medfinansieringsorgan) till ett enda konto för varje program, dels en snabb och öppen förmedling av dessa medel till de slutliga stödmottagarna. De gemensamma rutinerna kan därför också omfatta undertecknandet av ett avtal mellan de olika myndigheterna i de länder som deltar i programmet, samt en skyldighet för olika partner att på projektnivå även sluta ett avtal om ömsesidiga finansiella och rättsliga skyldigheter.

| — | En beskrivning av de särskilda reglerna och förfarandena för kontroll av programmet med angivande av ansvarsfördelningen beträffande finansiering och finansiell kontroll i enlighet med artiklarna 38 och 39 i den allmänna förordningen. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de särskilda reglerna och förfarandena för kontroll av programmet med angivande av ansvarsfördelningen beträffande finansiering och finansiell kontroll i enlighet med artiklarna 38 och 39 i den allmänna förordningen.

| — | Information om de medel som krävs för förberedelse, övervakning och utvärdering av stödet. |
| --- | --- |

—

Information om de medel som krävs för förberedelse, övervakning och utvärdering av stödet.

| 26. | Program utformade på detta sätt inlämnas till kommissionen av de myndigheter som utsetts av de berörda medlemsstaterna och efter samråd med dessa medlemsstater.
  När kommissionen godkänner varje program beviljar den ett enda bidrag från ERUF utan finansiell fördelning per medlemsstat. Kommissionen kan också bevilja ett globalt stöd för hela eller en del av programmet i samförstånd med de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

26.

Program utformade på detta sätt inlämnas till kommissionen av de myndigheter som utsetts av de berörda medlemsstaterna och efter samråd med dessa medlemsstater.

När kommissionen godkänner varje program beviljar den ett enda bidrag från ERUF utan finansiell fördelning per medlemsstat. Kommissionen kan också bevilja ett globalt stöd för hela eller en del av programmet i samförstånd med de berörda medlemsstaterna.

| 27. | Varje program för gemenskapsinitiativet åtföljs av ett programkomplement i enlighet med artikel 9 m och artikel 18.3 i den allmänna förordningen.
  Detta programkomplement överlämnas till kommissionen senast tre månader efter det att kommissionen beslutat att godkänna programmet. Programkomplementet utarbetas enligt samma regler för samarbete och partnerskap som de regler som gäller för programmet. |
| --- | --- |

27.

Varje program för gemenskapsinitiativet åtföljs av ett programkomplement i enlighet med artikel 9 m och artikel 18.3 i den allmänna förordningen.

Detta programkomplement överlämnas till kommissionen senast tre månader efter det att kommissionen beslutat att godkänna programmet. Programkomplementet utarbetas enligt samma regler för samarbete och partnerskap som de regler som gäller för programmet.

VI.   ÖVERVAKNING, GENOMFÖRANDE OCH UTVÄRDERING AV ÅTGÄRDER

| 28. | Programövervakningen utförs av programmets övervakningskommitté i enlighet med artikel 35 i den allmänna förordningen. Kommittén skall sammanträda minst en gång om året, och dess viktigaste uppgifter är följande:






  — | Att fastställa eller godkänna programkomplementet. |
| --- | --- | --- |

28.

Programövervakningen utförs av programmets övervakningskommitté i enlighet med artikel 35 i den allmänna förordningen. Kommittén skall sammanträda minst en gång om året, och dess viktigaste uppgifter är följande:

—

Att fastställa eller godkänna programkomplementet.

| — | Att i enlighet med artikel 15 i den allmänna förordningen fastställa de kriterier som skall användas vid urvalet av insatser i syfte att fastställa insatsernas gränsöverskridande eller transnationella karaktär eller intresse. |
| --- | --- |

—

Att i enlighet med artikel 15 i den allmänna förordningen fastställa de kriterier som skall användas vid urvalet av insatser i syfte att fastställa insatsernas gränsöverskridande eller transnationella karaktär eller intresse.

| — | Att i ett senare skede göra eventuella ändringar av programmet eller programkomplementet. |
| --- | --- |

—

Att i ett senare skede göra eventuella ändringar av programmet eller programkomplementet.

| — | Att övervaka och utvärdera programmet som helhet och godkänna uppdragsbeskrivningarna för förslagsinfordran. |
| --- | --- |

—

Att övervaka och utvärdera programmet som helhet och godkänna uppdragsbeskrivningarna för förslagsinfordran.

Övervakningskommittén skall bestå av företrädare för regionala och lokala myndigheter och, om de senare så önskar, av nationella myndigheter. Det är önskvärt att företrädare för näringslivet och arbetsmarknadens parter samt icke-statliga organisationer deltar i enlighet med artikel 8 i den allmänna förordningen. Företrädare för kommissionen, och i förekommande fall för EIB, skall delta i övervakningskommitténs arbete som rådgivare.

| 29. | Det gemensamma urvalet av insatser och den samordnade övervakningen av genomförandet av dessa insatser skall göras av en, eller om så krävs, flera styrkommittéer för de insatser som anordnas för varje delprogram. Denna kommitté skall bildas enligt samma principer för samarbete och partnerskap som övervakningskommittén. Kommissionen får delta som observatör.
  Styrkommitténs uppgifter kan utföras av övervakningskommittén, som i så fall fungerar som styrkommitté. |
| --- | --- |

29.

Det gemensamma urvalet av insatser och den samordnade övervakningen av genomförandet av dessa insatser skall göras av en, eller om så krävs, flera styrkommittéer för de insatser som anordnas för varje delprogram. Denna kommitté skall bildas enligt samma principer för samarbete och partnerskap som övervakningskommittén. Kommissionen får delta som observatör.

Styrkommitténs uppgifter kan utföras av övervakningskommittén, som i så fall fungerar som styrkommitté.

| 30. | Vid genomförandet av sina uppgifter skall förvaltningsmyndigheten bistås av det gemensamma tekniska sekretariatet, om den själv inte övertar sekretariatsfunktionen.
  Utöver dess ansvar enligt artikel 34 i den allmänna förordningen skall förvaltningsmyndigheten (se punkt 25) vara ansvarig för att organisera och utarbeta de beslut som skall fattas av övervaknings- och styrkommittéerna. Den skall i synnerhet säkerställa eller samordna mottagande, bedömning och genomförande av en preliminär utvärdering av de insatser som föreslås för finansiering. Den skall också samordna det arbete som utförs av de myndigheter eller organ som utsetts för att genomföra de olika delprogrammen och åtgärderna. |
| --- | --- |

30.

Vid genomförandet av sina uppgifter skall förvaltningsmyndigheten bistås av det gemensamma tekniska sekretariatet, om den själv inte övertar sekretariatsfunktionen.

Utöver dess ansvar enligt artikel 34 i den allmänna förordningen skall förvaltningsmyndigheten (se punkt 25) vara ansvarig för att organisera och utarbeta de beslut som skall fattas av övervaknings- och styrkommittéerna. Den skall i synnerhet säkerställa eller samordna mottagande, bedömning och genomförande av en preliminär utvärdering av de insatser som föreslås för finansiering. Den skall också samordna det arbete som utförs av de myndigheter eller organ som utsetts för att genomföra de olika delprogrammen och åtgärderna.

| 31. | Stödet från ERUF skall utbetalas till ett enda bankkonto som innehas av den utbetalande myndigheten eller av förvaltningsmyndigheten (om denna också är den utbetalande myndigheten). På grundval av beslut om urval av projekt som fattas av styrkommittén eller övervakningskommittén i egenskap av styrkommitté skall detta ERUF-bidrag, i enlighet med artikel 32.1 sista stycket i den allmänna förordningen, därefter utbetalas av den utbetalande myndigheten till de slutliga stödmottagarna eller, i förekommande fall, till de myndigheter eller organ som fått i uppdrag att genomföra de olika delprogrammen och åtgärderna. I detta fall skall dessa myndigheter därefter göra utbetalningarna till de slutliga stödmottagarna. När det gäller insatser som inbegriper partner i olika medlemsstater skall den slutliga stödmottagaren vara den ansvariga partnern för insatsen som skall stå för finansiell förvaltning och samordna de olika partnerna i insatsen. Denna ansvariga partner skall bära det ekonomiska och rättsliga ansvaret inför förvaltningsmyndigheten. Den ansvariga partnern skall, eventuellt genom avtal, dela upp de gemensamma ansvarsområdena mellan partnerna. |
| --- | --- |

31.

Stödet från ERUF skall utbetalas till ett enda bankkonto som innehas av den utbetalande myndigheten eller av förvaltningsmyndigheten (om denna också är den utbetalande myndigheten). På grundval av beslut om urval av projekt som fattas av styrkommittén eller övervakningskommittén i egenskap av styrkommitté skall detta ERUF-bidrag, i enlighet med artikel 32.1 sista stycket i den allmänna förordningen, därefter utbetalas av den utbetalande myndigheten till de slutliga stödmottagarna eller, i förekommande fall, till de myndigheter eller organ som fått i uppdrag att genomföra de olika delprogrammen och åtgärderna. I detta fall skall dessa myndigheter därefter göra utbetalningarna till de slutliga stödmottagarna. När det gäller insatser som inbegriper partner i olika medlemsstater skall den slutliga stödmottagaren vara den ansvariga partnern för insatsen som skall stå för finansiell förvaltning och samordna de olika partnerna i insatsen. Denna ansvariga partner skall bära det ekonomiska och rättsliga ansvaret inför förvaltningsmyndigheten. Den ansvariga partnern skall, eventuellt genom avtal, dela upp de gemensamma ansvarsområdena mellan partnerna.

| 32. | Avdelning III i den allmänna förordningen (fondernas finansiella bidrag och finansiella förvaltning) samt bestämmelserna om övervakning, utvärdering och finansiell kontroll skall, med undantag av artikel 44, gälla för programmen. I enlighet med artikel 21.4 i den förordningen kan programmen, på initiativ av medlemsstaterna eller av kommissionen i samförstånd med de berörda medlemsstaterna, ses över efter den utvärdering efter halva tiden som avses i artikel 42 i den förordningen. |
| --- | --- |

32.

Avdelning III i den allmänna förordningen (fondernas finansiella bidrag och finansiella förvaltning) samt bestämmelserna om övervakning, utvärdering och finansiell kontroll skall, med undantag av artikel 44, gälla för programmen. I enlighet med artikel 21.4 i den förordningen kan programmen, på initiativ av medlemsstaterna eller av kommissionen i samförstånd med de berörda medlemsstaterna, ses över efter den utvärdering efter halva tiden som avses i artikel 42 i den förordningen.

| 33. | [Utgår] |
| --- | --- |

33.

[Utgår]

VII.   SAMORDNING MELLAN ERUF, PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, EUF, SAPARD OCH ISPA

| 34. | För tillämpningen av artikel 20.2 första stycket i den allmänna förordningen avser samordning av stödet enligt ERUF och de övriga instrument som bidrar till finansiering av Interreg-initiativet följande områden: ett områdes geografiska stödberättigande, flerårig programplanering, insatsernas stödberättigande och mekanismerna för genomförande, övervakning, utvärdering och kontroll.
  De påtagliga förbättringar av de gemensamma strukturerna jämfört med tidigare programperiod enligt punkt 8 kommer att fortsätta när det gäller de samarbetsprogram som beskrivs i detta kapitel i takt med de framsteg som görs i fråga om samordningen mellan ERUF och övriga finansiella instrument.
  Kommissionen åtar sig att en gång om året för den rådgivande kommitté som avses i artikel 48.3 d i den allmänna förordningen lägga fram en lägesrapport avseende samordningen mellan ERUF och övriga finansiella instrument. |
| --- | --- |

34.

För tillämpningen av artikel 20.2 första stycket i den allmänna förordningen avser samordning av stödet enligt ERUF och de övriga instrument som bidrar till finansiering av Interreg-initiativet följande områden: ett områdes geografiska stödberättigande, flerårig programplanering, insatsernas stödberättigande och mekanismerna för genomförande, övervakning, utvärdering och kontroll.

De påtagliga förbättringar av de gemensamma strukturerna jämfört med tidigare programperiod enligt punkt 8 kommer att fortsätta när det gäller de samarbetsprogram som beskrivs i detta kapitel i takt med de framsteg som görs i fråga om samordningen mellan ERUF och övriga finansiella instrument.

Kommissionen åtar sig att en gång om året för den rådgivande kommitté som avses i artikel 48.3 d i den allmänna förordningen lägga fram en lägesrapport avseende samordningen mellan ERUF och övriga finansiella instrument.

| 34a. | I grannskapsmeddelandet införde kommissionen strategin för grannskapsprogrammet 2004–2006. Grannskapsprogrammen kommer att stödja gränsöverskridande och transnationellt samarbete längs unionens yttre gränser med de länder som inte är kandidatländer och kommer att bygga på de nuvarande eller planerade Interreg-programmen och -strukturerna. Genom inrättandet av grannskapsprogram blir det möjligt att fastställa nya system för gemensamma projektförberedelser och inlämnings- och urvalsförfaranden och därigenom öka deltagandet och ägandet hos mottagarna på andra sidan unionens yttre gränser. Den 23 oktober 2003 lade kommissionen fram riktlinjer (9) för utarbetandet av grannskapsprogram, i vilka den beskriver de olika mått och steg som krävs för inrättandet av grannskapsprogram och ger råd om hur de nuvarande dokumenten, strukturerna och arbetsmetoderna skall kunna ändras. |
| --- | --- |

34a.

I grannskapsmeddelandet införde kommissionen strategin för grannskapsprogrammet 2004–2006. Grannskapsprogrammen kommer att stödja gränsöverskridande och transnationellt samarbete längs unionens yttre gränser med de länder som inte är kandidatländer och kommer att bygga på de nuvarande eller planerade Interreg-programmen och -strukturerna. Genom inrättandet av grannskapsprogram blir det möjligt att fastställa nya system för gemensamma projektförberedelser och inlämnings- och urvalsförfaranden och därigenom öka deltagandet och ägandet hos mottagarna på andra sidan unionens yttre gränser. Den 23 oktober 2003 lade kommissionen fram riktlinjer (9) för utarbetandet av grannskapsprogram, i vilka den beskriver de olika mått och steg som krävs för inrättandet av grannskapsprogram och ger råd om hur de nuvarande dokumenten, strukturerna och arbetsmetoderna skall kunna ändras.

Gränsöverskridande samarbete (del A)

| 35. | När det gäller gränsöverskridande samarbete över gemenskapens yttre gränser skall gränsområdena i grannländerna inkluderas i de förslag till program som läggs fram för kommissionen av de utsedda myndigheterna i medlemsstaterna i samförstånd med de berörda grannländerna. Fastställandet av dessa områden måste överensstämma med de kriterier som antagits för Interreg III. När NUTS III-regioner som är upptagna i förteckningen i bilaga I deltar i flera gränsöverskridande samarbetsprogram som är berättigade till stöd från Phareprogrammet för gränsöverskridande samarbete, eller NUTS III-regioner som omfattas av punkt 10.2 deltar i sådana program, skall de närmare bestämmelserna för detta deltagande överenskommas mellan kommissionen och medlemsstaternas utsedda myndigheter i samförstånd med de berörda grannländerna. |
| --- | --- |

35.

När det gäller gränsöverskridande samarbete över gemenskapens yttre gränser skall gränsområdena i grannländerna inkluderas i de förslag till program som läggs fram för kommissionen av de utsedda myndigheterna i medlemsstaterna i samförstånd med de berörda grannländerna. Fastställandet av dessa områden måste överensstämma med de kriterier som antagits för Interreg III. När NUTS III-regioner som är upptagna i förteckningen i bilaga I deltar i flera gränsöverskridande samarbetsprogram som är berättigade till stöd från Phareprogrammet för gränsöverskridande samarbete, eller NUTS III-regioner som omfattas av punkt 10.2 deltar i sådana program, skall de närmare bestämmelserna för detta deltagande överenskommas mellan kommissionen och medlemsstaternas utsedda myndigheter i samförstånd med de berörda grannländerna.

| 36. | Interreg III-programmet för gränsöverskridande samarbete (del A), såsom det anges i punkterna 21, 22, 25 och 26, skall vara det programdokument för det gemensamma gränsöverskridande samarbetet som avses i artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 2760/98 av den 18 december 1998 om genomförande av ett program för gränsöverskridande samarbete inom ramen för Phareprogrammet (10) (nedan kallad ”förordningen om gränsöverskridande samarbete inom Phare”). När det gäller finansiering genom ERUF kommer kommissionen att besluta om bidrag från fonden när den godkänner programmet. När det gäller bidragen från Phareprogrammet för gränsöverskridande samarbete, Tacis, Meda, Cards, Sapard och ISPA kommer hänsyn att tas till de principer och regler som styr dessa instrument, och de belopp som införs i budgetplanen kommer att vara vägledande. Hänsyn kommer att tas till en balanserad finansiering på båda sidor om gränserna i fråga, med hänsyn till tillgängliga medel, skillnader när det gäller ekonomisk utveckling och förmåga att tillgodogöra sig stödet. |
| --- | --- |

36.

Interreg III-programmet för gränsöverskridande samarbete (del A), såsom det anges i punkterna 21, 22, 25 och 26, skall vara det programdokument för det gemensamma gränsöverskridande samarbetet som avses i artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 2760/98 av den 18 december 1998 om genomförande av ett program för gränsöverskridande samarbete inom ramen för Phareprogrammet (10) (nedan kallad ”förordningen om gränsöverskridande samarbete inom Phare”). När det gäller finansiering genom ERUF kommer kommissionen att besluta om bidrag från fonden när den godkänner programmet. När det gäller bidragen från Phareprogrammet för gränsöverskridande samarbete, Tacis, Meda, Cards, Sapard och ISPA kommer hänsyn att tas till de principer och regler som styr dessa instrument, och de belopp som införs i budgetplanen kommer att vara vägledande. Hänsyn kommer att tas till en balanserad finansiering på båda sidor om gränserna i fråga, med hänsyn till tillgängliga medel, skillnader när det gäller ekonomisk utveckling och förmåga att tillgodogöra sig stödet.

| 37. | I enlighet med artikel 2.2 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 1267/1999 av den 21 juni 1999 om upprättande av ett strukturpolitiskt föranslutningsinstrument (11) får undantag tillåtas när det gäller ISPA från tillämpningen av den minimistorlek (5 miljoner euro) som i princip krävs för åtgärder inom ramen för detta instrument, med hänsyn till de särskilda villkor som beslutats av kommissionen på grundval av särskilda rekommendationer från övervakningskommittén. |
| --- | --- |

37.

I enlighet med artikel 2.2 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 1267/1999 av den 21 juni 1999 om upprättande av ett strukturpolitiskt föranslutningsinstrument (11) får undantag tillåtas när det gäller ISPA från tillämpningen av den minimistorlek (5 miljoner euro) som i princip krävs för åtgärder inom ramen för detta instrument, med hänsyn till de särskilda villkor som beslutats av kommissionen på grundval av särskilda rekommendationer från övervakningskommittén.

| 38. | Övervakningskommittén, styrkommittén (eller styrkommittéerna) och det gemensamma tekniska sekretariatet, samt i förekommande fall förvaltningsmyndigheten (se punkt 25), inrättas med medverkan av företrädare från de tredjeländer som deltar i programmet.
  Om en gemensam förvaltningsmyndighet inte är möjlig skall företrädare för tredjeland delta i förvaltningsmyndighetens verksamhet inom ramarna för deras respektive behörighetsområden. |
| --- | --- |

38.

Övervakningskommittén, styrkommittén (eller styrkommittéerna) och det gemensamma tekniska sekretariatet, samt i förekommande fall förvaltningsmyndigheten (se punkt 25), inrättas med medverkan av företrädare från de tredjeländer som deltar i programmet.

Om en gemensam förvaltningsmyndighet inte är möjlig skall företrädare för tredjeland delta i förvaltningsmyndighetens verksamhet inom ramarna för deras respektive behörighetsområden.

| 39. | När det gäller program som finansieras genom ERUF och det gränsöverskridande samarbetet inom Phare skall övervakningskommittén för programmet enligt punkt 28 och den gemensamma samarbetskommittén enligt artikel 7 i förordningen om det gränsöverskridande samarbetet inom Phare utgöra en enda kommitté, nedan kallad ”övervakningskommittén för Interreg/gränsöverskridande samarbete inom Phare”.
  Denna övervakningskommitté skall besluta om den interna arbetsordningen med hänsyn till de berörda ländernas institutionella, rättsliga och ekonomiska system. I dessa regler kommer det vid behov att ingå närmare beskrivningar av tillämpningen av punkt 28 och artikel 7 i förordningen om gränsöverskridande samarbete inom Phare.
  Övervakningskommittén för Interreg och det gränsöverskridande samarbetet inom Phare skall omfatta företrädare för de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och berörda icke-medlemsländer samt för kommissionen, och vid behov Europeiska investeringsbanken. När det gäller insatser som medfinansieras av ERUF skall kommissionens och eventuellt även Europeiska investeringsbankens företrädare delta som rådgivare i arbetet i övervakningskommittén. Denna kommitté skall ansvara för att fastställa programkomplementet enligt artikel 15 i den allmänna förordningen eller godkänna ändringar av det. |
| --- | --- |

39.

När det gäller program som finansieras genom ERUF och det gränsöverskridande samarbetet inom Phare skall övervakningskommittén för programmet enligt punkt 28 och den gemensamma samarbetskommittén enligt artikel 7 i förordningen om det gränsöverskridande samarbetet inom Phare utgöra en enda kommitté, nedan kallad ”övervakningskommittén för Interreg/gränsöverskridande samarbete inom Phare”.

Denna övervakningskommitté skall besluta om den interna arbetsordningen med hänsyn till de berörda ländernas institutionella, rättsliga och ekonomiska system. I dessa regler kommer det vid behov att ingå närmare beskrivningar av tillämpningen av punkt 28 och artikel 7 i förordningen om gränsöverskridande samarbete inom Phare.

Övervakningskommittén för Interreg och det gränsöverskridande samarbetet inom Phare skall omfatta företrädare för de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och berörda icke-medlemsländer samt för kommissionen, och vid behov Europeiska investeringsbanken. När det gäller insatser som medfinansieras av ERUF skall kommissionens och eventuellt även Europeiska investeringsbankens företrädare delta som rådgivare i arbetet i övervakningskommittén. Denna kommitté skall ansvara för att fastställa programkomplementet enligt artikel 15 i den allmänna förordningen eller godkänna ändringar av det.

| 40. | Insatserna och projekten kommer att väljas ut på grundval av deras stödberättigande enligt Interreg III av styrkommittén eller -kommittéerna eller av övervakningskommittén för Interreg/gränsöverskridande samarbete inom Phare i dess funktion som styrkommitté (se punkt 29). |
| --- | --- |

40.

Insatserna och projekten kommer att väljas ut på grundval av deras stödberättigande enligt Interreg III av styrkommittén eller -kommittéerna eller av övervakningskommittén för Interreg/gränsöverskridande samarbete inom Phare i dess funktion som styrkommitté (se punkt 29).

| 41. | Godkännande av de insatser eller projekt som skall finansieras enligt programmet för gemenskapsinitiativet kommer att följa de särskilda reglerna för ERUF och för varje annat finansieringsinstrument som bidrar till programmet. |
| --- | --- |

41.

Godkännande av de insatser eller projekt som skall finansieras enligt programmet för gemenskapsinitiativet kommer att följa de särskilda reglerna för ERUF och för varje annat finansieringsinstrument som bidrar till programmet.

| 42. | Godkännande av de projekt som skall finansieras enligt det gränsöverskridande samarbetet inom Phare kommer att följa förfarandet i artikel 7.3 och artikel 8 i förordningen om det gränsöverskridande samarbetet inom Phare.
  I enlighet med artikel 5.2 i den förordningen skall det fastställas särskilda bestämmelser om möjligheter att använda en begränsad del av anslagen till program för småskaliga projekt som inbegriper lokala ekonomiska aktörer. Småskaliga projekt på högst 50 000 euro (bidrag från gemenskapen) som skall finansieras enligt det gränsöverskridande samarbetet inom Phare kommer att godkännas av den gemensamma samarbetskommittén eller av en särskild styrkommitté med ansvar för småskaliga projekt.
  Projekt i storleksordningen 50 000–2 miljoner euro (bidrag från gemenskapen) kan finansieras med hjälp av stödordningar på området ekonomisk och social sammanhållning. Enskilda projekt inom ramen för stödordningen kommer att identifieras genom en förslagsinfordran och godkännas av den gemensamma samarbetskommittén.
  För projekt som inte omfattas av stödordningen kommer undantag från det i andra fall gällande kravet på minsta projektomfattning (2 miljoner euro) endast att tillåtas efter en bedömning av det enskilda fallet och i den mån det handlar om faktiskt gränsöverskridande samarbete som överensstämmer med de prioriteringar som definieras i de gemensamma gränsöverskridande programdokumenten. Övervakningskommittén för Interreg/det gränsöverskridande samarbetet inom Phare (se punkt 39) kommer att ge särskilda rekommendationer avseende minsta projektomfattning när det gäller de förfaranden som anges i det första stycket i denna punkt. I de gränsområden som uppfyller kraven i artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 1266/1999 av den 21 juni 1999 om samordning av stödet till kandidatländerna inom ramen för föranslutningsstrategin (12) kan kommissionens förhandskontroll, på grundval av en bedömning från fall till fall, ersättas med ”det utvidgade decentraliserade genomförandesystem” som innebär att kommissionen gör en kontroll i efterhand. |
| --- | --- |

42.

Godkännande av de projekt som skall finansieras enligt det gränsöverskridande samarbetet inom Phare kommer att följa förfarandet i artikel 7.3 och artikel 8 i förordningen om det gränsöverskridande samarbetet inom Phare.

I enlighet med artikel 5.2 i den förordningen skall det fastställas särskilda bestämmelser om möjligheter att använda en begränsad del av anslagen till program för småskaliga projekt som inbegriper lokala ekonomiska aktörer. Småskaliga projekt på högst 50 000 euro (bidrag från gemenskapen) som skall finansieras enligt det gränsöverskridande samarbetet inom Phare kommer att godkännas av den gemensamma samarbetskommittén eller av en särskild styrkommitté med ansvar för småskaliga projekt.

Projekt i storleksordningen 50 000–2 miljoner euro (bidrag från gemenskapen) kan finansieras med hjälp av stödordningar på området ekonomisk och social sammanhållning. Enskilda projekt inom ramen för stödordningen kommer att identifieras genom en förslagsinfordran och godkännas av den gemensamma samarbetskommittén.

För projekt som inte omfattas av stödordningen kommer undantag från det i andra fall gällande kravet på minsta projektomfattning (2 miljoner euro) endast att tillåtas efter en bedömning av det enskilda fallet och i den mån det handlar om faktiskt gränsöverskridande samarbete som överensstämmer med de prioriteringar som definieras i de gemensamma gränsöverskridande programdokumenten. Övervakningskommittén för Interreg/det gränsöverskridande samarbetet inom Phare (se punkt 39) kommer att ge särskilda rekommendationer avseende minsta projektomfattning när det gäller de förfaranden som anges i det första stycket i denna punkt. I de gränsområden som uppfyller kraven i artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 1266/1999 av den 21 juni 1999 om samordning av stödet till kandidatländerna inom ramen för föranslutningsstrategin (12) kan kommissionens förhandskontroll, på grundval av en bedömning från fall till fall, ersättas med ”det utvidgade decentraliserade genomförandesystem” som innebär att kommissionen gör en kontroll i efterhand.

Transnationellt samarbete (del B)

| 43. | Tredjeländer kan delta i transnationellt samarbete i enlighet med kapitel III i dessa riktlinjer på grundval av programförslag som läggs fram för kommissionen av de utsedda myndigheterna i medlemsstaterna i samförstånd med de berörda tredjeländerna.
  Projekt i länder som får stöd från Phare med anknytning till transnationellt samarbete inom ramen för Interreg III kan få stöd genom de nationella Phareprogrammen.
  När det gäller finansiering genom ERUF skall kommissionen besluta om ett bidrag från fonden när den godkänner varje program. När det gäller Phare, Tacis, Meda, Cards, EUF, Sapard och ISPA skall de projekt som skall finansieras genom dessa program godkännas på grundval av de förfaranden som fastställs i respektive förordningar och operativa bestämmelser som gäller för dessa program, inbegripet de förfaranden som fastställs i grannskapsmeddelandet.
  Punkt 37 kan om så är lämpligt också tillämpas på transnationellt samarbete. |
| --- | --- |

43.

Tredjeländer kan delta i transnationellt samarbete i enlighet med kapitel III i dessa riktlinjer på grundval av programförslag som läggs fram för kommissionen av de utsedda myndigheterna i medlemsstaterna i samförstånd med de berörda tredjeländerna.

Projekt i länder som får stöd från Phare med anknytning till transnationellt samarbete inom ramen för Interreg III kan få stöd genom de nationella Phareprogrammen.

När det gäller finansiering genom ERUF skall kommissionen besluta om ett bidrag från fonden när den godkänner varje program. När det gäller Phare, Tacis, Meda, Cards, EUF, Sapard och ISPA skall de projekt som skall finansieras genom dessa program godkännas på grundval av de förfaranden som fastställs i respektive förordningar och operativa bestämmelser som gäller för dessa program, inbegripet de förfaranden som fastställs i grannskapsmeddelandet.

Punkt 37 kan om så är lämpligt också tillämpas på transnationellt samarbete.

| 44. | Kommissionen skall sörja för att punkterna 38–42 tillämpas för transnationellt samarbete. |
| --- | --- |

44.

Kommissionen skall sörja för att punkterna 38–42 tillämpas för transnationellt samarbete.

Interregionalt samarbete (del C)

| 45. | Samordningen när det gäller del C mellan ERUF och externa finansieringsinstrument behandlas i meddelandet om interregionalt samarbete. |
| --- | --- |

45.

Samordningen när det gäller del C mellan ERUF och externa finansieringsinstrument behandlas i meddelandet om interregionalt samarbete.

| 46. | [Utgår] |
| --- | --- |

46.

[Utgår]

VIII.   FINANSIERING

| 47. | Gemenskapsinitiativet Interreg III finansieras gemensamt av medlemsstaterna och gemenskapen. |
| --- | --- |

47.

Gemenskapsinitiativet Interreg III finansieras gemensamt av medlemsstaterna och gemenskapen.

| 48. | I enlighet med artikel 20.2 i den allmänna förordningen har ERUF:s totala bidrag till Interreg III under perioden 2000–2006 fastställts till 4 875 euro i 1999 års priser. I enlighet med artikel 7.7 i den allmänna förordningen var ERUF:s bidrag indexreglerat med 2 % per år fram till och med år 2003 och fastställdes till 2003 års priser för åren 2004–2006. Kommissionen har nu också bestämt indexregleringens storlek för perioden 2004–2006. Utan att det påverkar undantagen i artikel 29.3 a i förordningen får ERUF:s bidrag utgöra upp till 75 % av den totala kostnaden i mål 1-regioner och upp till 50 % i övriga områden.
  I enlighet med slutsatserna från anslutningsförhandlingarna har ERUF:s totala bidrag till de nya medlemsstaterna för Interreg III under perioden 2004–2006 fastställts till 425 miljoner euro i 1999 års priser.
  Kommissionen kommer att anta vägledande finansiella tilldelningar för varje medlemsstat. När medlemsstaterna fördelar detta belopp skall de som riktmärke ha att minst 50 % av deras totala anslag till Interreg III anslås till gränsöverskridande samarbete inom ramen för del A. Kommissionen och medlemsstaterna skall också se till att alla gränser behandlas på ett rättvist sätt. Minst 14 % av den vägledande fördelningen för varje medlemsstat kommer att tilldelas del B och 6 % tilldelas del C. |
| --- | --- |

48.

I enlighet med artikel 20.2 i den allmänna förordningen har ERUF:s totala bidrag till Interreg III under perioden 2000–2006 fastställts till 4 875 euro i 1999 års priser. I enlighet med artikel 7.7 i den allmänna förordningen var ERUF:s bidrag indexreglerat med 2 % per år fram till och med år 2003 och fastställdes till 2003 års priser för åren 2004–2006. Kommissionen har nu också bestämt indexregleringens storlek för perioden 2004–2006. Utan att det påverkar undantagen i artikel 29.3 a i förordningen får ERUF:s bidrag utgöra upp till 75 % av den totala kostnaden i mål 1-regioner och upp till 50 % i övriga områden.

I enlighet med slutsatserna från anslutningsförhandlingarna har ERUF:s totala bidrag till de nya medlemsstaterna för Interreg III under perioden 2004–2006 fastställts till 425 miljoner euro i 1999 års priser.

Kommissionen kommer att anta vägledande finansiella tilldelningar för varje medlemsstat. När medlemsstaterna fördelar detta belopp skall de som riktmärke ha att minst 50 % av deras totala anslag till Interreg III anslås till gränsöverskridande samarbete inom ramen för del A. Kommissionen och medlemsstaterna skall också se till att alla gränser behandlas på ett rättvist sätt. Minst 14 % av den vägledande fördelningen för varje medlemsstat kommer att tilldelas del B och 6 % tilldelas del C.

| 49. | För berörda tredjeländer som deltar i Interreg III kommer samarbetet att understödjas genom programmet för gränsöverskridande samarbete inom Phare och, i förekommande fall, genom de nationella programmen för ISPA, Sapard och Phare. För Tacis, Meda, Cards och EUF fastställs anslagen till samordningsverksamheten, i syfte att maximera det gränsöverskridande och transnationella samarbetet längs EU:s yttre gränser, i enlighet med de befintliga operativa bestämmelserna och, i tillämpliga fall, i enlighet med grannskapsmeddelandet.
  Lån från EIB kan också komma att ställas till förfogande. |
| --- | --- |

49.

För berörda tredjeländer som deltar i Interreg III kommer samarbetet att understödjas genom programmet för gränsöverskridande samarbete inom Phare och, i förekommande fall, genom de nationella programmen för ISPA, Sapard och Phare. För Tacis, Meda, Cards och EUF fastställs anslagen till samordningsverksamheten, i syfte att maximera det gränsöverskridande och transnationella samarbetet längs EU:s yttre gränser, i enlighet med de befintliga operativa bestämmelserna och, i tillämpliga fall, i enlighet med grannskapsmeddelandet.

Lån från EIB kan också komma att ställas till förfogande.

| 50. | I enlighet med artikel 3.2 i ERUF-förordningen skall ERUF finansiera de åtgärder för landsbygdsutveckling som är stödberättigande enligt EUGFJ, för utveckling av mänskliga resurser som är stödberättigande enligt ESF och de åtgärder för anpassning av fiskestrukturer som är stödberättigande enligt FFU, som krävs för att genomföra Interreg III-initiativet. |
| --- | --- |

50.

I enlighet med artikel 3.2 i ERUF-förordningen skall ERUF finansiera de åtgärder för landsbygdsutveckling som är stödberättigande enligt EUGFJ, för utveckling av mänskliga resurser som är stödberättigande enligt ESF och de åtgärder för anpassning av fiskestrukturer som är stödberättigande enligt FFU, som krävs för att genomföra Interreg III-initiativet.

| 51. | Gemenskapsinitiativen får bidra med tekniskt stöd till utformning, finansiering och genomförande av program enligt artikel 20 i den allmänna förordningen. |
| --- | --- |

51.

Gemenskapsinitiativen får bidra med tekniskt stöd till utformning, finansiering och genomförande av program enligt artikel 20 i den allmänna förordningen.

| 52. | Särskilt tekniskt stöd får tillhandahållas inom programmen, särskilt i syfte att skapa och utveckla gemensamma organisationsformer. I enlighet med artikel 29 i den allmänna förordningen skall de normala medfinansieringssatserna tillämpas i alla fall där tekniskt stöd ges på begäran av en medlemsstat.
  Om sådant tekniskt stöd ges på kommissionens initiativ för att det skulle gynna mer än en medlemsstat, får det i undantagsfall finansieras med upp till 100 %. |
| --- | --- |

52.

Särskilt tekniskt stöd får tillhandahållas inom programmen, särskilt i syfte att skapa och utveckla gemensamma organisationsformer. I enlighet med artikel 29 i den allmänna förordningen skall de normala medfinansieringssatserna tillämpas i alla fall där tekniskt stöd ges på begäran av en medlemsstat.

Om sådant tekniskt stöd ges på kommissionens initiativ för att det skulle gynna mer än en medlemsstat, får det i undantagsfall finansieras med upp till 100 %.

| 53. | För att främja utbyte av erfarenheter och goda metoder, särskilt genom nätverksamhet med anknytning till erfarenhet inom delarna A, B och C inom ramen för Interreg III, får en summa på högst 47 miljoner euro användas.
  De normala medfinansieringssatserna skall tillämpas när sådana åtgärder vidtas på begäran av medlemsstaterna.
  Om åtgärderna vidtas på kommissionens initiativ får de dock finansieras med upp till 100 %.
  Kommissionen har godkänt stödprogrammet Interact för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete. Interact-programmet omfattar bl.a. följande:






  — | Samordning och utbyte av erfarenheter och goda metoder på gemenskapsnivå avseende åtgärder som vidtagits inom ramen för Interreg III. |
| --- | --- | --- |

53.

För att främja utbyte av erfarenheter och goda metoder, särskilt genom nätverksamhet med anknytning till erfarenhet inom delarna A, B och C inom ramen för Interreg III, får en summa på högst 47 miljoner euro användas.

De normala medfinansieringssatserna skall tillämpas när sådana åtgärder vidtas på begäran av medlemsstaterna.

Om åtgärderna vidtas på kommissionens initiativ får de dock finansieras med upp till 100 %.

Kommissionen har godkänt stödprogrammet Interact för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete. Interact-programmet omfattar bl.a. följande:

—

Samordning och utbyte av erfarenheter och goda metoder på gemenskapsnivå avseende åtgärder som vidtagits inom ramen för Interreg III.

| — | Tekniskt stöd och främjande av upprättande och befästande av gemensamma strukturer för programplanering, övervakning och förvaltning. |
| --- | --- |

—

Tekniskt stöd och främjande av upprättande och befästande av gemensamma strukturer för programplanering, övervakning och förvaltning.

| — | Samordning av det interregionala samarbetet. Insamling av uppgifter om projekt som godkänts (för att undvika att projekt ges dubbla anslag och för att främja samverkan) och om genomförandet av dem. |
| --- | --- |

—

Samordning av det interregionala samarbetet. Insamling av uppgifter om projekt som godkänts (för att undvika att projekt ges dubbla anslag och för att främja samverkan) och om genomförandet av dem.

| — | Skrifter, databaser och webbplatser. |
| --- | --- |

—

Skrifter, databaser och webbplatser.

| 54. | Finansieringen till 100 % på kommissionens initiativ som omfattas av de båda typer av tekniskt stöd som beskrivs i punkterna 52 (andra stycket) och 53 (tredje stycket) får inte överstiga 2 % av det totala ERUF-bidrag som anges i punkt 48. |
| --- | --- |

54.

Finansieringen till 100 % på kommissionens initiativ som omfattas av de båda typer av tekniskt stöd som beskrivs i punkterna 52 (andra stycket) och 53 (tredje stycket) får inte överstiga 2 % av det totala ERUF-bidrag som anges i punkt 48.

IX.   SKRIFTVÄXLING

| 55. | Kommissionen uppmanar medlemsstaterna och de utsedda regionala myndigheterna, där så är tillämpligt och i samförstånd med de berörda tredjeländerna, att lägga fram detaljerade förslag till program för gemenskapsinitiativ inom ramen för Interreg III-initiativet. |
| --- | --- |

55.

Kommissionen uppmanar medlemsstaterna och de utsedda regionala myndigheterna, där så är tillämpligt och i samförstånd med de berörda tredjeländerna, att lägga fram detaljerade förslag till program för gemenskapsinitiativ inom ramen för Interreg III-initiativet.

| 56. | All korrespondens som hänför sig till detta meddelande bör sändas till följande adress:





  Generaldirektoratet för regionalpolitik |
| --- | --- |
| Europeiska gemenskapernas kommission |
| B-1049 Bryssel |

56.

All korrespondens som hänför sig till detta meddelande bör sändas till följande adress:

Generaldirektoratet för regionalpolitik

Europeiska gemenskapernas kommission

B-1049 Bryssel

---

(1)  EGT L 161, 26.6.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Anslutningsakten 2003, EUT L 236, 23.9.2003, s. 33.

(2)  EGT C 141, 15.5.2001, s. 2.

(3)  Meddelande från kommissionen om ändring av riktlinjerna för ett gemenskapsinitiativ för transeuropeiskt samarbete som syftar till att stimulera harmonisk och balanserad utveckling i Europa – Interreg III (2001/C 239/03), EGT C 239, 25.8.2001, s. 4.

(4)  EGT L 374, 31.12.1988, s. 15.

(5)  EGT L 213, 13.8.1999, s. 1.

(6)  Se Internet (http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/communic/wider/wider_sv.pdf).

(7)  Meddelandet från kommissionen KOM(2003) 104 av den 11 mars 2003.

(8)  Meddelandet från kommissionen 97/C 285/10 ”Deltagande av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) i offentlig upphandling och i program som finansieras med offentliga medel” (EGT C 285, 20.9.1997, s. 17).

(9)  Se Internet (http://europa.eu.int/comm/regional_policy/interreg3/doc/pdf/neighbour_guidance.pdf).

(10)  EGT L 345, 19.12.1998, s. 49. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1822/2003 (EUT L 267, 17.10.2003, s. 9).

(11)  EGT L 161, 26.6.1999, s. 73.

(12)  EGT L 161, 26.6.1999, s. 68.

---

BILAGA I

DEL A: STÖDBERÄTTIGADE OMRÅDEN

BELGIË/BELGIQUE

| | Antwerpen (Arr) |
| --- | --- |

Antwerpen (Arr)

| | Arlon |
| --- | --- |

Arlon

| | Ath |
| --- | --- |

Ath

| | Bastogne |
| --- | --- |

Bastogne

| | Brugge |
| --- | --- |

Brugge

| | Dinant |
| --- | --- |

Dinant

| | Eeklo |
| --- | --- |

Eeklo

| | Gent (Arr) |
| --- | --- |

Gent (Arr)

| | Ieper |
| --- | --- |

Ieper

| | Kortrijk |
| --- | --- |

Kortrijk

| | Liège (Arr) |
| --- | --- |

Liège (Arr)

| | Maaseik |
| --- | --- |

Maaseik

| | Mons |
| --- | --- |

Mons

| | Mouscron |
| --- | --- |

Mouscron

| | Neufchâteau |
| --- | --- |

Neufchâteau

| | Philippeville |
| --- | --- |

Philippeville

| | Sint-Niklaas |
| --- | --- |

Sint-Niklaas

| | Thuin |
| --- | --- |

Thuin

| | Tongeren |
| --- | --- |

Tongeren

| | Tournai |
| --- | --- |

Tournai

| | Turnhout |
| --- | --- |

Turnhout

| | Verviers |
| --- | --- |

Verviers

| | Veurne |
| --- | --- |

Veurne

| | Virton |
| --- | --- |

Virton

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Jihočeský |
| --- | --- |

Jihočeský

| | Plzeňsky |
| --- | --- |

Plzeňsky

| | Karlovarský |
| --- | --- |

Karlovarský

| | Ústecký |
| --- | --- |

Ústecký

| | Liberecký |
| --- | --- |

Liberecký

| | Královehradecký |
| --- | --- |

Královehradecký

| | Pardubický |
| --- | --- |

Pardubický

| | Vysočina |
| --- | --- |

Vysočina

| | Jihomoravský |
| --- | --- |

Jihomoravský

| | Olomoucký |
| --- | --- |

Olomoucký

| | Zlínský |
| --- | --- |

Zlínský

| | Moravskoslezský |
| --- | --- |

Moravskoslezský

DANMARK

| | Bornholms Amtskommune |
| --- | --- |

Bornholms Amtskommune

| | Frederiksborg Amtskommune |
| --- | --- |

Frederiksborg Amtskommune

| | Fyns Amtskommune |
| --- | --- |

Fyns Amtskommune

| | København og Frederiksberg Kommuner |
| --- | --- |

København og Frederiksberg Kommuner

| | Københavns Amtskommune |
| --- | --- |

Københavns Amtskommune

| | Roskilde Amtskommune |
| --- | --- |

Roskilde Amtskommune

| | Sønderjyllands Amtskommune |
| --- | --- |

Sønderjyllands Amtskommune

| | Storstrøms Amtskommune |
| --- | --- |

Storstrøms Amtskommune

BR DEUTSCHLAND

| | Aachen, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Aachen, Kreisfreie Stadt

| | Aachen, Landkreis |
| --- | --- |

Aachen, Landkreis

| | Altötting |
| --- | --- |

Altötting

| | Annaberg |
| --- | --- |

Annaberg

| | Aue-Schwarzenberg |
| --- | --- |

Aue-Schwarzenberg

| | Aurich |
| --- | --- |

Aurich

| | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| --- | --- |

Bad Tölz-Wolfratshausen

| | Baden-Baden, Stadtkreis |
| --- | --- |

Baden-Baden, Stadtkreis

| | Barnim |
| --- | --- |

Barnim

| | Bautzen |
| --- | --- |

Bautzen

| | Berchtesgadener Land |
| --- | --- |

Berchtesgadener Land

| | Bitburg-Prüm |
| --- | --- |

Bitburg-Prüm

| | Bodenseekreis |
| --- | --- |

Bodenseekreis

| | Borken |
| --- | --- |

Borken

| | Breisgau-Hochschwarzwald |
| --- | --- |

Breisgau-Hochschwarzwald

| | Cham |
| --- | --- |

Cham

| | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Cottbus, Kreisfreie Stadt

| | Daun |
| --- | --- |

Daun

| | Düren |
| --- | --- |

Düren

| | Emden, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Emden, Kreisfreie Stadt

| | Emmendingen |
| --- | --- |

Emmendingen

| | Emsland |
| --- | --- |

Emsland

| | Euskirchen |
| --- | --- |

Euskirchen

| | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Flensburg, Kreisfreie Stadt

| | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

| | Freiberg |
| --- | --- |

Freiberg

| | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| --- | --- |

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

| | Freyung-Grafenau |
| --- | --- |

Freyung-Grafenau

| | Garmisch-Partenkirchen |
| --- | --- |

Garmisch-Partenkirchen

| | Germersheim |
| --- | --- |

Germersheim

| | Görlitz, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Görlitz, Kreisfreie Stadt

| | Grafschaft Bentheim |
| --- | --- |

Grafschaft Bentheim

| | Greifswald, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Greifswald, Kreisfreie Stadt

| | Heinsberg |
| --- | --- |

Heinsberg

| | Hof, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Hof, Kreisfreie Stadt

| | Hof, Landkreis |
| --- | --- |

Hof, Landkreis

| | Karlsruhe, Landkreis |
| --- | --- |

Karlsruhe, Landkreis

| | Karlsruhe, Stadtkreis |
| --- | --- |

Karlsruhe, Stadtkreis

| | Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

| | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

| | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kiel, Kreisfreie Stadt

| | Kleve |
| --- | --- |

Kleve

| | Konstanz |
| --- | --- |

Konstanz

| | Landau in der Pfalz |
| --- | --- |

Landau in der Pfalz

| | Leer |
| --- | --- |

Leer

| | Lindau-Bodensee |
| --- | --- |

Lindau-Bodensee

| | Löbau-Zittau |
| --- | --- |

Löbau-Zittau

| | Lörrach |
| --- | --- |

Lörrach

| | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Lübeck, Kreisfreie Stadt

| | Märkisch-Oderland |
| --- | --- |

Märkisch-Oderland

| | Merzig-Wadern |
| --- | --- |

Merzig-Wadern

| | Miesbach |
| --- | --- |

Miesbach

| | Mittlerer Erzgebirgskreis |
| --- | --- |

Mittlerer Erzgebirgskreis

| | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

| | Neustadt an der Waldnaab |
| --- | --- |

Neustadt an der Waldnaab

| | Niederschlesischer Oberlausitzkreis |
| --- | --- |

Niederschlesischer Oberlausitzkreis

| | Nordfriesland |
| --- | --- |

Nordfriesland

| | Oberallgäu |
| --- | --- |

Oberallgäu

| | Oder-Spree |
| --- | --- |

Oder-Spree

| | Ortenaukreis |
| --- | --- |

Ortenaukreis

| | Ostallgäu |
| --- | --- |

Ostallgäu

| | Ostholstein |
| --- | --- |

Ostholstein

| | Ostvorpommern |
| --- | --- |

Ostvorpommern

| | Passau, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Passau, Kreisfreie Stadt

| | Passau, Landkreis |
| --- | --- |

Passau, Landkreis

| | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

| | Plauen, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Plauen, Kreisfreie Stadt

| | Plön |
| --- | --- |

Plön

| | Rastatt |
| --- | --- |

Rastatt

| | Regen |
| --- | --- |

Regen

| | Rendsburg-Eckernförde |
| --- | --- |

Rendsburg-Eckernförde

| | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

| | Rosenheim, Landkreis |
| --- | --- |

Rosenheim, Landkreis

| | Rottal-Inn |
| --- | --- |

Rottal-Inn

| | Saarbrücken, Stadtverband |
| --- | --- |

Saarbrücken, Stadtverband

| | Saarlouis |
| --- | --- |

Saarlouis

| | Saar-Pfalz-Kreis |
| --- | --- |

Saar-Pfalz-Kreis

| | Sächsische Schweiz |
| --- | --- |

Sächsische Schweiz

| | Schleswig-Flensburg |
| --- | --- |

Schleswig-Flensburg

| | Schwandorf |
| --- | --- |

Schwandorf

| | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| --- | --- |

Schwarzwald-Baar-Kreis

| | Spree-Neiße |
| --- | --- |

Spree-Neiße

| | Steinfurt |
| --- | --- |

Steinfurt

| | Südliche Weinstraße |
| --- | --- |

Südliche Weinstraße

| | Südwestpfalz |
| --- | --- |

Südwestpfalz

| | Tirschenreuth |
| --- | --- |

Tirschenreuth

| | Traunstein |
| --- | --- |

Traunstein

| | Trier, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Trier, Kreisfreie Stadt

| | Trier-Saarburg |
| --- | --- |

Trier-Saarburg

| | Uckermark |
| --- | --- |

Uckermark

| | Ücker-Randow |
| --- | --- |

Ücker-Randow

| | Viersen |
| --- | --- |

Viersen

| | Vogtlandkreis |
| --- | --- |

Vogtlandkreis

| | Waldshut |
| --- | --- |

Waldshut

| | Weiden in der Opf, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Weiden in der Opf, Kreisfreie Stadt

| | Weißeritzkreis |
| --- | --- |

Weißeritzkreis

| | Wesel |
| --- | --- |

Wesel

| | Wunsiedel im Fichtelgebirge |
| --- | --- |

Wunsiedel im Fichtelgebirge

| | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

ELLAS

| | Achaia |
| --- | --- |

Achaia

| | Aitoloakarnania |
| --- | --- |

Aitoloakarnania

| | Chania |
| --- | --- |

Chania

| | Chios |
| --- | --- |

Chios

| | Dodekanisos |
| --- | --- |

Dodekanisos

| | Drama |
| --- | --- |

Drama

| | Evros |
| --- | --- |

Evros

| | Florina |
| --- | --- |

Florina

| | Ioannina |
| --- | --- |

Ioannina

| | Irakleio |
| --- | --- |

Irakleio

| | Kastoria |
| --- | --- |

Kastoria

| | Kavala |
| --- | --- |

Kavala

| | Kefallinia |
| --- | --- |

Kefallinia

| | Kerkyra |
| --- | --- |

Kerkyra

| | Kilkis |
| --- | --- |

Kilkis

| | Lasithi |
| --- | --- |

Lasithi

| | Lefkada |
| --- | --- |

Lefkada

| | Lesvos |
| --- | --- |

Lesvos

| | Pella |
| --- | --- |

Pella

| | Preveza |
| --- | --- |

Preveza

| | Rethymni |
| --- | --- |

Rethymni

| | Rodopi |
| --- | --- |

Rodopi

| | Samos |
| --- | --- |

Samos

| | Serres |
| --- | --- |

Serres

| | Thesprotia |
| --- | --- |

Thesprotia

| | Thessaloniki |
| --- | --- |

Thessaloniki

| | Xanthi |
| --- | --- |

Xanthi

| | Zakinthos |
| --- | --- |

Zakinthos

ESPAÑA

| | Badajoz |
| --- | --- |

Badajoz

| | Cáceres |
| --- | --- |

Cáceres

| | Cádiz |
| --- | --- |

Cádiz

| | Ceuta |
| --- | --- |

Ceuta

| | Girona |
| --- | --- |

Girona

| | Guipúzcoa |
| --- | --- |

Guipúzcoa

| | Huelva |
| --- | --- |

Huelva

| | Huesca |
| --- | --- |

Huesca

| | Lleida |
| --- | --- |

Lleida

| | Málaga |
| --- | --- |

Málaga

| | Melilla |
| --- | --- |

Melilla

| | Navarra |
| --- | --- |

Navarra

| | Ourense |
| --- | --- |

Ourense

| | Pontevedra |
| --- | --- |

Pontevedra

| | Salamanca |
| --- | --- |

Salamanca

| | Zamora |
| --- | --- |

Zamora

EESTI

| | Kirde-Eesti |
| --- | --- |

Kirde-Eesti

| | Kesk-Eesti |
| --- | --- |

Kesk-Eesti

| | Lääne-Eesti |
| --- | --- |

Lääne-Eesti

| | Lõuna-Eesti |
| --- | --- |

Lõuna-Eesti

| | Põhja-Eesti |
| --- | --- |

Põhja-Eesti

FRANCE

| | Ain |
| --- | --- |

Ain

| | Aisne |
| --- | --- |

Aisne

| | Alpes-de-Haute-Provence |
| --- | --- |

Alpes-de-Haute-Provence

| | Alpes-Maritimes |
| --- | --- |

Alpes-Maritimes

| | Ardennes |
| --- | --- |

Ardennes

| | Ariège |
| --- | --- |

Ariège

| | Bas-Rhin |
| --- | --- |

Bas-Rhin

| | Corse du Sud |
| --- | --- |

Corse du Sud

| | Doubs |
| --- | --- |

Doubs

| | Haut-Rhin |
| --- | --- |

Haut-Rhin

| | Haute Corse |
| --- | --- |

Haute Corse

| | Haute-Garonne |
| --- | --- |

Haute-Garonne

| | Haute-Pyrénées |
| --- | --- |

Haute-Pyrénées

| | Haute-Savoie |
| --- | --- |

Haute-Savoie

| | Hautes-Alpes |
| --- | --- |

Hautes-Alpes

| | Jura |
| --- | --- |

Jura

| | Meurthe-et-Moselle |
| --- | --- |

Meurthe-et-Moselle

| | Meuse |
| --- | --- |

Meuse

| | Moselle |
| --- | --- |

Moselle

| | Nord |
| --- | --- |

Nord

| | Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Pas-de-Calais

| | Pyrénées-Atlantiques |
| --- | --- |

Pyrénées-Atlantiques

| | Pyrénées-Orientales |
| --- | --- |

Pyrénées-Orientales

| | Savoie |
| --- | --- |

Savoie

| | Seine Maritime |
| --- | --- |

Seine Maritime

| | Somme |
| --- | --- |

Somme

| | Territoire de Belfort |
| --- | --- |

Territoire de Belfort

MAGYARORSZAG

| | Bács-Kiskun |
| --- | --- |

Bács-Kiskun

| | Békés |
| --- | --- |

Békés

| | Baranya |
| --- | --- |

Baranya

| | Budapest |
| --- | --- |

Budapest

| | Borsod-Abaúj-Zemplén Csongrád |
| --- | --- |

Borsod-Abaúj-Zemplén Csongrád

| | Győr-Moson-Sopron |
| --- | --- |

Győr-Moson-Sopron

| | Hajdú-Bihar |
| --- | --- |

Hajdú-Bihar

| | Heves |
| --- | --- |

Heves

| | Komárom-Esztergom |
| --- | --- |

Komárom-Esztergom

| | Pest |
| --- | --- |

Pest

| | Nógrád |
| --- | --- |

Nógrád

| | Somogy |
| --- | --- |

Somogy

| | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| --- | --- |

Szabolcs-Szatmár-Bereg

| | Vas |
| --- | --- |

Vas

| | Zala |
| --- | --- |

Zala

IRELAND

| | Border |
| --- | --- |

Border

| | Dublin |
| --- | --- |

Dublin

| | Mid-East |
| --- | --- |

Mid-East

| | South-East |
| --- | --- |

South-East

ITALIA

| | Agrigento |
| --- | --- |

Agrigento

| | Ancona |
| --- | --- |

Ancona

| | Ascoli Piceno |
| --- | --- |

Ascoli Piceno

| | Bari |
| --- | --- |

Bari

| | Belluno |
| --- | --- |

Belluno

| | Biella |
| --- | --- |

Biella

| | Bolzano-Bozen |
| --- | --- |

Bolzano-Bozen

| | Brindisi |
| --- | --- |

Brindisi

| | Campobasso |
| --- | --- |

Campobasso

| | Caltanisetta |
| --- | --- |

Caltanisetta

| | Chieti |
| --- | --- |

Chieti

| | Como |
| --- | --- |

Como

| | Cuneo |
| --- | --- |

Cuneo

| | Ferrara |
| --- | --- |

Ferrara

| | Foggia |
| --- | --- |

Foggia

| | Forli - Cesena |
| --- | --- |

Forli - Cesena

| | Gorizia |
| --- | --- |

Gorizia

| | Imperia |
| --- | --- |

Imperia

| | Lecce |
| --- | --- |

Lecce

| | Lecco |
| --- | --- |

Lecco

| | Livorno |
| --- | --- |

Livorno

| | Macerata |
| --- | --- |

Macerata

| | Novara |
| --- | --- |

Novara

| | Pesaro e Urbino |
| --- | --- |

Pesaro e Urbino

| | Pescara |
| --- | --- |

Pescara

| | Ravenna |
| --- | --- |

Ravenna

| | Ragusa |
| --- | --- |

Ragusa

| | Rimini |
| --- | --- |

Rimini

| | Rovigo |
| --- | --- |

Rovigo

| | Sassari |
| --- | --- |

Sassari

| | Siracusa |
| --- | --- |

Siracusa

| | Sondrio |
| --- | --- |

Sondrio

| | Teramo |
| --- | --- |

Teramo

| | Torino |
| --- | --- |

Torino

| | Trieste |
| --- | --- |

Trieste

| | Trapani |
| --- | --- |

Trapani

| | Udine |
| --- | --- |

Udine

| | Valle d'Aosta |
| --- | --- |

Valle d'Aosta

| | Varese |
| --- | --- |

Varese

| | Venezia |
| --- | --- |

Venezia

| | Verbano-Cusio-Ossola |
| --- | --- |

Verbano-Cusio-Ossola

| | Vercelli |
| --- | --- |

Vercelli

LUXEMBOURG (G.D.)

Luxembourg (Grand-Duché)

LATVIJA

| | Kurzeme |
| --- | --- |

Kurzeme

| | Latgale |
| --- | --- |

Latgale

| | Rīga |
| --- | --- |

Rīga

| | Vidzeme |
| --- | --- |

Vidzeme

| | Zemgale |
| --- | --- |

Zemgale

LIETUVA

| | Alytaus |
| --- | --- |

Alytaus

| | Klaipédos |
| --- | --- |

Klaipédos

| | Marijampolės |
| --- | --- |

Marijampolės

| | Panevéžio |
| --- | --- |

Panevéžio

| | Šiaulių |
| --- | --- |

Šiaulių

| | Tauragés |
| --- | --- |

Tauragés

| | Telšių |
| --- | --- |

Telšių

| | Utenos |
| --- | --- |

Utenos

| | Vilniaus |
| --- | --- |

Vilniaus

KYPROS

Kypros

MALTA

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Gozo – Comino |
| --- | --- |

Gozo – Comino

NEDERLAND

| | Achterhoek |
| --- | --- |

Achterhoek

| | Arnhem-Nijmegen |
| --- | --- |

Arnhem-Nijmegen

| | Delfzijl en omgeving |
| --- | --- |

Delfzijl en omgeving

| | Midden-Limburg |
| --- | --- |

Midden-Limburg

| | Midden-Noord-Brabant |
| --- | --- |

Midden-Noord-Brabant

| | Noord-Limburg |
| --- | --- |

Noord-Limburg

| | Noord-Overijssel |
| --- | --- |

Noord-Overijssel

| | Oost-Groningen |
| --- | --- |

Oost-Groningen

| | Overig Groningen |
| --- | --- |

Overig Groningen

| | Overig Zeeland |
| --- | --- |

Overig Zeeland

| | Twente |
| --- | --- |

Twente

| | West-Noord-Brabant |
| --- | --- |

West-Noord-Brabant

| | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| --- | --- |

Zeeuwsch-Vlaanderen

| | Zuid-Limburg |
| --- | --- |

Zuid-Limburg

| | Zuidoost-Drenthe |
| --- | --- |

Zuidoost-Drenthe

| | Zuidoost-Noord-Brabant |
| --- | --- |

Zuidoost-Noord-Brabant

ÖSTERREICH

| | Außerfern |
| --- | --- |

Außerfern

| | Bludenz-Bregenzer Wald |
| --- | --- |

Bludenz-Bregenzer Wald

| | Innsbruck |
| --- | --- |

Innsbruck

| | Innviertel |
| --- | --- |

Innviertel

| | Klagenfurt-Villach |
| --- | --- |

Klagenfurt-Villach

| | Mittelburgenland |
| --- | --- |

Mittelburgenland

| | Mühlviertel |
| --- | --- |

Mühlviertel

| | Nordburgenland |
| --- | --- |

Nordburgenland

| | Oberkärnten |
| --- | --- |

Oberkärnten

| | Oststeiermark |
| --- | --- |

Oststeiermark

| | Osttirol |
| --- | --- |

Osttirol

| | Pinzgau-Pongau |
| --- | --- |

Pinzgau-Pongau

| | Rheintal-Bodenseegebiet |
| --- | --- |

Rheintal-Bodenseegebiet

| | Salzburg und Umgebung |
| --- | --- |

Salzburg und Umgebung

| | Südburgenland |
| --- | --- |

Südburgenland

| | Tiroler Oberland |
| --- | --- |

Tiroler Oberland

| | Tiroler Unterland |
| --- | --- |

Tiroler Unterland

| | Unterkärnten |
| --- | --- |

Unterkärnten

| | Waldviertel |
| --- | --- |

Waldviertel

| | Weinviertel |
| --- | --- |

Weinviertel

| | West- und Südsteiermark |
| --- | --- |

West- und Südsteiermark

| | Wien (samarbete med Tjeckien, Slovakien och Ungern) |
| --- | --- |

Wien (samarbete med Tjeckien, Slovakien och Ungern)

| | Wiener Umland/Nordteil (samarbete med Tjeckien och Slovakien) |
| --- | --- |

Wiener Umland/Nordteil (samarbete med Tjeckien och Slovakien)

| | Wiener Umland/Südteil (samarbete med Slovakien och Ungern) |
| --- | --- |

Wiener Umland/Südteil (samarbete med Slovakien och Ungern)

POLSKA

| | Jeleniogórsko-wałbrzyski |
| --- | --- |

Jeleniogórsko-wałbrzyski

| | Bialskopodlaski |
| --- | --- |

Bialskopodlaski

| | Chełmsko-zamojski Gorzowski |
| --- | --- |

Chełmsko-zamojski Gorzowski

| | Zielonogórski |
| --- | --- |

Zielonogórski

| | Nowosądecki |
| --- | --- |

Nowosądecki

| | Ostrolecko-siedlecki |
| --- | --- |

Ostrolecko-siedlecki

| | Opolski |
| --- | --- |

Opolski

| | Krośnieńsko-przemyski |
| --- | --- |

Krośnieńsko-przemyski

| | Białostocko-suwalski |
| --- | --- |

Białostocko-suwalski

| | Łomżyński |
| --- | --- |

Łomżyński

| | Gdański |
| --- | --- |

Gdański

| | Gdańsk-Gdynia-Sopot |
| --- | --- |

Gdańsk-Gdynia-Sopot

| | Bielsko-bialski |
| --- | --- |

Bielsko-bialski

| | Rybnicko – Jastrzębski |
| --- | --- |

Rybnicko – Jastrzębski

| | Elbląski |
| --- | --- |

Elbląski

| | Olsztyński |
| --- | --- |

Olsztyński

| | Ełcki |
| --- | --- |

Ełcki

| | Szczeciński |
| --- | --- |

Szczeciński

PORTUGAL

| | Alentejo Central |
| --- | --- |

Alentejo Central

| | Algarve |
| --- | --- |

Algarve

| | Alto Alentejo |
| --- | --- |

Alto Alentejo

| | Alto Tras-Os-Montes |
| --- | --- |

Alto Tras-Os-Montes

| | Baixo Alentejo |
| --- | --- |

Baixo Alentejo

| | Beira Interior Norte |
| --- | --- |

Beira Interior Norte

| | Beira Interior Sud |
| --- | --- |

Beira Interior Sud

| | Cavado |
| --- | --- |

Cavado

| | Douro |
| --- | --- |

Douro

| | Minho-Lima |
| --- | --- |

Minho-Lima

SLOVENIJA

| | Pomurska |
| --- | --- |

Pomurska

| | Podravska |
| --- | --- |

Podravska

| | Koroška |
| --- | --- |

Koroška

| | Savinjska |
| --- | --- |

Savinjska

| | Spodnjeposavska |
| --- | --- |

Spodnjeposavska

| | Gorenjska |
| --- | --- |

Gorenjska

| | Notranjsko-kraška Goriška |
| --- | --- |

Notranjsko-kraška Goriška

| | Obalno- kraška |
| --- | --- |

Obalno- kraška

| | Jugovzhodna Slovenija |
| --- | --- |

Jugovzhodna Slovenija

| | Osrednjeslovenska |
| --- | --- |

Osrednjeslovenska

SLOVENSKÁ

| | Bratislavský kraj |
| --- | --- |

Bratislavský kraj

| | Trnavský kraj |
| --- | --- |

Trnavský kraj

| | Trenčanský kraj |
| --- | --- |

Trenčanský kraj

| | Nitrianský kraj |
| --- | --- |

Nitrianský kraj

| | Žilinský kraj |
| --- | --- |

Žilinský kraj

| | Banskobystrický kraj |
| --- | --- |

Banskobystrický kraj

| | Prešovský kraj |
| --- | --- |

Prešovský kraj

| | Košický kraj |
| --- | --- |

Košický kraj

SUOMI/FINLAND

| | Åland |
| --- | --- |

Åland

| | Etelä-Karjala (Södra Karelen) |
| --- | --- |

Etelä-Karjala (Södra Karelen)

| | Etelä-Savo (Södra Savolax) |
| --- | --- |

Etelä-Savo (Södra Savolax)

| | Itä-Uusimaa (Östra Nyland) |
| --- | --- |

Itä-Uusimaa (Östra Nyland)

| | Kainuu (Kajanaland) |
| --- | --- |

Kainuu (Kajanaland)

| | Keski-Pohjanmaa (Mellersta Österbotten) |
| --- | --- |

Keski-Pohjanmaa (Mellersta Österbotten)

| | Kymenlaakso (Kymmenedalen) |
| --- | --- |

Kymenlaakso (Kymmenedalen)

| | Lappi (Lappland) |
| --- | --- |

Lappi (Lappland)

| | Pohjanmaa (Österbotten) |
| --- | --- |

Pohjanmaa (Österbotten)

| | Pohjois-Karjala (Norra Karelen) |
| --- | --- |

Pohjois-Karjala (Norra Karelen)

| | Pohjois-Pohjanmaa (Norra Österbotten) |
| --- | --- |

Pohjois-Pohjanmaa (Norra Österbotten)

| | Uusimaa (Nyland) |
| --- | --- |

Uusimaa (Nyland)

| | Varsinais-Suomi (Egentliga Finland) |
| --- | --- |

Varsinais-Suomi (Egentliga Finland)

SVERIGE

| | Dalarnas län |
| --- | --- |

Dalarnas län

| | Jämtlands län |
| --- | --- |

Jämtlands län

| | Norrbottens län |
| --- | --- |

Norrbottens län

| | Skåne län |
| --- | --- |

Skåne län

| | Stockholms län |
| --- | --- |

Stockholms län

| | Värmlands län |
| --- | --- |

Värmlands län

| | Västerbottens län |
| --- | --- |

Västerbottens län

| | Västra Götalands län |
| --- | --- |

Västra Götalands län

UNITED KINGDOM

| | Brighton & Hove |
| --- | --- |

Brighton & Hove

| | Conwy & Denbighshire
  — (only that part eligible under INTERREG II A) |
| --- | --- |

Conwy & Denbighshire

— (only that part eligible under INTERREG II A)

| | East of Northern Ireland |
| --- | --- |

East of Northern Ireland

| | East Sussex CC |
| --- | --- |

East Sussex CC

| | Gibraltar |
| --- | --- |

Gibraltar

| | Gwynedd |
| --- | --- |

Gwynedd

| | Isle of Anglesey |
| --- | --- |

Isle of Anglesey

| | Kent CC |
| --- | --- |

Kent CC

| | Medway Towns |
| --- | --- |

Medway Towns

| | North of Northern Ireland |
| --- | --- |

North of Northern Ireland

| | South West Wales |
| --- | --- |

South West Wales

| | West and South of Northern Ireland |
| --- | --- |

West and South of Northern Ireland

---

BILAGA II

DEL A:

VÄGLEDANDE FÖRTECKNING ÖVER PRIORITERADE ÄMNEN OCH STÖDBERÄTTIGADE ÅTGÄRDER

I enlighet med den allmänna förordningen måste alla insatser som medfinansieras av ERUF omfattas av strukturfonderna och följa reglerna om stödberättigande kostnader. De måste också vara förenliga med annan gemenskapspolitik, inklusive konkurrensreglerna.

1.   Främjande av utveckling i städer, på landsbygden och i kustområden

Analys av det gränsöverskridande området.

Utarbetande av riktlinjer och gemensam planering för förvaltning av området, inbegripet de gränsöverskridande områdena som en integrerad geografisk enhet (inbegripet förebyggande av naturkatastrofer och tekniska katastrofer).

Främjande av ramar över flera sektorer för markutnyttjande.

Planering och skydd av gränsöverskridande områden, i synnerhet platser av betydelse för gemenskapen som Natura 2000-områden.

—   Stadsutveckling:

Utarbetande av gemensamma riktlinjer för planering och förvaltning av områden mellan tätbebyggelser nära gränser, med särskild hänsyn till principerna och riktlinjerna i meddelandet ”En hållbar utveckling i Europeiska unionens städer: Ett handlingsprogram” (KOM(98) 605 slutlig).

Samarbete mellan stads- och landsbygdsområden i syfte att främja hållbar utveckling.

Renovering och utveckling av historiska stadskärnor med utnyttjande av en gemensam gränsöverskridande strategi (exklusive bostäder).

Planering av gränsöverskridande industriområden.

—   Landsbygdsutveckling:

Gränsöverskridande planering av jordbruksmark och andra gränsöverskridande förbättringar av markinnehav.

Diversifiering av insatser för att främja nya sysselsättningsmöjligheter eller generera tilläggsinkomster för landsbygdsbefolkningen.

Gränsöverskridande landsbygdsutveckling, främst genom saluföring och främjande av kvalitetsprodukter, stimulans av turist- och hantverksverksamheter, förbättringar av levnadsvillkor samt renovering och utveckling av byar, bevarande av landsbygdens kulturarv samt utveckling och underhåll av vissa skyddade gränsöverskridande områden.

Förbättring, hållbar utveckling och bevarande av gränsöverskridande skogsresurser och utvidgning av gränsöverskridande skogsområden, under förutsättning att bestämmelserna i kapitel VIII i EUGFJ-förordningen om landsbygdsutveckling följs (inbegripet förebyggande av naturkatastrofer i bergsområden).

—   Utveckling i kustområden:

Utarbetande av gemensamma riktlinjer för planering och förvaltning av kustområden.

Skydd av kustmiljön genom förebyggande, kontroll och återställande av miljömässigt nedslitna områden, bortskaffande av avfall och skapande eller gemensamt utnyttjande av resurser och infrastruktur (inklusive för rening av avfallsvatten).

Skydd av kvaliteten på vattenresurser på land och i havet i kustområden.

2.   Utveckling av företagaranda och små och medelstora företag (SMF), turism och lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ

—   Företagaranda och små och medelstora företag:

Utveckling av gränsöverskridande nät av ekonomiska förbindelser mellan små och medelstora företag för inrättande eller utveckling av affärsmässiga, yrkesmässiga eller gränsöverskridande utvecklingsorganisationer i syfte att förbättra samarbete, information, överföring av förvaltningskunskaper och teknik samt studier och marknadsundersökningar.

Stöd och stimulans för utveckling av små och medelstora företag genom investeringsstöd.

Förbättrad tillgång över gränserna till finansiering, kredit och företagstjänster.

Utveckling av lämpliga gränsöverskridande finansieringsinstrument.

Driftutgifter som rör de organisationer som nämns ovan får medfinansieras endast under en igångsättningsfas som inte får överstiga tre år, och enligt en glidande skala.

—   Turism:

Utveckling av miljövänlig turism av god kvalitet (inklusive lantbruksturism) genom projekt för investeringar, utformning och införande av nya turistprodukter (kulturturism, miljöturism) som skapar varaktiga arbetstillfällen.

Säljfrämjande åtgärder, marknadsstudier och inrättande av gemensamma bokningssystem.

—   Lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ:

Uppbyggnad av nät av närområdestjänster eller tjänster i andra ämnen inom ramen för lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ (1).

3.   Integration på arbetsmarknaden och främjande av social delaktighet

Skapande av eller utveckling av en integrerad arbetsmarknad på båda sidor om gränsen i enlighet med uppgifterna för ESF (artikel 1 i ESF-förordningen), samtidigt som hänsyn tas till skyldigheten att bidra till att främja lika möjligheter för kvinnor och män och engagera arbetsmarknadens parter.

I de områden där det finns ett gränsöverskridande Eures-partnerskap kommer särskild uppmärksamhet att ägnas genomförandet av insatser som kompletterar eller stödjer detta partnerskap och som bidrar till att den gränsöverskridande arbetsmarknaden fungerar bättre. Dessa insatser kommer att fastställas i samförstånd med Eures lokala partner.

Främjande av samarbete på området för yrkesutbildning, ömsesidigt erkännande av examensbevis och system för överföring av pensionsrättigheter.

Utveckling av gränsöverskridande territoriella sysselsättningspakter.

Gränsöverskridande social integration.

4.   Samarbete om forskning, teknisk utveckling, undervisning, kultur, kommunikationer, hälsovård och civilskydd

Stimulans av samarbete mellan forsknings-, teknik- och utvecklingscentrum på utbildningsområdet (skolutbildning, högre utbildning och universitetsutbildning samt yrkesutbildning), kultur (inbegripet media och sport), kommunikationer, hälsovård och civilskydd genom skapande eller gemensamt utnyttjande av resurser samt institutioner och anläggningar för att främja sysselsättning och höja konkurrenskraften i gränsöverskridande områden.

Förbättrat tillträde för lokalbefolkningen till gränsöverskridande anläggningar och möjligheter på dessa områden.

Investeringar i utbildning och hälsovård som har en lokal och sysselsättningsskapande dimension.

Kulturevenemang (utställningar, festivaler) är endast stödberättigande om de genererar varaktigt samarbete och arbetstillfällen. Som regel kan därför enstaka evenemang inte erhålla stöd. Regelbundet återkommande evenemang kan få stöd endast under igångsättningsfasen. De aspekter som stöds kommer snarare att vara av organisatorisk art än artistisk (produktion, inköp av konstverk, betalning till konstnärer).

De projekt som väljs ut för samfinansiering genom andra gemenskapsfinansiella instrument på dessa områden, såsom ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, Culture 2000, Media II, Sokrates, Leonardo da Vinci, Tempus etc. är inte berättigade till stöd inom ramen för detta initiativ.

5.   Skydd av miljön, energieffektivitet och förnybara energikällor

Skydd av miljön genom förebyggande (inbegripet av naturkatastrofer och tekniska katastrofer), övervakning, återställande av nedsliten miljö, rationellt energiutnyttjande, återvinning och avfallshantering samt skapande eller gemensamt utnyttjande av resurser och infrastruktur (inbegripet rening av avloppsvatten).

Effektiv energiförvaltning, alternativa och förnybara energikällor.

Förvaltning av gränsregionala naturområden, särskilt de som är av gemenskapsintresse, för turiständamål.

6.   Grundläggande infrastruktur av gränsöverskridande betydelse

—   Förbättringar av transporter:

Undanröjande av hinder för allmänna kommunikationer, särskilt mellan städer nära gränser.

Främjande av miljövänliga transportmedel, inbegripet i synnerhet alternativa transportsätt (cykling, promenader) med tillhörande infrastruktur.

Undanröjande av flaskhalsar (även till sjöss).

Förbindelser med transeuropeiska nät. Slutförandet av dessa nät är i sig stödberättigande endast i motiverade fall, och då enbart vid yttre gränser.

—   Förbättringar av annan infrastruktur:

Utveckling och förbättring av gränsöverskridande infrastruktur.

Tillhandahållande av gränsöverskridande system för telekommunikationer samt vatten- och energisystem.

Förbättring av informations- och kommunikationsnät och -tjänster.

Driftkostnader för de åtgärder som beskrivs i punkt 6 är inte stödberättigande.

7.   Samarbete på de rättsliga och administrativa områdena

Förberedande arbete (pilotprojekt, studier) i syfte att minska de problem som de återstående hindren för den inre marknaden utgör inom ramen för ”handlingsplanen för den inre marknaden” (t.ex. konsumentskydd, finansiella tjänster, offentlig upphandling, regionalstöd) eller genom förekomsten av olika rättssystem (t.ex. sociala trygghetssystem, skatter) och administrativa system (t.ex. illegal handel, immigration och asyl, civilskydd, skapande av gränsöverskridande industriområden).

Förbättrad säkerhet vid yttre gränser genom gemensam utbildning av den berörda personalen och bättre ömsesidiga informationssystem.

Projekt som valts ut för samfinansiering genom andra gemenskapsfinansiella instrument på dessa områden, såsom Falcone, Grotius, Odysseus, Oisin, Stop, Robert Schuman-åtgärden och rådets åtgärdsplan av den 3 december 1998, är inte berättigade till stöd inom ramen för detta initiativ.

De offentliga myndigheternas normala administrativa kostnader är inte stödberättigande.

8.   Samarbete mellan medborgare och institutioner

Ökad kommunikation och utvidgat samarbete mellan medborgare, privata organisationer eller frivilligorganisationer samt myndigheter och institutioner i syfte att utveckla de kontakter och den institutionella bas som stödjer gränsöverskridande integration i gränsområden, samt införande av allmän och målinriktad språkutbildning i detta syfte för att främja sysselsättning.

Skapande av fonder med begränsade resurser (mikroprojekt) i syfte att genomföra småskaliga projekt som främjar gränsöverskridande integration av människor (av typen människa till människa). Förvaltningen av dessa fonder kommer att direkt anförtros det gränsöverskridande samarbetsinitiativet (t.ex. Euro-regioner).

Enstaka evenemang kommer endast att vara stödberättigande enligt dessa fonder om de utgör en del av en gemensam strategi för utveckling eller förbättring av integration över gränserna.

8a.   Prioriteringar för grannskapsprogrammet:

Att främja hållbar ekonomisk och social utveckling i gränsområdena.

Att bidra till det gemensamma arbetet med att ta itu med gemensamma utmaningar på sådana områden som miljö, folkhälsa samt förebyggande och bekämpning av organiserad brottslighet.

Att sörja för effektiva och säkra gränser.

Att främja lokal, mellanfolklig verksamhet.

9.   Tekniskt bistånd

Studier och tekniskt stöd för utarbetande av gränsöverskridande strategier.

Tekniskt stöd för att upprätta gränsöverskridande partnerskap genom inrättandet eller utvecklingen av gemensamma strukturer för att genomföra det gränsöverskridande samarbetsprogrammet.

ERUF:s bidrag till tekniskt stöd får uppgå till 100 % och kommer att minskas för att ta hänsyn till det stöd som redan beviljats inom ramen för Interreg I och II.

---

(1)  En europeisk strategi för att främja lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ, kommissionens meddelande KOM(95) 273 (EGT C 265, 12.10.1995, s. 3).

---

BILAGA III

DEL B: STÖDBERÄTTIGADE OMRÅDEN

| Program | Medlemsstater | Stödberättigade områden (inte nödvändigtvis NUTS II-områden) |
| --- | --- | --- |
| VÄSTRA MEDELHAVET | Italien | Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta, Emilia-Romagna |
| Spanien | Andalucia, Murcia, C. Valenciana, Cataluña, Baleares, Aragón, Ceuta, Melilla |
| Frankrike | Languedoc-Roussillon, PACA, Rhône-Alpes, Corse |
| Portugal | Algarve, Alentejo |
| Förenade kungariket | Gibraltar |
| Malta | Hela landet |
| Grekland | Hela landet |
| ALPOMRÅDET | Österrike | Hela landet |
| Tyskland | Oberbayern och Schwaben (i Bayern), Tübingen och Freiburg im Breisgau (i Baden-Württemberg) |
| Frankrike | Rhône-Alpes, PACA, Franche-Comté, Alsace |
| Slovenien | Hela landet |
| Italien | Lombardia, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Valle d'Aosta, Piemonte, Liguria |
| ATLANTOMRÅDET | Irland | Hela landet |
| Förenade kungariket | Cumbria, Lancashire, Greater Manchester, Cheshire, Merseyside, Worcestershire och Warwickshire, Avon, Gloucestershire och Wiltshire, Dorset och Somerset, Cornwall och Devon, Staffordshire, Herefordshire, Shropshire, West Midlands, Clwyd, Dyfed, Gwynedd och Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan och West Glamorgan, Nordirland, Highlands & Islands, sydvästra Skottland |
| Frankrike | Aquitaine, Poitou-Charentes, Pays-de-la-Loire, Bretagne, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Limousin, Centre, Midi-Pyrénées |
| Spanien | Galicia, Asturias, Cádiz, Canarias, Cantabria, Navarra, Pais Vasco, La Rioja, Castilla-Léon, Huelva |
| Portugal | Hela landet |
| SYDVÄSTRA EUROPA | Portugal | Hela landet |
| Spanien | Hela landet |
| Frankrike | Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes |
| Förenade kungariket | Gibraltar |
| NORDVÄSTRA EUROPA | Frankrike | Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire |
| Belgien | Hela landet |
| Nederländerna | Overijssel, Gelderland, Flevoland, Utrecht, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland, Noord-Brabant, Limburg |
| Luxemburg | Hela landet |
| Tyskland | Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg, Schwaben, Unter-, Mittel- och Oberfranken (i Bayern) |
| Förenade kungariket | Hela landet |
| Irland | Hela landet |
| NORDSJÖOMRÅDET | Förenade kungariket | Nordöstra Skottland, östra Skottland, Highlands & Islands (utom Comhairle Nan Eilan och Lochaber, Skye & Lochalsh och Argyll), Tees Valley & Durham, Northumberland och Tyne & Wear, Humberside, North Yorkshire, South Yorkshire, West Yorkshire, Derbyshire & Nottinghamshire, Lincolnshire, Leicestershire, Rutland & Northamptonshire, East Anglia, Essex |
| Nederländerna | Friesland, Groningen, Drenthe, Overijssel, Flevoland, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland |
| Belgien | Antwerpen, Oost-Vlaanderen, West-Vlaanderen |
| Tyskland | Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen |
| Danmark | Hela landet |
| Sverige | Västra Götalands län, Hallands län, Värmlands län, Kronobergs län, Skåne län |
| ÖSTERSJÖOMRÅDET | Danmark | Hela landet |
| Sverige | Hela landet |
| Lettland | Hela landet |
| Litauen | Hela landet |
| Estland | Hela landet |
| Finland | Hela landet |
| Polen | Hela landet |
| Tyskland | Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern, Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Regierungsbezirk Lüneburg (i Niedersachsen) |
| CADSES | Österrike | Hela landet |
| Tyskland | Baden-Württemberg, Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen, Mecklenburg-Vorpommern |
| Italien | Puglia, Molise, Abruzzo, Marche, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Emilia-Romagna, Lombardia, Trentino-Alto Adige, Umbria |
| Tjeckien | Hela landet |
| Ungern | Hela landet |
| Polen | Hela landet |
| Slovakien | Hela landet |
| Slovenien | Hela landet |
| Grekland | Hela landet |
| NORRA RANDOMRÅDET | Finland | Alla mål 1- regioner och angränsande områden i Pohjois-Pohjanmaa, Keski-Suomi och Keski-Pohjanmaa |
| Sverige | Alla mål 1- regioner, angränsande kustområden och Gävleborgs län |
| Förenade kungariket | Skottland, med särskild betoning på Highlands & Islands |
| ARCHIMED | Grekland | Hela landet |
| Italien | Sicilia, Calabria, Basilicata, Puglia, Campania |
| Cypern | Hela landet |
| Malta | Hela landet |
| VÄSTINDIEN | Frankrike | Guyane, Guadeloupe, Martinique |
| AZORERNA–MADEIRA–KANARIEÖARNA | Portugal | Azorerna, Madeira |
| Spanien | Kanarieöarna |
| INDISKA OCEANEN | Frankrike | Réunion |

Program

Medlemsstater

Stödberättigade områden (inte nödvändigtvis NUTS II-områden)

VÄSTRA MEDELHAVET

Italien

Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta, Emilia-Romagna

Spanien

Andalucia, Murcia, C. Valenciana, Cataluña, Baleares, Aragón, Ceuta, Melilla

Frankrike

Languedoc-Roussillon, PACA, Rhône-Alpes, Corse

Portugal

Algarve, Alentejo

Förenade kungariket

Gibraltar

Malta

Hela landet

Grekland

Hela landet

ALPOMRÅDET

Österrike

Hela landet

Tyskland

Oberbayern och Schwaben (i Bayern), Tübingen och Freiburg im Breisgau (i Baden-Württemberg)

Frankrike

Rhône-Alpes, PACA, Franche-Comté, Alsace

Slovenien

Hela landet

Italien

Lombardia, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Valle d'Aosta, Piemonte, Liguria

ATLANTOMRÅDET

Irland

Hela landet

Förenade kungariket

Cumbria, Lancashire, Greater Manchester, Cheshire, Merseyside, Worcestershire och Warwickshire, Avon, Gloucestershire och Wiltshire, Dorset och Somerset, Cornwall och Devon, Staffordshire, Herefordshire, Shropshire, West Midlands, Clwyd, Dyfed, Gwynedd och Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan och West Glamorgan, Nordirland, Highlands & Islands, sydvästra Skottland

Frankrike

Aquitaine, Poitou-Charentes, Pays-de-la-Loire, Bretagne, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Limousin, Centre, Midi-Pyrénées

Spanien

Galicia, Asturias, Cádiz, Canarias, Cantabria, Navarra, Pais Vasco, La Rioja, Castilla-Léon, Huelva

Portugal

Hela landet

SYDVÄSTRA EUROPA

Portugal

Hela landet

Spanien

Hela landet

Frankrike

Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes

Förenade kungariket

Gibraltar

NORDVÄSTRA EUROPA

Frankrike

Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire

Belgien

Hela landet

Nederländerna

Overijssel, Gelderland, Flevoland, Utrecht, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland, Noord-Brabant, Limburg

Luxemburg

Hela landet

Tyskland

Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg, Schwaben, Unter-, Mittel- och Oberfranken (i Bayern)

Förenade kungariket

Hela landet

Irland

Hela landet

NORDSJÖOMRÅDET

Förenade kungariket

Nordöstra Skottland, östra Skottland, Highlands & Islands (utom Comhairle Nan Eilan och Lochaber, Skye & Lochalsh och Argyll), Tees Valley & Durham, Northumberland och Tyne & Wear, Humberside, North Yorkshire, South Yorkshire, West Yorkshire, Derbyshire & Nottinghamshire, Lincolnshire, Leicestershire, Rutland & Northamptonshire, East Anglia, Essex

Nederländerna

Friesland, Groningen, Drenthe, Overijssel, Flevoland, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland

Belgien

Antwerpen, Oost-Vlaanderen, West-Vlaanderen

Tyskland

Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen

Danmark

Hela landet

Sverige

Västra Götalands län, Hallands län, Värmlands län, Kronobergs län, Skåne län

ÖSTERSJÖOMRÅDET

Danmark

Hela landet

Sverige

Hela landet

Lettland

Hela landet

Litauen

Hela landet

Estland

Hela landet

Finland

Hela landet

Polen

Hela landet

Tyskland

Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern, Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Regierungsbezirk Lüneburg (i Niedersachsen)

CADSES

Österrike

Hela landet

Tyskland

Baden-Württemberg, Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen, Mecklenburg-Vorpommern

Italien

Puglia, Molise, Abruzzo, Marche, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Emilia-Romagna, Lombardia, Trentino-Alto Adige, Umbria

Tjeckien

Hela landet

Ungern

Hela landet

Polen

Hela landet

Slovakien

Hela landet

Slovenien

Hela landet

Grekland

Hela landet

NORRA RANDOMRÅDET

Finland

Alla mål 1- regioner och angränsande områden i Pohjois-Pohjanmaa, Keski-Suomi och Keski-Pohjanmaa

Sverige

Alla mål 1- regioner, angränsande kustområden och Gävleborgs län

Förenade kungariket

Skottland, med särskild betoning på Highlands & Islands

ARCHIMED

Grekland

Hela landet

Italien

Sicilia, Calabria, Basilicata, Puglia, Campania

Cypern

Hela landet

Malta

Hela landet

VÄSTINDIEN

Frankrike

Guyane, Guadeloupe, Martinique

AZORERNA–MADEIRA–KANARIEÖARNA

Portugal

Azorerna, Madeira

Spanien

Kanarieöarna

INDISKA OCEANEN

Frankrike

Réunion

---

BILAGA IV

DEL B: PRIORITERINGAR OCH ÅTGÄRDER

Såsom anges i den allmänna förordningen måste alla åtgärder som medfinansieras genom strukturfonderna överensstämma med gemenskapslagstiftningen och gemenskapspolitiken i övrigt, inbegripet med konkurrensreglerna.

I samband med främjandet av en harmonisk, balanserad och hållbar utveckling skall åtgärderna i denna del bidra till ekonomisk och social integration och till utvecklingen av de berörda samarbetsområdena.

1.   Strategier för regional utvecklingsplanering, inbegripet samarbete mellan städer och mellan landsbygdsområden och stadsområden i syfte att främja en polycentrisk och hållbar utveckling

| — | Utarbetande av planer för regional utveckling av det transnationella området. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av planer för regional utveckling av det transnationella området.

| — | En bedömning av de effekter politiken och projekten får på områden som deltar i ett transnationellt samarbete. |
| --- | --- |

—

En bedömning av de effekter politiken och projekten får på områden som deltar i ett transnationellt samarbete.

| — | Utveckling av samarbetet mellan storstadsområden och s.k. gateway cities (ankomststäder) i syfte att utveckla större områden med global ekonomisk integration, särskilt i gemenskapens randområden. |
| --- | --- |

—

Utveckling av samarbetet mellan storstadsområden och s.k. gateway cities (ankomststäder) i syfte att utveckla större områden med global ekonomisk integration, särskilt i gemenskapens randområden.

| — | Utveckling av strategiska allianser och uppbyggnad av nät mellan små och medelstora städer, inbegripet åtgärder för att förstärka mindre städers roll när det gäller att utveckla landsbygdsregioner. |
| --- | --- |

—

Utveckling av strategiska allianser och uppbyggnad av nät mellan små och medelstora städer, inbegripet åtgärder för att förstärka mindre städers roll när det gäller att utveckla landsbygdsregioner.

| — | Samarbete i forsknings- och utvecklingsfrågor och tillträde till innovation, särskilt när det gäller nät i städer. |
| --- | --- |

—

Samarbete i forsknings- och utvecklingsfrågor och tillträde till innovation, särskilt när det gäller nät i städer.

| — | Åtgärder för att medvetandegöra allmänheten om långsiktig utvecklingsplanering och för att främja planerings- och forskningsinstitutioners arbete i nät för att utveckla gemensam observation och övervakning. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att medvetandegöra allmänheten om långsiktig utvecklingsplanering och för att främja planerings- och forskningsinstitutioners arbete i nät för att utveckla gemensam observation och övervakning.

2.   Utveckling av effektiva och hållbara transportsystem och förbättrat tillträde till informationssamhället

| — | Förbättrat tillträde till nationella och transnationella transportnät och transportknutar, särskilt genom förbindelser till sekundära nät. Anläggningar av motorvägar och huvudvägar är uteslutna. |
| --- | --- |

—

Förbättrat tillträde till nationella och transnationella transportnät och transportknutar, särskilt genom förbindelser till sekundära nät. Anläggningar av motorvägar och huvudvägar är uteslutna.

| — | Främjande av multimodala transporter och en förskjutning till miljövänligare transportsätt, särskilt till sjöss, på inre vattenvägar och på järnväg liksom icke-motoriserade transportsätt. |
| --- | --- |

—

Främjande av multimodala transporter och en förskjutning till miljövänligare transportsätt, särskilt till sjöss, på inre vattenvägar och på järnväg liksom icke-motoriserade transportsätt.

| — | Understödjande av användningen av informations- och kommunikationsteknik för att utveckla arbete i nät och ”virtuella” grupperingar, särskilt för att stödja gemensamma företags- och marknadsföringsstrategier och i syfte att ge de små och medelstora företagen bättre tillträde till innovation, särskilt teknisk innovation. |
| --- | --- |

—

Understödjande av användningen av informations- och kommunikationsteknik för att utveckla arbete i nät och ”virtuella” grupperingar, särskilt för att stödja gemensamma företags- och marknadsföringsstrategier och i syfte att ge de små och medelstora företagen bättre tillträde till innovation, särskilt teknisk innovation.

| — | Främjande av utnyttjandet av informations- och kommunikationsteknik för att förbättra offentliga tjänster, inbegripet överföring av know-how och teknik mellan lokala myndigheter och utveckling av tillämpningar av allmänt intresse (utbildning, hälsovård etc.). |
| --- | --- |

—

Främjande av utnyttjandet av informations- och kommunikationsteknik för att förbättra offentliga tjänster, inbegripet överföring av know-how och teknik mellan lokala myndigheter och utveckling av tillämpningar av allmänt intresse (utbildning, hälsovård etc.).

| — | Utveckling av telematiktjänster och telematiktillämpningar baserad på de möjligheter som informationssamhället erbjuder för att överbrygga avstånd och främja tillträde till kunskap och nyskapande, särskilt inom sektorer som elektronisk handel, utbildning, forskning och distansarbete. |
| --- | --- |

—

Utveckling av telematiktjänster och telematiktillämpningar baserad på de möjligheter som informationssamhället erbjuder för att överbrygga avstånd och främja tillträde till kunskap och nyskapande, särskilt inom sektorer som elektronisk handel, utbildning, forskning och distansarbete.

3.   Skydd av miljön och god förvaltning av kulturarv och naturresurser, särskilt vatten

| — | Bidrag till ytterligare utveckling av ett europeiskt ekologiskt nät (Natura 2000) som förbinder skyddade platser av regional, nationell och transnationell betydelse samt av gemenskapsbetydelse. |
| --- | --- |

—

Bidrag till ytterligare utveckling av ett europeiskt ekologiskt nät (Natura 2000) som förbinder skyddade platser av regional, nationell och transnationell betydelse samt av gemenskapsbetydelse.

| — | Kreativt återställande av kulturlandskap som skadats av mänsklig verksamhet, inbegripet områden som hotas eller försämrats av jordbruksnedläggning, inom ramen för integrerade strategier för regional utvecklingsplanering. |
| --- | --- |

—

Kreativt återställande av kulturlandskap som skadats av mänsklig verksamhet, inbegripet områden som hotas eller försämrats av jordbruksnedläggning, inom ramen för integrerade strategier för regional utvecklingsplanering.

| — | Innovativt främjande av natur- och kulturtillgångar i landsbygdsområden som en möjlighet att främja utveckling av hållbar turism, särskilt i glest befolkade områden. |
| --- | --- |

—

Innovativt främjande av natur- och kulturtillgångar i landsbygdsområden som en möjlighet att främja utveckling av hållbar turism, särskilt i glest befolkade områden.

| — | Främjande av samarbete för skydd och kreativ utveckling av kulturarvet. |
| --- | --- |

—

Främjande av samarbete för skydd och kreativ utveckling av kulturarvet.

| — | Upprättande och genomförande av gemensamma strategier och åtgärder för riskhantering i områden som är i farozonen för att råka ut för naturkatastrofer. |
| --- | --- |

—

Upprättande och genomförande av gemensamma strategier och åtgärder för riskhantering i områden som är i farozonen för att råka ut för naturkatastrofer.

| — | Utarbetande och genomförande av integrerade strategier och åtgärder för förebyggande av översvämningar i transnationella flodbäcken. |
| --- | --- |

—

Utarbetande och genomförande av integrerade strategier och åtgärder för förebyggande av översvämningar i transnationella flodbäcken.

| — | Utarbetande och genomförande av integrerade strategier och åtgärder som hänför sig till det transnationella samarbetsområdet för förebyggande av torka. |
| --- | --- |

—

Utarbetande och genomförande av integrerade strategier och åtgärder som hänför sig till det transnationella samarbetsområdet för förebyggande av torka.

| — | Gemensam förvaltning av kustfarvatten. |
| --- | --- |

—

Gemensam förvaltning av kustfarvatten.

| — | Främjande av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

—

Främjande av förnybara energikällor.

4.   Särskilda prioriteringar

| — | Främjande av integrerat samarbete i havs- och öområden. Samarbetet kan även innefatta bilaterala samarbetsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Främjande av integrerat samarbete i havs- och öområden. Samarbetet kan även innefatta bilaterala samarbetsåtgärder.

| — | Främjande av integrerat samarbete i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

—

Främjande av integrerat samarbete i de yttersta randområdena.

| — | Prioriteringar för grannskapsprogrammet:






  — | Att främja en hållbar ekonomisk och social utveckling i gränsområdena. |
| --- | --- | --- |

—

Prioriteringar för grannskapsprogrammet:

—

Att främja en hållbar ekonomisk och social utveckling i gränsområdena.

| — | Att bidra till det gemensamma arbetet med att ta itu med gemensamma utmaningar på områdena miljö, folkhälsa och förebyggande och bekämpning av organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

—

Att bidra till det gemensamma arbetet med att ta itu med gemensamma utmaningar på områdena miljö, folkhälsa och förebyggande och bekämpning av organiserad brottslighet.

| — | Att sörja för effektiva och säkra gränser. |
| --- | --- |

—

Att sörja för effektiva och säkra gränser.

| — | Att främja lokal, mellanfolklig verksamhet. |
| --- | --- |

—

Att främja lokal, mellanfolklig verksamhet.

5.   Tekniskt bistånd

Tekniskt bistånd för inrättandet av transnationella partnerskap genom upprättande eller utveckling av gemensamma strukturer för genomförande av det transnationella samarbetsprogrammet.

ALLMÄNNA FÖRKLARINGAR

Enligt meddelandet av den 28 april 2000 (bifogat detta dokument för fullständighetens skull)

Kommissionens förklaring om de italienska regionerna och regionerna i tredjeländerna i det adriatiska området

När det finns politiska förutsättningar för att främja ett Interreg III-samarbete mellan de italienska regionerna och tredjelands regioner i det adriatiska området kommer kommissionen att undersöka hur detta på bästa sätt kan samordnas med andra samarbetsinstrument.

Kommissionens förklaring om det särskilda åtagande som gjordes av Europeiska rådet i Berlin

Kommissionen står fast vid att alla de särskilda åtaganden som Europeiska rådet gjorde i Berlin beträffande gemenskapsinitiativen för Österrike och Nederländerna kommer att hållas, i synnerhet inom ramen för Interreg III.

Kommissionens förklaring om samarbete mellan Interreg III och länderna på Balkan

När det finns politiska förutsättningar för att främja ett Interreg III-samarbete mellan de mest berörda medlemsstaterna, dvs. Österrike, Grekland och Italien, och tredjeländerna på Balkan kommer kommissionen att undersöka hur detta på bästa sätt kan samordnas med andra samarbetsinstrument.

FÖRKLARINGAR OM DEL A

Kommissionens förklaring med avseende på Belfast

Kommissionen välkomnar de positiva resultat som uppnåtts dels genom det särskilda programmet för fred och försoning i Nordirland och i angränsande grevskap i Irland, dels genom Interreg II A-programmet för samarbete mellan Nordirland och Irland.

För att i framtiden kunna bygga vidare på de resultat som uppnåtts genom dessa båda program anser kommissionen att Belfast (såväl Outer Belfast som Belfast på Nuts III-nivå) bör delta i det nya Interreg III-programmet under del A för perioden 2000–2006. Detta kan ske enligt regeln om en flexibilitet på 20 % för angränsande områden (punkt 10 i riktlinjerna för Interreg III).

Kommissionens förklaring med avseende på tillämpningen av Interreg III del A i Belgien

För att samarbetet i de gränsöverskridande programmen med Nederländerna, Tyskland, Luxemburg och Frankrike skall kunna ge goda resultat anser kommissionen att ett deltagande av arrondissementen Hasselt, Huy, Waremme och Marche-en-Famenne bör prioriteras i det nya Interreg III-programmet under del A för perioden 2000–2006. Detta kan ske enligt regeln om en flexibilitet på 20 % för angränsande områden (punkt 10 i riktlinjerna för Interreg III). Hänsyn skall särskilt tas till att det måste finnas en konsekvent linje i projekten under berörda program.

FÖRKLARINGAR OM DEL B

Kommissionens förklaring om samarbete i området vid Barents hav

Inom ramen för det framtida Interreg III B-programmet för transnationellt samarbete i Östersjöområdet noterar kommissionen särskilt den begäran som framfördes av Sverige och Finland om att prioritera ett ytterligare samarbete mellan dessa båda medlemsstater och dess grannländer (Norge och Ryssland) i området vid Barents hav.

Kommissionens förklaring om samarbete i södra Östersjöområdet

Kommissionen anser att det samarbete som för närvarande får stöd enligt artikel 10-projektet Swebaltcop bör fortsätta under det nya gemenskapsinitiativet Interreg III. Med tanke på den typ av samarbete som det är fråga om bör verksamheten i framtiden organiseras inom Östersjöprogrammet under del B. Om det skulle uppstå samordningsproblem mellan Interreg III och Phare är kommissionen redo att undersöka andra möjligheter för att uppmuntra detta samarbete.

FÖRKLARINGAR OM KAPITEL VII

Kommissionens förklaring om genomförandet av kapitel VII

De tidsfrister för automatiskt återtagande av medel som föreskrivs i artikel 31.2 andra stycket i den allmänna förordningen kan förlängas. Detta får medges efter en granskning från fall till fall och för att kunna ta hänsyn till förseningar som uppstått på grund av externa finansieringsorgans rutiner för sitt beslutsfattande.

Kommissionens förklaring om Interreg III och Tacis

Kommissionen är medveten om den nordliga dimensionens betydelse och om de nuvarande svårigheterna att beakta denna inom ramen för samarbetet mellan gemenskapsinitiativet Interreg III och Tacis. Det är kommissionens avsikt att få till stånd en effektiv samordning och en konsekvent linje i Interreg III-programmen och Tacis-stödet. Detta kan t.ex. åstadkommas genom operativa riktlinjer som skapar bättre förutsättningar för samarbetet utan att för den skull påverka de politiska kopplingar som eventuellt kan finnas till genomförandet av Tacis.

Kommissionens förklaring om Interreg III och Meda

Kommissionen är medveten om Medelhavsdimensionens betydelse och om de nuvarande svårigheterna att beakta denna inom ramen för samarbetet mellan gemenskapsinitiativet Interreg III och Meda. Det är kommissionens avsikt att få till stånd en effektiv samordning och en konsekvent linje i Interreg III-programmen och Meda-stödet. Detta kan t.ex. åstadkommas genom operativa riktlinjer som skapar bättre förutsättningar för samarbetet.

Kommissionens förklaring om ESPON

Under förutsättning att de 15 medlemsstaterna är beredda att gemensamt lägga fram ett förslag till nätverkssamarbete mellan de olika organen för regional utvecklingsplanering (ESPON, European Spatial Planning Observatory Network), inbegripet en finansieringsmekanism i förbindelse med övervakning och analys av de regionala utvecklingstendenserna i Europa, är kommissionen beredd att samfinansiera detta samarbete med medel från den budgetpost (nätverk) som avses i punkt 53 i riktlinjerna för Interreg III.

---

(DENNA BILAGA ERSÄTTER BILAGA A TILL MEDDELANDET OM INTERREGIONALT SAMARBETE)

BILAGA A

PROGRAMOMRÅDEN

| Program | Medlemsstater | Stödberättigade områden |
| --- | --- | --- |
| SÖDRA EUROPA | Italien | Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta |
| Grekland | Dytiki Ellada, Peloponnisos,Voreio Aigaio, Notio Aigaio, Kriti, Ionia Nisia, Sterea Ellada, Attiki |
| Portugal | Hela landet |
| Spanien | Hela landet |
| Frankrike | Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes, PACA, Rhône-Alpes, Corse, Guyane, Guadeloupe, Martinique, Réunion |
| Förenade kungariket | Gibraltar |
| Cypern | Hela landet |
| Malta | Hela landet |
| VÄSTRA EUROPA | Frankrike | Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire |
| Belgien | Hela landet |
| Nederländerna | Hela landet |
| Luxemburg | Hela landet |
| Tyskland | Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg |
| Förenade kungariket | Hela landet (utom Gibraltar) |
| Irland | Hela landet |
| NORRA EUROPA | Danmark | Hela landet |
| Tyskland | Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Mecklenburg-Vorpommern |
| Sverige | Hela landet |
| Finland | Hela landet |
| Estland | Hela landet |
| Lettland | Hela landet |
| Litauen | Hela landet |
| Polen | Zachodniopomorskie, Pomorskie, Warminsko-Mazurskie, Podlaskie, Kujawo-Pomorskie |
| ÖSTRA EUROPA | Österrike | Hela landet |
| Tyskland | Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen |
| Italien | Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Emilia-Romagna, Puglia, Molise, Abruzzo, Marche |
| Grekland | Anatoliki Makedonia, Thraki, Kentriki Makedonia, Dytiki Makedonia, Thessalia, Ipeiros |
| Tjeckien | Hela landet |
| Ungern | Hela landet |
| Slovakien | Hela landet |
| Slovenien | Hela landet |
| Polen | Dolnośląskie, Lubelskie, Lubuskie, Lodzkie, Małopolskie, Mazowieckie, Opolskie, Podkarpackie, Slaskie, Świętokrzyskie, Wielkopolskie |

Program

Medlemsstater

Stödberättigade områden

SÖDRA EUROPA

Italien

Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta

Grekland

Dytiki Ellada, Peloponnisos,Voreio Aigaio, Notio Aigaio, Kriti, Ionia Nisia, Sterea Ellada, Attiki

Portugal

Hela landet

Spanien

Hela landet

Frankrike

Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes, PACA, Rhône-Alpes, Corse, Guyane, Guadeloupe, Martinique, Réunion

Förenade kungariket

Gibraltar

Cypern

Hela landet

Malta

Hela landet

VÄSTRA EUROPA

Frankrike

Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire

Belgien

Hela landet

Nederländerna

Hela landet

Luxemburg

Hela landet

Tyskland

Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg

Förenade kungariket

Hela landet (utom Gibraltar)

Irland

Hela landet

NORRA EUROPA

Danmark

Hela landet

Tyskland

Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Mecklenburg-Vorpommern

Sverige

Hela landet

Finland

Hela landet

Estland

Hela landet

Lettland

Hela landet

Litauen

Hela landet

Polen

Zachodniopomorskie, Pomorskie, Warminsko-Mazurskie, Podlaskie, Kujawo-Pomorskie

ÖSTRA EUROPA

Österrike

Hela landet

Tyskland

Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen

Italien

Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Emilia-Romagna, Puglia, Molise, Abruzzo, Marche

Grekland

Anatoliki Makedonia, Thraki, Kentriki Makedonia, Dytiki Makedonia, Thessalia, Ipeiros

Tjeckien

Hela landet

Ungern

Hela landet

Slovakien

Hela landet

Slovenien

Hela landet

Polen

Dolnośląskie, Lubelskie, Lubuskie, Lodzkie, Małopolskie, Mazowieckie, Opolskie, Podkarpackie, Slaskie, Świętokrzyskie, Wielkopolskie

---