# Eiropas Savienības C 226/2004

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 226 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 47. sējums2004. gada 10. septembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 226

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

47. sējums2004. gada 10. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Komisija |
| 2004/C 226/1 | Eiro maiņas kurss | 1 |
| 2004/C 226/2 | Komisijas paziņojums dalībvalstīm (2004. gada 2. septembris), kas nosaka pamatnostādnes Kopienas iniciatīvai, kas attiecas uz sadarbību Eiropas robežās, kas ir paredzēta, lai veicinātu saskaņotu un līdzsvarotu Eiropas teritorijas attīstību — INTERREG III | 2 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Komisija

2004/C 226/1

Eiro maiņas kurss

1

2004/C 226/2

Komisijas paziņojums dalībvalstīm (2004. gada 2. septembris), kas nosaka pamatnostādnes Kopienas iniciatīvai, kas attiecas uz sadarbību Eiropas robežās, kas ir paredzēta, lai veicinātu saskaņotu un līdzsvarotu Eiropas teritorijas attīstību — INTERREG III

2

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Komisija

| 10.9.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/1

---

Eiro maiņas kurss (1)

2004. gada 9. septembris

(2004/C 226/01)

1 eiro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2191 |
| JPY | Japānas jēna | 133,71 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4359 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,6828 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1171 |
| CHF | Šveices franks | 1,5384 |
| ISK | Islandes krona | 87,99 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,3055 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9559 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,577 |
| CZK | Čehijas krona | 31,705 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 249,59 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6599 |
| MTL | Maltas lira | 0,4279 |
| PLN | Polijas zlots | 4,388 |
| ROL | Rumānijas leja | 41 196 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 240,01 |
| SKK | Slovakijas krona | 40,13 |
| TRL | Turcijas lira | 1 816 700 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,7607 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5705 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,5081 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8616 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0704 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 395,93 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 8,1219 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2191

JPY

Japānas jēna

133,71

DKK

Dānijas krona

7,4359

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,6828

SEK

Zviedrijas krona

9,1171

CHF

Šveices franks

1,5384

ISK

Islandes krona

87,99

NOK

Norvēģijas krona

8,3055

BGN

Bulgārijas leva

1,9559

CYP

Kipras mārciņa

0,577

CZK

Čehijas krona

31,705

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

249,59

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6599

MTL

Maltas lira

0,4279

PLN

Polijas zlots

4,388

ROL

Rumānijas leja

41 196

SIT

Slovēnijas tolērs

240,01

SKK

Slovakijas krona

40,13

TRL

Turcijas lira

1 816 700

AUD

Austrālijas dolārs

1,7607

CAD

Kanādas dolārs

1,5705

HKD

Hongkongas dolārs

9,5081

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8616

SGD

Singapūras dolārs

2,0704

KRW

Dienvidkorejas vons

1 395,93

ZAR

Dienvidāfrikas rands

8,1219

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 10.9.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/2

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS DALĪBVALSTĪM

(2004. gada 2. septembris),

kas nosaka pamatnostādnes Kopienas iniciatīvai, kas attiecas uz sadarbību Eiropas robežās, kas ir paredzēta, lai veicinātu saskaņotu un līdzsvarotu Eiropas teritorijas attīstību

INTERREG III

(2004/C 226/02)

| 1. | 2000. gada 28. aprīlī Eiropas Kopienu Komisija nolēma izveidot Kopienas iniciatīvu, kas attiecas uz sadarbību Eiropas robežās (turpmāk tekstā – “INTERREG III”), kā izklāstīts Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1260/1999 20. pantā, kas nosaka pamatnoteikumus par Struktūrfondiem (1), turpmāk tekstā – “Vispārējā regula”. Metode, kā īstenot sadarbības pasākumus saskaņā ar starpreģionu līniju, tika izklāstīsta 2001. gada 7. maija Komisijas paziņojumā dalībvalstīm “Starpreģionu sadarbība” INTERREG III Kopienas iniciatīvas (2001/C 141/02) (2) C līnija (turpmāk tekstā – “Paziņojums par starpreģionu sadarbību”). Pamatnostādnes tika grozītas ar Komisijas 2001. gada 23. augusta Paziņojumu (3). Pašreizējās apvienotās pamatnostādnes aizstāj 2000. gada 28. aprīlī pieņemtās pamatnostādnes, šādi grozītas ar 2001. gada 23. augusta Paziņojumu. Šā paziņojuma A pielikums aizstāj Starpreģionu sadarbības paziņojuma A pielikumu. |
| --- | --- |

1.

2000. gada 28. aprīlī Eiropas Kopienu Komisija nolēma izveidot Kopienas iniciatīvu, kas attiecas uz sadarbību Eiropas robežās (turpmāk tekstā – “INTERREG III”), kā izklāstīts Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1260/1999 20. pantā, kas nosaka pamatnoteikumus par Struktūrfondiem (1), turpmāk tekstā – “Vispārējā regula”. Metode, kā īstenot sadarbības pasākumus saskaņā ar starpreģionu līniju, tika izklāstīsta 2001. gada 7. maija Komisijas paziņojumā dalībvalstīm “Starpreģionu sadarbība” INTERREG III Kopienas iniciatīvas (2001/C 141/02) (2) C līnija (turpmāk tekstā – “Paziņojums par starpreģionu sadarbību”). Pamatnostādnes tika grozītas ar Komisijas 2001. gada 23. augusta Paziņojumu (3). Pašreizējās apvienotās pamatnostādnes aizstāj 2000. gada 28. aprīlī pieņemtās pamatnostādnes, šādi grozītas ar 2001. gada 23. augusta Paziņojumu. Šā paziņojuma A pielikums aizstāj Starpreģionu sadarbības paziņojuma A pielikumu.

| 2. | Saskaņā ar INTERREG III Kopienas finansējums ir pieejams pasākumiem un jomām, kas ir saistītas ar pamatnostādnēm, kas noteiktas šajā paziņojumā un kas ir iekļautas Kopienas iniciatīvu programmās, kuras iesniedz iestādes, kuras nozīmē dalībvalstis un apstiprina Komisija. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar INTERREG III Kopienas finansējums ir pieejams pasākumiem un jomām, kas ir saistītas ar pamatnostādnēm, kas noteiktas šajā paziņojumā un kas ir iekļautas Kopienas iniciatīvu programmās, kuras iesniedz iestādes, kuras nozīmē dalībvalstis un apstiprina Komisija.

I.   VISPĀRĒJIE UZDEVUMI UN PRINCIPI

| 3. | INTERREG iniciatīvu vispārējais mērķis ir bijis un ir panākt to, ka valstu robežas nevar būt par šķērsli Eiropas teritorijas līdzsvarotai attīstībai un integrācijai. Robežas zonas nošķiršanu var aplūkot no divām pusēm, no vienas puses, robežu esamība nošķir robežkopienas vienu no otras ekonomiski, sociāli un kultūras jomā un kavē saskaņotu ekosistēmu pārvaldi; no otras puses, robežas ļoti bieži tiek atstātas bez uzraudzības saskaņā ar valsts politiku, kā rezultātā to ekonomikām ir tendence kļūt perifērām valsts robežās. Vienotais tirgus un EMU ir spēcīgi katalizatori, lai mainītu šo situāciju. Tomēr iespēja viscaur Kopienā stiprināt robežu zonu sadarbību ar savstarpēju izdevīgumu ir liela. Sakarā ar Kopienas paplašināšanos šī iespēja ir vēl lielāka, jo palielinās iekšējo robežu skaits un pakāpeniski Kopienas ārējās robežas tiek virzītas austrumu virzienā. |
| --- | --- |

3.

INTERREG iniciatīvu vispārējais mērķis ir bijis un ir panākt to, ka valstu robežas nevar būt par šķērsli Eiropas teritorijas līdzsvarotai attīstībai un integrācijai. Robežas zonas nošķiršanu var aplūkot no divām pusēm, no vienas puses, robežu esamība nošķir robežkopienas vienu no otras ekonomiski, sociāli un kultūras jomā un kavē saskaņotu ekosistēmu pārvaldi; no otras puses, robežas ļoti bieži tiek atstātas bez uzraudzības saskaņā ar valsts politiku, kā rezultātā to ekonomikām ir tendence kļūt perifērām valsts robežās. Vienotais tirgus un EMU ir spēcīgi katalizatori, lai mainītu šo situāciju. Tomēr iespēja viscaur Kopienā stiprināt robežu zonu sadarbību ar savstarpēju izdevīgumu ir liela. Sakarā ar Kopienas paplašināšanos šī iespēja ir vēl lielāka, jo palielinās iekšējo robežu skaits un pakāpeniski Kopienas ārējās robežas tiek virzītas austrumu virzienā.

| 4. | 1994.–1999. programmu perioda laikā INTERREG II turpināja un paplašināja INTERREG un REGEN iepriekšējā perioda iespējas. Tās īstenoja trīs noteiktu iedaļu ietvaros: pārrobežu sadarbība (2 600 miljoni EUR), starptautiskie enerģijas tīkli (550 miljoni EUR) un kopīga rīcība, lai likvidētu plūdu un sausuma problēmas un attīstītu telpisko plānošanu ģeogrāfisko apgabalu lielajiem grupējumiem viscaur Kopienā, Centrāleiropā un Austrumeiropā un Vidusjūras reģionā (413 miljoni EUR). Turklāt starpreģionu sadarbība Kopienas ietvaros par “vieglajiem jautājumiem”, kas saistīti ar reģionālo attīstību, tika atbalstīta kā daļa no Eiropas Reģionālā attīstības fonda (ERAF) novatoriskajiem pasākumiem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4254/88 10. pantu, kas nosaka noteikumus Regulas (EEK) Nr. 2052/88 ieviešanai, attiecībā uz Eiropas Reģionālo attīstības fondu (4) (200 miljoni EUR laika posmam no 1994. līdz 1999. gadam).
  INTERREG finansējums galvenokārt tika piešķirts, lai veicinātu kopējo reakciju uz MVU attīstību, izglītību, apmācību un kultūras apmaiņu, veselības problēmām pierobežas rajonos, vides aizsardzību un uzlabošanu, RTD, enerģijas tīkliem, transportu un telekomunikācijām (kas ir galvenās intervences 1. mērķa reģionos), kā arī kopējām pārvaldes sistēmām un pārrobežu un starpvalstu organizācijām. |
| --- | --- |

4.

1994.–1999. programmu perioda laikā INTERREG II turpināja un paplašināja INTERREG un REGEN iepriekšējā perioda iespējas. Tās īstenoja trīs noteiktu iedaļu ietvaros: pārrobežu sadarbība (2 600 miljoni EUR), starptautiskie enerģijas tīkli (550 miljoni EUR) un kopīga rīcība, lai likvidētu plūdu un sausuma problēmas un attīstītu telpisko plānošanu ģeogrāfisko apgabalu lielajiem grupējumiem viscaur Kopienā, Centrāleiropā un Austrumeiropā un Vidusjūras reģionā (413 miljoni EUR). Turklāt starpreģionu sadarbība Kopienas ietvaros par “vieglajiem jautājumiem”, kas saistīti ar reģionālo attīstību, tika atbalstīta kā daļa no Eiropas Reģionālā attīstības fonda (ERAF) novatoriskajiem pasākumiem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4254/88 10. pantu, kas nosaka noteikumus Regulas (EEK) Nr. 2052/88 ieviešanai, attiecībā uz Eiropas Reģionālo attīstības fondu (4) (200 miljoni EUR laika posmam no 1994. līdz 1999. gadam).

INTERREG finansējums galvenokārt tika piešķirts, lai veicinātu kopējo reakciju uz MVU attīstību, izglītību, apmācību un kultūras apmaiņu, veselības problēmām pierobežas rajonos, vides aizsardzību un uzlabošanu, RTD, enerģijas tīkliem, transportu un telekomunikācijām (kas ir galvenās intervences 1. mērķa reģionos), kā arī kopējām pārvaldes sistēmām un pārrobežu un starpvalstu organizācijām.

| 5. | Šī pieredze rāda, ka daudzos gadījumos ir veikti nozīmīgi soļi pretim kopīgām starpvalstu programmām un šo programmu pārvaldei. Tomēr ciešā sadarbība, kas notiek, piemēram, “Euroregions”, vēl joprojām ir vairāk nekā izņēmums, nevis norma. Turpretim liela daļa attīstības pasākumu ir notikuši robežas zonās, kā rezultātā šīs zonas ir guvušas labumu no šiem pasākumiem, kopumā ir bijis daudz grūtāk kopīgi ieviest īstus pārrobežu pasākumus. Dažos gadījumos tas ir novedis pie aplamiem rezultātiem, piemēram, paralēli projekti katrā robežas pusē. Jebkurā gadījumā tas nav ļāvis robežas zonām un dalībvalstīm iegūt visus sadarbības labumus.
  INTERREG II C pieļāva dažu piemēru pārņemšanu, kas attiecas uz sadarbību lielākās starptautiskajās teritorijās, iesaistot valsts, reģionālās un vietējās iestādes, ar mērķi sasniegt augstāku šo teritoriju teritoriālās integrācijas pakāpi. Tomēr sadarbības pakāpe bija mainīga.
  Ar iekšējām robežām un sadarbību ar trešām valstīm ir bijušas papildu problēmas, kas galvenokārt rodas dēļ vājas pārvaldes struktūras šajās valstīs, kā arī dēļ grūtībām koordinēt Kopienas iekšējās politikas instrumentus, piemēram, PHARE, TACIS, CARDS un MEDA ar INTERREG programmas, jo pastāv atšķirības finansiālajos un operatīvajos noteikumos.
  Visbeidzot, starpreģionu sadarbība ir attīstīta saistībā ar vairākiem tematiem. Lai kā, finansēšanas sistēmai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4254/88 10. pantu bija nepilnība, centralizējot projektu pārvaldi tieši Komisijas rokās un nošķirot šīs pūles no pārrobežu un starptautiskajiem pasākumiem saistībā ar INTERREG. |
| --- | --- |

5.

Šī pieredze rāda, ka daudzos gadījumos ir veikti nozīmīgi soļi pretim kopīgām starpvalstu programmām un šo programmu pārvaldei. Tomēr ciešā sadarbība, kas notiek, piemēram, “Euroregions”, vēl joprojām ir vairāk nekā izņēmums, nevis norma. Turpretim liela daļa attīstības pasākumu ir notikuši robežas zonās, kā rezultātā šīs zonas ir guvušas labumu no šiem pasākumiem, kopumā ir bijis daudz grūtāk kopīgi ieviest īstus pārrobežu pasākumus. Dažos gadījumos tas ir novedis pie aplamiem rezultātiem, piemēram, paralēli projekti katrā robežas pusē. Jebkurā gadījumā tas nav ļāvis robežas zonām un dalībvalstīm iegūt visus sadarbības labumus.

INTERREG II C pieļāva dažu piemēru pārņemšanu, kas attiecas uz sadarbību lielākās starptautiskajās teritorijās, iesaistot valsts, reģionālās un vietējās iestādes, ar mērķi sasniegt augstāku šo teritoriju teritoriālās integrācijas pakāpi. Tomēr sadarbības pakāpe bija mainīga.

Ar iekšējām robežām un sadarbību ar trešām valstīm ir bijušas papildu problēmas, kas galvenokārt rodas dēļ vājas pārvaldes struktūras šajās valstīs, kā arī dēļ grūtībām koordinēt Kopienas iekšējās politikas instrumentus, piemēram, PHARE, TACIS, CARDS un MEDA ar INTERREG programmas, jo pastāv atšķirības finansiālajos un operatīvajos noteikumos.

Visbeidzot, starpreģionu sadarbība ir attīstīta saistībā ar vairākiem tematiem. Lai kā, finansēšanas sistēmai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4254/88 10. pantu bija nepilnība, centralizējot projektu pārvaldi tieši Komisijas rokās un nošķirot šīs pūles no pārrobežu un starptautiskajiem pasākumiem saistībā ar INTERREG.

| 6. | Šajā kontekstā INTERREG nākamā etapa mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Kopienā, veicinot pārrobežu, starptautisko un starpreģionu sadarbību un līdzsvarotu Kopienas teritorijas attīstību. Rīcība, kas saistīta ar robežām un robežas zonām starp dalībvalstīm un starp Kopienu un trešām valstīm, ir iniciatīvas kodols. Uzmanība tiek pievērsta:






  — | Kopienas ārējām robežām, jo īpaši, ņemot vērā paplašināšanos, |
| --- | --- | --- |

6.

Šajā kontekstā INTERREG nākamā etapa mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Kopienā, veicinot pārrobežu, starptautisko un starpreģionu sadarbību un līdzsvarotu Kopienas teritorijas attīstību. Rīcība, kas saistīta ar robežām un robežas zonām starp dalībvalstīm un starp Kopienu un trešām valstīm, ir iniciatīvas kodols. Uzmanība tiek pievērsta:

—

Kopienas ārējām robežām, jo īpaši, ņemot vērā paplašināšanos,

| — | sadarbībai, kas attiecas uz visattālākajiem Kopienas reģioniem, |
| --- | --- |

—

sadarbībai, kas attiecas uz visattālākajiem Kopienas reģioniem,

| — | sadarbībai, lai veicinātu stabilizācijas un asociācijas procesu Rietumbalkānos, |
| --- | --- |

—

sadarbībai, lai veicinātu stabilizācijas un asociācijas procesu Rietumbalkānos,

| — | sadarbībai, kas attiecas uz salu reģioniem. |
| --- | --- |

—

sadarbībai, kas attiecas uz salu reģioniem.

Balstoties uz iepriekšējā INTERREG iniciatīvu pieredzi, šis jaunais iniciatīvas etaps tiek īstenots saskaņā ar trijām līnijām:

| a) | saskaņotas reģionālās attīstības veicināšana starp tuvējiem robežu reģioniem, ieskaitot ārējās robežas (Kaimiņattiecību programmas) un noteiktas jūras robežas (A līnija); lielākā daļa finanšu resursu ir atvēlēta šai līnijai; |
| --- | --- |

a)

saskaņotas reģionālās attīstības veicināšana starp tuvējiem robežu reģioniem, ieskaitot ārējās robežas (Kaimiņattiecību programmas) un noteiktas jūras robežas (A līnija); lielākā daļa finanšu resursu ir atvēlēta šai līnijai;

| b) | veicinot saskaņotu teritoriālo integrāciju viscaur Kopienā (B līnija); |
| --- | --- |

b)

veicinot saskaņotu teritoriālo integrāciju viscaur Kopienā (B līnija);

| c) | uzlabojot reģionālās attīstības un kohēzijas politikas un tehnikas ar starptautisko/starpreģionu sadarbību (C līnija); finansiāli šī ir daudzkārt mazāka līnija. |
| --- | --- |

c)

uzlabojot reģionālās attīstības un kohēzijas politikas un tehnikas ar starptautisko/starpreģionu sadarbību (C līnija); finansiāli šī ir daudzkārt mazāka līnija.

Tādēļ galvenais INTERREG jaunā posma uzdevums ir pašreizējo programmu ietvaros izveidot īstas sadarbības pozitīvu pieredzi un pakāpeniski attīstīt struktūras, kas nepieciešamas sadarbībai viscaur Kopienā un ar kaimiņvalstīm.

| 7. | Lai sasniegtu šos mērķus, sadarbības attīstība saskaņā ar INTERREG III iniciatīvu tiek regulēta pēc sekojošiem principiem:






  — | Kopīga pārrobežu/starptautiskās stratēģijas un attīstības programma
  Kopīgas stratēģijas un programmas, kas nosaka kopīgās prioritātes, attīstība ir būtisks nosacījums, lai pieņemtu priekšlikumus, kas iesniegti Kopienas finansējumam. Visiem pasākumiem un darbībām ir jābūt balstītām uz šīm kopīgajām programmām, kas paredzētas iesaistītajiem reģioniem un teritorijām.
  Darbībām, kuras ir izvēlētas, lai ieviestu programmas, arī pēc būtības ir jābūt pārrobežu/starptautiskām. Tas nozīmē, ka tās nav piemērojamas, ja vien tās nav kopīgi izvēlētas un ieviestas vai nu vairāk kā divās dalībvalstīs, vai trešās valstīs, vai vienā dalībvalstī, kur ir iespējams parādīt, ka darbībai ir nozīmīga ietekme uz dalībvalstīm vai trešām valstīm.
  Programmās ir jāievēro Struktūrfondu un Kopienas likumdošanas un politiku vispārējās pamatnostādnes. Tas nozīmē, ka priekšroka tiks dota jo īpaši darbībām, kas palīdz radīt darba vietas, uzlabot konkurētspēju iesaistītajās zonās, attīstīt un ieviest pastāvīgas attīstības politikas un nodrošināt vienlīdzīgas iespējas vīriešiem un sievietēm. Visām darbībām jābūt saskaņā ar Kopienas noteikumiem par konkurenci un jo sevišķi ar noteikumiem par valsts palīdzību. |
| --- | --- | --- |

7.

Lai sasniegtu šos mērķus, sadarbības attīstība saskaņā ar INTERREG III iniciatīvu tiek regulēta pēc sekojošiem principiem:

—

Kopīga pārrobežu/starptautiskās stratēģijas un attīstības programma

Kopīgas stratēģijas un programmas, kas nosaka kopīgās prioritātes, attīstība ir būtisks nosacījums, lai pieņemtu priekšlikumus, kas iesniegti Kopienas finansējumam. Visiem pasākumiem un darbībām ir jābūt balstītām uz šīm kopīgajām programmām, kas paredzētas iesaistītajiem reģioniem un teritorijām.

Darbībām, kuras ir izvēlētas, lai ieviestu programmas, arī pēc būtības ir jābūt pārrobežu/starptautiskām. Tas nozīmē, ka tās nav piemērojamas, ja vien tās nav kopīgi izvēlētas un ieviestas vai nu vairāk kā divās dalībvalstīs, vai trešās valstīs, vai vienā dalībvalstī, kur ir iespējams parādīt, ka darbībai ir nozīmīga ietekme uz dalībvalstīm vai trešām valstīm.

Programmās ir jāievēro Struktūrfondu un Kopienas likumdošanas un politiku vispārējās pamatnostādnes. Tas nozīmē, ka priekšroka tiks dota jo īpaši darbībām, kas palīdz radīt darba vietas, uzlabot konkurētspēju iesaistītajās zonās, attīstīt un ieviest pastāvīgas attīstības politikas un nodrošināt vienlīdzīgas iespējas vīriešiem un sievietēm. Visām darbībām jābūt saskaņā ar Kopienas noteikumiem par konkurenci un jo sevišķi ar noteikumiem par valsts palīdzību.

| — | Partnerības un “apgrieztā” pieeja
  Ir jāattīsta plaša partnerība, kas ietver ne tikai “institucionālos” partnerus, bet arī ekonomiskos un sociālos partnerus un citus piederīgus kompetentos locekļus (nevalstiskās organizācijas, pārstāvji no akadēmiskās vides u. c.), kā noteikts Vispārējās regulas 8. pantā. Komisija ir īpaši norūpējusies, lai šī partnerība būtu attīstīta no sākuma, sākot ar kopīgas stratēģijas sīku izstrādāšanu līdz pat darbību veikšanai. Ir jāparedz iespēja, ka šajās darbībās drīkst piedalīties sabiedrība un privātās personas. |
| --- | --- |

—

Partnerības un “apgrieztā” pieeja

Ir jāattīsta plaša partnerība, kas ietver ne tikai “institucionālos” partnerus, bet arī ekonomiskos un sociālos partnerus un citus piederīgus kompetentos locekļus (nevalstiskās organizācijas, pārstāvji no akadēmiskās vides u. c.), kā noteikts Vispārējās regulas 8. pantā. Komisija ir īpaši norūpējusies, lai šī partnerība būtu attīstīta no sākuma, sākot ar kopīgas stratēģijas sīku izstrādāšanu līdz pat darbību veikšanai. Ir jāparedz iespēja, ka šajās darbībās drīkst piedalīties sabiedrība un privātās personas.

| — | Struktūrfondu “galvenā virziena” papildināšana
  Programmu ieviešana ir kā papildinājums pasākumiem, kas tiek sekmēti saskaņā ar Struktūrfondu 1., 2., un 3. mērķi, jo sevišķi, kas attiecas uz infrastruktūru, un citām Kopienas iniciatīvām. Turklāt darbībām ir jānotiek struktūrfondu darbības laukā un jāsaskan ar noteikumiem par līdzekļu izlietojumu. |
| --- | --- |

—

Struktūrfondu “galvenā virziena” papildināšana

Programmu ieviešana ir kā papildinājums pasākumiem, kas tiek sekmēti saskaņā ar Struktūrfondu 1., 2., un 3. mērķi, jo sevišķi, kas attiecas uz infrastruktūru, un citām Kopienas iniciatīvām. Turklāt darbībām ir jānotiek struktūrfondu darbības laukā un jāsaskan ar noteikumiem par līdzekļu izlietojumu.

| — | Kopienas iniciatīvu īstenošanas saskaņotāka pieeja
  ERAF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 12. jūlija Regulas (EK) Nr. 1783/1999 3. panta 2. punktu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (5), turpmāk tekstā – “ERAF Regula”, ir atļauts īstenot INTERREG III iniciatīvu, finansējot pasākumus lauku attīstībai saskaņā ar ELVGF, darbaspēka resursu attīstībai saskaņā ar ESF un zivsaimniecības struktūru sakārtošanai saskaņā ar ZVFI. Šo iespēju vajadzētu izmantot, lai uzlabotu pasākumu un darbību, kuri gūst labumu no Kopienas atbalsta, saskaņotību un sabalansēšanu. |
| --- | --- |

—

Kopienas iniciatīvu īstenošanas saskaņotāka pieeja

ERAF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 12. jūlija Regulas (EK) Nr. 1783/1999 3. panta 2. punktu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (5), turpmāk tekstā – “ERAF Regula”, ir atļauts īstenot INTERREG III iniciatīvu, finansējot pasākumus lauku attīstībai saskaņā ar ELVGF, darbaspēka resursu attīstībai saskaņā ar ESF un zivsaimniecības struktūru sakārtošanai saskaņā ar ZVFI. Šo iespēju vajadzētu izmantot, lai uzlabotu pasākumu un darbību, kuri gūst labumu no Kopienas atbalsta, saskaņotību un sabalansēšanu.

| — | Efektīva saskaņošana starp INTERREG III un Kopienas ārpolitikas instrumentiem, jo īpaši, ņemot vērā paplašināšanos
  INTERREG III īstenošanai ir jānodrošina saskaņotība un sinhronizācija ar pārējiem iesaistītajiem finansiālajiem instrumentiem. Darbības, kas tiek veiktas Kopienas robežās, finansē ERDF, turpretim darbības, kas tiek veiktas ārpus Kopienas, finansē citi Kopienas instrumenti, piemēram, PHARE, ISPA, TACIS, MEDA, CARDS, EDF vai citas Kopienas programmas ar ārpolitikas dimensiju, kā pienākas.
  Komisijas 2003. gada 1. jūlija paziņojums “Ceļa bruģēšana jaunam kaimiņattiecību instrumentam” (6) (turpmāk tekstā – “Kaimiņattiecību paziņojums”) paredz, ieviešot Kaimiņattiecību programmas 2004.–2006. gada periodam, uzlabot koordināciju starp INTERREG III un Kopienas ārpolitikas instrumentiem. Paziņojums ir kā turpinājums paziņojumam “Plašāka Eiropu – Kaimiņattiecības: Jauna struktūra attiecībām ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem” (7). |
| --- | --- |

—

Efektīva saskaņošana starp INTERREG III un Kopienas ārpolitikas instrumentiem, jo īpaši, ņemot vērā paplašināšanos

INTERREG III īstenošanai ir jānodrošina saskaņotība un sinhronizācija ar pārējiem iesaistītajiem finansiālajiem instrumentiem. Darbības, kas tiek veiktas Kopienas robežās, finansē ERDF, turpretim darbības, kas tiek veiktas ārpus Kopienas, finansē citi Kopienas instrumenti, piemēram, PHARE, ISPA, TACIS, MEDA, CARDS, EDF vai citas Kopienas programmas ar ārpolitikas dimensiju, kā pienākas.

Komisijas 2003. gada 1. jūlija paziņojums “Ceļa bruģēšana jaunam kaimiņattiecību instrumentam” (6) (turpmāk tekstā – “Kaimiņattiecību paziņojums”) paredz, ieviešot Kaimiņattiecību programmas 2004.–2006. gada periodam, uzlabot koordināciju starp INTERREG III un Kopienas ārpolitikas instrumentiem. Paziņojums ir kā turpinājums paziņojumam “Plašāka Eiropu – Kaimiņattiecības: Jauna struktūra attiecībām ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem” (7).

| 8. | Sadarbības uzsākšanai, balstoties uz šiem principiem, ir nepieciešamas patiesi kopīgas struktūras, lai sagatavotu programmas, iesaistītu ieinteresētās puses, izvēlētos darbības, pārvaldītu visu un koordinētu un kontrolētu programmu ieviešanu un, ja nepieciešams, kopīgos mehānismus, lai pārvaldītu pasākumus un darbības. Jebkurā gadījumā INTERREG III un Kaimiņattiecību programmas pieejas rezultāts būs nozīmīga situācijas uzlabošana saskaņā ar 1994.–1999. gada programmu ieviešanas periodu. Partneriem ir jānorāda konkrēti apstākļi, pasākumi un resursi struktūru ieviešanai un darbībai, kuru ekspluatācijas izmaksas var finansēt programmas.
  Šajā kontekstā kompetentas varas iestādes var izlemt, vai ir iespējams nodibināt Eiropas Ekonomisko interešu grupas (EEIGs) (8). |
| --- | --- |

8.

Sadarbības uzsākšanai, balstoties uz šiem principiem, ir nepieciešamas patiesi kopīgas struktūras, lai sagatavotu programmas, iesaistītu ieinteresētās puses, izvēlētos darbības, pārvaldītu visu un koordinētu un kontrolētu programmu ieviešanu un, ja nepieciešams, kopīgos mehānismus, lai pārvaldītu pasākumus un darbības. Jebkurā gadījumā INTERREG III un Kaimiņattiecību programmas pieejas rezultāts būs nozīmīga situācijas uzlabošana saskaņā ar 1994.–1999. gada programmu ieviešanas periodu. Partneriem ir jānorāda konkrēti apstākļi, pasākumi un resursi struktūru ieviešanai un darbībai, kuru ekspluatācijas izmaksas var finansēt programmas.

Šajā kontekstā kompetentas varas iestādes var izlemt, vai ir iespējams nodibināt Eiropas Ekonomisko interešu grupas (EEIGs) (8).

II.   PĀRROBEŽU SADARBĪBA (A LĪNIJA)

| 9. | Mērķis: pārrobežu sadarbība starp kaimiņu varas iestādēm ir paredzēta, lai attīstītu pārrobežu ekonomiskos un sociālos centrus caur stratēģijām, kas paredzētas pastāvīgai teritoriālai attīstībai. |
| --- | --- |

9.

Mērķis: pārrobežu sadarbība starp kaimiņu varas iestādēm ir paredzēta, lai attīstītu pārrobežu ekonomiskos un sociālos centrus caur stratēģijām, kas paredzētas pastāvīgai teritoriālai attīstībai.

| 10. | Piemērotie apgabali: pārrobežu sadarbības nolūkiem paredzētie apgabali ietver:






  — | visus apgabalus gar iekšējām un ārējām Kopienas robežām, kas attēlotas teritoriālo vienību klasifikatora (NUTS III) administratīvā līmenī, kā uzskaitīts I pielikumā, |
| --- | --- | --- |

10.

Piemērotie apgabali: pārrobežu sadarbības nolūkiem paredzētie apgabali ietver:

—

visus apgabalus gar iekšējām un ārējām Kopienas robežām, kas attēlotas teritoriālo vienību klasifikatora (NUTS III) administratīvā līmenī, kā uzskaitīts I pielikumā,

| — | konkrētas jūras robežas, kas attēlotas teritoriālo vienību klasifikatorā (NUTS III) administratīvā līmenī, kā uzskaitīts I pielikumā. |
| --- | --- |

—

konkrētas jūras robežas, kas attēlotas teritoriālo vienību klasifikatorā (NUTS III) administratīvā līmenī, kā uzskaitīts I pielikumā.

Speciālos gadījumos finansējumu var piešķirt pasākumiem NUTS III apgabalos, kas atrodas blakus tiem NUTS III līmeņa apgabaliem, kas minēti augstāk, vai arī, ja šādi apgabali apskauj konkrēto apgabalu, ar noteikumu, ka tas nepārsniedz 20 % no iesaistītās programmas kopējiem izdevumiem. Apgabali, kur tiek piemērota šāda elastība, ir jānorāda Kopienas iniciatīvas programmā.

| 11. | Prioritārie temati: šī līnija ir sevišķi saistīta ar sekojošiem tematiem:






  — | pilsētas, lauku un piekrastes attīstības veicināšana, |
| --- | --- | --- |

11.

Prioritārie temati: šī līnija ir sevišķi saistīta ar sekojošiem tematiem:

—

pilsētas, lauku un piekrastes attīstības veicināšana,

| — | uzņēmējdarbības veicināšana un mazo uzņēmumu attīstība (ieskaitot tūrisma sektoru) un vietējās nodarbinātības iniciatīvas, |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības veicināšana un mazo uzņēmumu attīstība (ieskaitot tūrisma sektoru) un vietējās nodarbinātības iniciatīvas,

| — | darba tirgus un sociālās iekļaušanas integrācijas veicināšana, |
| --- | --- |

—

darba tirgus un sociālās iekļaušanas integrācijas veicināšana,

| — | dalīšanās ar darbaspēku un iekārtām izpētes, tehnoloģiskās attīstības, izglītības, kultūras, komunikācijas un veselības aprūpes vajadzībām, lai paaugstinātu produktivitāti un palīdzētu radīt pastāvīgas darba vietas, |
| --- | --- |

—

dalīšanās ar darbaspēku un iekārtām izpētes, tehnoloģiskās attīstības, izglītības, kultūras, komunikācijas un veselības aprūpes vajadzībām, lai paaugstinātu produktivitāti un palīdzētu radīt pastāvīgas darba vietas,

| — | vides aizsardzības veicināšana (lokālās, globālās), enerģijas efektivitātes palielināšana un reģeneratīvo energoresursu attīstība, |
| --- | --- |

—

vides aizsardzības veicināšana (lokālās, globālās), enerģijas efektivitātes palielināšana un reģeneratīvo energoresursu attīstība,

| — | transporta (jo īpaši pasākumi, kas paredz videi draudzīgus transporta veidus), informācijas un komunikācijas tīklu un pakalpojumu uzlabošana un ūdens un enerģijas sistēmas uzlabošana, |
| --- | --- |

—

transporta (jo īpaši pasākumi, kas paredz videi draudzīgus transporta veidus), informācijas un komunikācijas tīklu un pakalpojumu uzlabošana un ūdens un enerģijas sistēmas uzlabošana,

| — | sadarbības attīstīšana tieslietu un pārvaldes sfērās, lai veicinātu ekonomisko attīstību un sociālo saliedētību, |
| --- | --- |

—

sadarbības attīstīšana tieslietu un pārvaldes sfērās, lai veicinātu ekonomisko attīstību un sociālo saliedētību,

| — | cilvēkpotenciāla un institucionālā potenciāla palielināšana pārrobežu sadarbībā, lai veicinātu ekonomisko attīstību un sociālo saliedētību. |
| --- | --- |

—

cilvēkpotenciāla un institucionālā potenciāla palielināšana pārrobežu sadarbībā, lai veicinātu ekonomisko attīstību un sociālo saliedētību.

Šis saraksts nav pilnīgs. Zināšanai, temati ir izklāstīti II pielikumā. Tomēr finansiāliem resursiem ir jābūt koncentrētiem uz ierobežotu skaitu tematu un pasākumu. Jo sevišķi infrastruktūras investīcijas cik vien iespējams ir jākoncentrē administratīvajos apgabalos pēc NUTS III līmeņa, kas ir tūlīt blakus robežai. Tomēr saskaņā ar 10. punktu, kad mazapdzīvotos reģionos ir redzams, ka attīstību kavē infrastruktūras neesamība, tas var tiks ņemts vērā, lai gan apgabals ir ārpus strikti noteiktā NUTS III līmeņa, ar piebildi, ka šīs infrastruktūras galvenais mērķis ir saistīts ar NUTS III apgabalu, kas minēti I pielikumā, attīstību.

III.   STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA (B LĪNIJA)

| 12. | Mērķis: starptautiskās sadarbības starp valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm mērķis ir attīstīt teritoriālo integrāciju lielākos Eiropas reģionu grupējumos ar nolūku sasniegt pastāvīgu, saskaņotu un sabalansētu attīstību Kopienā un labāku teritoriālo integrāciju ar kandidātvalstīm un pārējām kaimiņvalstīm. |
| --- | --- |

12.

Mērķis: starptautiskās sadarbības starp valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm mērķis ir attīstīt teritoriālo integrāciju lielākos Eiropas reģionu grupējumos ar nolūku sasniegt pastāvīgu, saskaņotu un sabalansētu attīstību Kopienā un labāku teritoriālo integrāciju ar kandidātvalstīm un pārējām kaimiņvalstīm.

| 13. | Piemērotie apgabali: starptautiskās sadarbības nolūkiem paredzētie piemērotie apgabali sastāv no reģionu grupām, kas norādītas III pielikumā.
  Šīs grupas ir balstītas uz apgabaliem, kas jau ir aptvertas INTERREG II C programmās, un 10. panta pilotpasākumiem, kas saistīti ar telpas plānošanu. Balstoties uz to, dalībvalstis un to reģioni var iesniegt Komisijai savlaicīgi pamatotus pieprasījumus, lai mainītu šīs grupas. Īpaša uzmanība tiks pievērsta Kopienas ārējām robežām, jo īpaši, ņemot vērā paplašināšanos, sadarbībai, kas attiecas uz visattālākajiem Kopienas reģioniem, pieaugošajai sadarbībai aiz Adrijas un Dienvidbaltijas reģioniem un sadarbībai ar salu reģioniem. Sekojoši, ierosinātajiem grozījumiem ir jāpaaugstina sadarbība starp Kopienas Adrijas un Balkānu reģioniem un ārējiem Balkānu reģioniem. Īpaša uzmanība tiks pievērsta četriem starptautiskajiem reģioniem, kas ievieš Kaimiņattiecību dimensijas. |
| --- | --- |

13.

Piemērotie apgabali: starptautiskās sadarbības nolūkiem paredzētie piemērotie apgabali sastāv no reģionu grupām, kas norādītas III pielikumā.

Šīs grupas ir balstītas uz apgabaliem, kas jau ir aptvertas INTERREG II C programmās, un 10. panta pilotpasākumiem, kas saistīti ar telpas plānošanu. Balstoties uz to, dalībvalstis un to reģioni var iesniegt Komisijai savlaicīgi pamatotus pieprasījumus, lai mainītu šīs grupas. Īpaša uzmanība tiks pievērsta Kopienas ārējām robežām, jo īpaši, ņemot vērā paplašināšanos, sadarbībai, kas attiecas uz visattālākajiem Kopienas reģioniem, pieaugošajai sadarbībai aiz Adrijas un Dienvidbaltijas reģioniem un sadarbībai ar salu reģioniem. Sekojoši, ierosinātajiem grozījumiem ir jāpaaugstina sadarbība starp Kopienas Adrijas un Balkānu reģioniem un ārējiem Balkānu reģioniem. Īpaša uzmanība tiks pievērsta četriem starptautiskajiem reģioniem, kas ievieš Kaimiņattiecību dimensijas.

| 14. | Prioritārie temati: starptautiskās sadarbības priekšlikumiem ir jāstiprina INTERREG II C pieredze un jāņem vērā Kopienas politikas prioritātes, piemēram, TENs un Eiropas Telpas attīstības perspektīvas (ETAP) rekomendācijas. Tajā pašā laikā ar ierobežotiem finanšu līdzekļiem un pie iesaistīto teritoriju plašuma ir svarīgi fokusēties, lai velti netiktu tērēti pūliņi. Atbalstu var prasīt, lai:






  — | izstrādātu operatīvās telpas attīstības stratēģijas starptautiskā mērogā, ietverot sadarbību starp pilsētām un pilsētas un lauku apvidiem, ar nolūku sekmēt policentrisku un pastāvīgu attīstību, |
| --- | --- | --- |

14.

Prioritārie temati: starptautiskās sadarbības priekšlikumiem ir jāstiprina INTERREG II C pieredze un jāņem vērā Kopienas politikas prioritātes, piemēram, TENs un Eiropas Telpas attīstības perspektīvas (ETAP) rekomendācijas. Tajā pašā laikā ar ierobežotiem finanšu līdzekļiem un pie iesaistīto teritoriju plašuma ir svarīgi fokusēties, lai velti netiktu tērēti pūliņi. Atbalstu var prasīt, lai:

—

izstrādātu operatīvās telpas attīstības stratēģijas starptautiskā mērogā, ietverot sadarbību starp pilsētām un pilsētas un lauku apvidiem, ar nolūku sekmēt policentrisku un pastāvīgu attīstību,

| — | attīstītu efektīvas un pastāvīgas transporta sistēmas un uzlabotu pieeju informācijas sabiedrībai, |
| --- | --- |

—

attīstītu efektīvas un pastāvīgas transporta sistēmas un uzlabotu pieeju informācijas sabiedrībai,

| — | sekmētu vides attīstību un kultūras mantojuma un dabas resursu attīstību, jo īpaši ūdens resursu, |
| --- | --- |

—

sekmētu vides attīstību un kultūras mantojuma un dabas resursu attīstību, jo īpaši ūdens resursu,

| — | sekmētu integrāciju starp jūras reģioniem un salu reģioniem, piešķirot finansējumu pēc īpašām prioritātēm. Integrācijas sekmēšana starp jūras reģioniem un salu reģioniem var ietvert abpusēju sadarbību, |
| --- | --- |

—

sekmētu integrāciju starp jūras reģioniem un salu reģioniem, piešķirot finansējumu pēc īpašām prioritātēm. Integrācijas sekmēšana starp jūras reģioniem un salu reģioniem var ietvert abpusēju sadarbību,

| — | sekmētu visattālāko reģionu integrētu darbību. |
| --- | --- |

—

sekmētu visattālāko reģionu integrētu darbību.

Izvēlētajiem pasākumiem ir jāpamato integrētā teritoriālā pieeja, kas atsaucas uz kopīgām problēmām un iespējām un noved pie patiesiem ieguvumiem starptautiskajai zonai. Īpaši tiks veicināta sadarbība starp salu un jūras reģioniem, kā arī sadarbība starp reģioniem ar kopīgiem traucējumiem, piemēram, kalnu zonas. Ir jānorāda arī galvenie apgabali infrastruktūras investīcijām. Vērā tiek ņemta tikai infrastruktūra ar starptautisku ietekmi. Automaģistrāļu un galveno ceļu būvniecība nav iekļauta. Izvēlētajām darbībām ir jāparāda arī konkrēti, redzami un novatoriski rezultāti. Ūdens resursu pārvaldības problēmu gadījumā, ko izraisījuši plūdi vai sausums, INTERREG III finansējumu var izmantot infrastruktūras investīcijām.

| 15. | Ļoti attālu reģionu gadījumos (Francijas aizjūras departamenti, Kanāriju salas, Azoru salas un Madeira) sadarbības programmas:






  — | veicinās labāku ekonomisko integrāciju un sadarbību starp šiem reģioniem un starp tiem un citām dalībvalstīm, |
| --- | --- | --- |

15.

Ļoti attālu reģionu gadījumos (Francijas aizjūras departamenti, Kanāriju salas, Azoru salas un Madeira) sadarbības programmas:

—

veicinās labāku ekonomisko integrāciju un sadarbību starp šiem reģioniem un starp tiem un citām dalībvalstīm,

| — | uzlabos saiknes ar blakus esošajām trešām valstīm (Karību jūra, Latīņamerika, Atlantijas okeāns, Ziemeļrietumāfrika un Indijas okeāns). |
| --- | --- |

—

uzlabos saiknes ar blakus esošajām trešām valstīm (Karību jūra, Latīņamerika, Atlantijas okeāns, Ziemeļrietumāfrika un Indijas okeāns).

| 16. | Šajā prioritāro tematu sarakstā ir norādītas galvenās darbības, kam ir nepieciešams kopfinansējums. Sīkāk tās ir aplūkotas IV pielikumā. |
| --- | --- |

16.

Šajā prioritāro tematu sarakstā ir norādītas galvenās darbības, kam ir nepieciešams kopfinansējums. Sīkāk tās ir aplūkotas IV pielikumā.

IV.   STARPREĢIONU SADARBĪBA (C LĪNIJA)

| 17. | Mērķis: starpreģionu sadarbība ir paredzēta, lai uzlabotu politiku un instrumentu efektivitāti reģionālajai attīstībai un kohēzijai caur tīklošanu, īpaši reģionos, kur attīstība atpaliek un kuri pārcieš pārveidošanu. |
| --- | --- |

17.

Mērķis: starpreģionu sadarbība ir paredzēta, lai uzlabotu politiku un instrumentu efektivitāti reģionālajai attīstībai un kohēzijai caur tīklošanu, īpaši reģionos, kur attīstība atpaliek un kuri pārcieš pārveidošanu.

| 18. | Piemērotie apgabali: visa Kopiena ir piemērota. |
| --- | --- |

18.

Piemērotie apgabali: visa Kopiena ir piemērota.

| 19. | Prioritārie temati: šī līnija ietver:






  — | sadarbības darbības, kas saistītas ar specifiskiem tematiem, ko nosaka Komisija Starpreģionu sadarbības paziņojumā, ieskaitot izpēti, tehnoloģisko attīstību un MVU; informācijas sabiedrību; tūrismu, kultūru un nodarbinātību, uzņēmējdarbību un vidi, utt. |
| --- | --- | --- |

19.

Prioritārie temati: šī līnija ietver:

—

sadarbības darbības, kas saistītas ar specifiskiem tematiem, ko nosaka Komisija Starpreģionu sadarbības paziņojumā, ieskaitot izpēti, tehnoloģisko attīstību un MVU; informācijas sabiedrību; tūrismu, kultūru un nodarbinātību, uzņēmējdarbību un vidi, utt.

Īpaša uzmanība jāpievērš, lai salu un visattālākie reģioni un kandidātvalstis piedalās dažādos tīklos. Tiks veicināta sadarbība starp jūras reģioniem, pat divpusējā līmenī.

V.   INTREVENČU SAGATAVOŠANA, PREZENTĒŠANA UN APSTIPRINĀŠANA

| 20. | Balstoties uz zīmīgo finanšu sadali katrai dalībvalstij, ko nosaka Komisija, kas nosaka elastīguma robežas starp līnijām (skatīt VIII nodaļu), dalībvalstis sadalīs finansējumu pēc līnijām, robežām un reģioniem, kā pienākas. Šādā veidā dalībvalstis nodrošinās finansējuma attiecīgu līdzsvaru abās robežas pusēs, ņemot vērā pieejamo finansējumu. |
| --- | --- |

20.

Balstoties uz zīmīgo finanšu sadali katrai dalībvalstij, ko nosaka Komisija, kas nosaka elastīguma robežas starp līnijām (skatīt VIII nodaļu), dalībvalstis sadalīs finansējumu pēc līnijām, robežām un reģioniem, kā pienākas. Šādā veidā dalībvalstis nodrošinās finansējuma attiecīgu līdzsvaru abās robežas pusēs, ņemot vērā pieejamo finansējumu.

| 21. | Priekšlikumus sagatavos kopīgās pārrobežu vai starptautiskās komitejas vai citas iestādes, kuras ir apstiprinājušas attiecīgās reģionālās/vietējās un valsts varas iestādes, un, ja iespējams, attiecīgie nevalstiskie partneri.
  Priekšlikumus var prezentēt katrai līnijai atsevišķi. Tomēr, ja partneri uzskata, ka tas ir nepieciešams, programmas var ietvert visas trīs līnijas – A, B un C, tajā pašā laikā precizējot prioritātes, pasākumus un kopīgās struktūras katrai līnijai. |
| --- | --- |

21.

Priekšlikumus sagatavos kopīgās pārrobežu vai starptautiskās komitejas vai citas iestādes, kuras ir apstiprinājušas attiecīgās reģionālās/vietējās un valsts varas iestādes, un, ja iespējams, attiecīgie nevalstiskie partneri.

Priekšlikumus var prezentēt katrai līnijai atsevišķi. Tomēr, ja partneri uzskata, ka tas ir nepieciešams, programmas var ietvert visas trīs līnijas – A, B un C, tajā pašā laikā precizējot prioritātes, pasākumus un kopīgās struktūras katrai līnijai.

| 22. | Programmas, kas saistītas ar pārrobežu sadarbību (A līnija), tiks izstrādātas saskaņā ar principiem, prioritātēm un procedūrām, kas izklāstītas no 6. līdz 11. punktam, ko noteikušas reģionālās un vietējās varas iestādes, piemērotos apgabalos sadarbībā ar valsts varas iestādēm atkarībā no katras dalībvalsts iestāžu struktūras.
  Kopumā katrai programmai tiks izstrādāta “apakšprogramma” katram pārrobežu reģionam, ja nepieciešams. Likumīgi pamatotos gadījumos (piemēram, ļoti garas robežas, punkti, kur saplūst vairākas robežas, labi attīstītas sadarbības struktūras), programma tiks izstrādāta vienam pārrobežu reģionam un var aptvert vienu vai vairākas robežas. |
| --- | --- |

22.

Programmas, kas saistītas ar pārrobežu sadarbību (A līnija), tiks izstrādātas saskaņā ar principiem, prioritātēm un procedūrām, kas izklāstītas no 6. līdz 11. punktam, ko noteikušas reģionālās un vietējās varas iestādes, piemērotos apgabalos sadarbībā ar valsts varas iestādēm atkarībā no katras dalībvalsts iestāžu struktūras.

Kopumā katrai programmai tiks izstrādāta “apakšprogramma” katram pārrobežu reģionam, ja nepieciešams. Likumīgi pamatotos gadījumos (piemēram, ļoti garas robežas, punkti, kur saplūst vairākas robežas, labi attīstītas sadarbības struktūras), programma tiks izstrādāta vienam pārrobežu reģionam un var aptvert vienu vai vairākas robežas.

| 23. | Programmas, kas aptver starptautisko sadarbību (B līnija), tiks izstrādātas saskaņā ar principiem, prioritātēm un procedūrām, kas izklāstītas 6., 7., 8. un 12. līdz 16. punktā, tās izstrādās valsts varas iestādes (vai citas varas iestādes, ko noteiks dalībvalstis) ciešā sadarbībā ar reģionālajām un vietējām varas iestādēm, kas atrodas ģeogrāfiskajā apgabalā, kur notiks starptautiskā sadarbība. Sniedzot savu iegūto pieredzi, organizācijas un darbojošās puses, kas pastāv saskaņā ar INTERREG II C, piedalīsies sagatavošanas darbos pēc atbildīgo varas iestāžu lūguma.
  Katram sadarbības apgabalam ir izstrādāta viena programma, kā minēts 13. punktā. |
| --- | --- |

23.

Programmas, kas aptver starptautisko sadarbību (B līnija), tiks izstrādātas saskaņā ar principiem, prioritātēm un procedūrām, kas izklāstītas 6., 7., 8. un 12. līdz 16. punktā, tās izstrādās valsts varas iestādes (vai citas varas iestādes, ko noteiks dalībvalstis) ciešā sadarbībā ar reģionālajām un vietējām varas iestādēm, kas atrodas ģeogrāfiskajā apgabalā, kur notiks starptautiskā sadarbība. Sniedzot savu iegūto pieredzi, organizācijas un darbojošās puses, kas pastāv saskaņā ar INTERREG II C, piedalīsies sagatavošanas darbos pēc atbildīgo varas iestāžu lūguma.

Katram sadarbības apgabalam ir izstrādāta viena programma, kā minēts 13. punktā.

| 24. | Nosacījumi, kas attiecas uz C līnijas programmu īstenošanu, ir noteikti Starpreģionālajā sadarbības paziņojumā. |
| --- | --- |

24.

Nosacījumi, kas attiecas uz C līnijas programmu īstenošanu, ir noteikti Starpreģionālajā sadarbības paziņojumā.

| 25. | Programmu saturs būs līdzīgs Vispārējās regulas 19. panta 3. punktā aprakstītajiem programmas ieviešanas dokumentiem un pielāgots, lai apmierinātu pārrobežu, starptautiskās un starprajonu sadarbības īpašās vajadzības un apstākļus, tas ietvers:






  — | iepriekšējo novērtējumu saskaņā ar Vispārējās regulas 41. panta 2. punktu, jo īpaši analizējot apgabala plusus un mīnusus, kas attiecas uz sadarbību un gaidāmo ietekmi, tajā skaitā uz vidi (lokālo, globālo) un, ja nepieciešams, vienlīdzīgās iespējas vīriešiem un sievietēm, un uzlabojumus, kādi veikti sadarbības struktūrās, |
| --- | --- | --- |

25.

Programmu saturs būs līdzīgs Vispārējās regulas 19. panta 3. punktā aprakstītajiem programmas ieviešanas dokumentiem un pielāgots, lai apmierinātu pārrobežu, starptautiskās un starprajonu sadarbības īpašās vajadzības un apstākļus, tas ietvers:

—

iepriekšējo novērtējumu saskaņā ar Vispārējās regulas 41. panta 2. punktu, jo īpaši analizējot apgabala plusus un mīnusus, kas attiecas uz sadarbību un gaidāmo ietekmi, tajā skaitā uz vidi (lokālo, globālo) un, ja nepieciešams, vienlīdzīgās iespējas vīriešiem un sievietēm, un uzlabojumus, kādi veikti sadarbības struktūrās,

| — | kopīgo programmu ieviešanas (piemēram, kopīgo programmu Komiteja) procesa pārskatu, ietverot pasākumus, kas veikti, lai konsultētu partnerus, |
| --- | --- |

—

kopīgo programmu ieviešanas (piemēram, kopīgo programmu Komiteja) procesa pārskatu, ietverot pasākumus, kas veikti, lai konsultētu partnerus,

| — | kopējās stratēģijas un prioritāšu, kas nepieciešamas ģeogrāfiskā apgabala attīstībai, izklāstījumu un rādītājus, vai šī stratēģija un prioritātes atbilst Vispārējās regulas 10. panta 3. punkta pamatnostādnēm, |
| --- | --- |

—

kopējās stratēģijas un prioritāšu, kas nepieciešamas ģeogrāfiskā apgabala attīstībai, izklāstījumu un rādītājus, vai šī stratēģija un prioritātes atbilst Vispārējās regulas 10. panta 3. punkta pamatnostādnēm,

| — | aprakstu, ja nepieciešams no apakšprogrammas A līnijas gadījumā, par plānotajiem pasākumiem, lai īstenotu prioritātes, ieskaitot informāciju, kas nepieciešama, lai pārbaudītu atbilstību palīdzības shēmām, saskaņā ar Līguma 87. pantu; pasākumu veidu, kas nepieciešami, lai sagatavotu, kontrolētu un novērtētu programmu, |
| --- | --- |

—

aprakstu, ja nepieciešams no apakšprogrammas A līnijas gadījumā, par plānotajiem pasākumiem, lai īstenotu prioritātes, ieskaitot informāciju, kas nepieciešama, lai pārbaudītu atbilstību palīdzības shēmām, saskaņā ar Līguma 87. pantu; pasākumu veidu, kas nepieciešami, lai sagatavotu, kontrolētu un novērtētu programmu,

| — | indikatīvu finansēšanas plānu atsevišķi katrai prioritātei un katram gadam saskaņā ar Vispārējās regulas 28. un 29. punktu, finansiālo sadalījumu, kas paredzēts ERDF un PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, Kohēzijas fondam un ISPA, EIB, kā arī kopējo piemērotās sabiedrības apjomu, vai līdzvērtīgu finansējumu un novērtētu privāto finansējumu, kas attiecas uz šiem izdevumiem; ERDF kopējos finansiālos izdevumus, kas plānoti katru gadu, kuri būs savienojami ar attiecīgu finansiālo perspektīvu, |
| --- | --- |

—

indikatīvu finansēšanas plānu atsevišķi katrai prioritātei un katram gadam saskaņā ar Vispārējās regulas 28. un 29. punktu, finansiālo sadalījumu, kas paredzēts ERDF un PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, Kohēzijas fondam un ISPA, EIB, kā arī kopējo piemērotās sabiedrības apjomu, vai līdzvērtīgu finansējumu un novērtētu privāto finansējumu, kas attiecas uz šiem izdevumiem; ERDF kopējos finansiālos izdevumus, kas plānoti katru gadu, kuri būs savienojami ar attiecīgu finansiālo perspektīvu,

| — | programmas ieviešanas noteikumus, tajā skaitā:






  — | ko nozīmēs kompetentās varas iestādes, kas piedalās kopējo struktūru programmā par sadarbību, kas balstīta uz specifisku nolīgumu pamata, ņemot vērā valsts likumdošanu, kas būs atbildīgas par sekojošām funkcijām:






  — | pārvaldes varas iestāde Vispārējās regulas 9. panta n) punkta un 34. panta ietvaros, |
| --- | --- | --- | --- |

—

programmas ieviešanas noteikumus, tajā skaitā:

—

ko nozīmēs kompetentās varas iestādes, kas piedalās kopējo struktūru programmā par sadarbību, kas balstīta uz specifisku nolīgumu pamata, ņemot vērā valsts likumdošanu, kas būs atbildīgas par sekojošām funkcijām:

—

pārvaldes varas iestāde Vispārējās regulas 9. panta n) punkta un 34. panta ietvaros,

| — | varas iestāde, kas maksā, Vispārējās regulas 9. panta o) punkta un 32. panta ietvaros, programmu līmenī, un, ja nepieciešams, subsidējošās varas iestādes, |
| --- | --- |

—

varas iestāde, kas maksā, Vispārējās regulas 9. panta o) punkta un 32. panta ietvaros, programmu līmenī, un, ja nepieciešams, subsidējošās varas iestādes,

| — | kopīgs tehniskais sekretariāts programmas operacionālai pārvaldei, jo īpaši uzdevumiem, kas izklāstīti 30. punktā, bez kaitējuma pārvaldes varas iestādes globālajai atbildībai, ko nosaka Vispārējās regulas 34. pants.
  Šīs trīs funkcijas (pārvaldes varas iestāde, maksājošā varas iestāde un kopīgais tehniskais sekretariāts) uzņemas šīs grupas vai nu atsevišķi, vai kopā, ņemot vērā INTERREG III ieviešanas specifikas, |
| --- | --- |

—

kopīgs tehniskais sekretariāts programmas operacionālai pārvaldei, jo īpaši uzdevumiem, kas izklāstīti 30. punktā, bez kaitējuma pārvaldes varas iestādes globālajai atbildībai, ko nosaka Vispārējās regulas 34. pants.

Šīs trīs funkcijas (pārvaldes varas iestāde, maksājošā varas iestāde un kopīgais tehniskais sekretariāts) uzņemas šīs grupas vai nu atsevišķi, vai kopā, ņemot vērā INTERREG III ieviešanas specifikas,

| — | Uzraudzības komiteja visai programmai saskaņā ar Vispārējās regulas 35. pantu (skatīt 28. punktu) un Zinātniskās vadības komiteja (vai, ja nepieciešams, vairākas) (skatīt 29. punktu), |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komiteja visai programmai saskaņā ar Vispārējās regulas 35. pantu (skatīt 28. punktu) un Zinātniskās vadības komiteja (vai, ja nepieciešams, vairākas) (skatīt 29. punktu),

| — | pasākumu aprakstu, kas nepieciešami, lai pārvaldītu programmu, ieskaitot tos, kas attiecas uz caurredzamo atklātības posmu, pieļaujot visplašākajā mērā sabiedrības un privāto personu piedalīšanos un mehānismus, kas nepieciešami priekšlikumu aicinājumu raidīšanai kopīgai darbību atlasei, un Zinātniskās vadības komitejas lomu (skatīt 29. punktu) un dažādas atbildības par finansējumu un finansiālo kontroli, saskaņā ar Vispārējās regulas 38. un 39. pantu; tas ietvers, ja atbilstošs, vispārējo dotāciju, kā tas paredzēts 26. punktā, |
| --- | --- |

—

pasākumu aprakstu, kas nepieciešami, lai pārvaldītu programmu, ieskaitot tos, kas attiecas uz caurredzamo atklātības posmu, pieļaujot visplašākajā mērā sabiedrības un privāto personu piedalīšanos un mehānismus, kas nepieciešami priekšlikumu aicinājumu raidīšanai kopīgai darbību atlasei, un Zinātniskās vadības komitejas lomu (skatīt 29. punktu) un dažādas atbildības par finansējumu un finansiālo kontroli, saskaņā ar Vispārējās regulas 38. un 39. pantu; tas ietvers, ja atbilstošs, vispārējo dotāciju, kā tas paredzēts 26. punktā,

| — | sistēmu aprakstu, kas nepieciešamas kopējai kontrolei un novērtēšanai, ieskaitot Uzraudzības komitejas lomu (skatīt 28. punktu); kā paredzēts Vispārējās regulas 36. panta 1. punktā, kompetentās varas iestādes ņems vērā metodoloģiju uzraudzības indikatoru noteikšanai, lai savāktu uzraudzības datus un novērtējuma sagatavošanai, |
| --- | --- |

—

sistēmu aprakstu, kas nepieciešamas kopējai kontrolei un novērtēšanai, ieskaitot Uzraudzības komitejas lomu (skatīt 28. punktu); kā paredzēts Vispārējās regulas 36. panta 1. punktā, kompetentās varas iestādes ņems vērā metodoloģiju uzraudzības indikatoru noteikšanai, lai savāktu uzraudzības datus un novērtējuma sagatavošanai,

| — | finansiālās pārvaldes sistēmas noteikšanu, kas pieļauj pāreju no ERDF (un ieteicams arī no attiecīgās valsts kopfinansēšanas pasākumiem) uz vienu aprēķinu katrai programmai un strauju un caurredzamu šā nodrošinājuma sūtījumu gala saņēmējiem; šā mērķa dēļ kopīgie pasākumi var iekļaut nolīguma parakstu, kas noslēgts starp to valstu dažādām varas iestādēm, kuras piedalās programmā, kā arī dažādu partneru obligātumu projektu līmenī, lai arī parakstītu nolīgumu, kas saistīts ar to savstarpējo finansiālo un juridisko atbildību, |
| --- | --- |

—

finansiālās pārvaldes sistēmas noteikšanu, kas pieļauj pāreju no ERDF (un ieteicams arī no attiecīgās valsts kopfinansēšanas pasākumiem) uz vienu aprēķinu katrai programmai un strauju un caurredzamu šā nodrošinājuma sūtījumu gala saņēmējiem; šā mērķa dēļ kopīgie pasākumi var iekļaut nolīguma parakstu, kas noslēgts starp to valstu dažādām varas iestādēm, kuras piedalās programmā, kā arī dažādu partneru obligātumu projektu līmenī, lai arī parakstītu nolīgumu, kas saistīts ar to savstarpējo finansiālo un juridisko atbildību,

| — | specifisko pasākumu un procedūru aprakstu, lai pārbaudītu programmu, noteiktu dažādus noteikumus finansēšanai un finanšu kontrolei, saskaņā ar Vispārējās regulas 38. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

specifisko pasākumu un procedūru aprakstu, lai pārbaudītu programmu, noteiktu dažādus noteikumus finansēšanai un finanšu kontrolei, saskaņā ar Vispārējās regulas 38. un 39. pantu,

| — | informāciju par resursiem, kas nepieciešami sagatavošanai, uzraudzībai un atbalsta novērtēšanai. |
| --- | --- |

—

informāciju par resursiem, kas nepieciešami sagatavošanai, uzraudzībai un atbalsta novērtēšanai.

| 26. | Programmas, kas ir izstrādātas šādā veidā, varas iestādes, kuras nozīmēs iesaistītās dalībvalstis, iesniegs Komisijai saskaņā ar šīm dalībvalstīm.
  Kad Komisija apstiprina katru programmu, tā piešķir vienreizēju pabalstu no ERDF bez finansiāla sadalījuma pēc dalībvalsts. Saskaņā ar iesaistītajām dalībvalstīm Komisija var piešķirt arī vispārēju pabalstu visai vai tikai daiļai programmas. |
| --- | --- |

26.

Programmas, kas ir izstrādātas šādā veidā, varas iestādes, kuras nozīmēs iesaistītās dalībvalstis, iesniegs Komisijai saskaņā ar šīm dalībvalstīm.

Kad Komisija apstiprina katru programmu, tā piešķir vienreizēju pabalstu no ERDF bez finansiāla sadalījuma pēc dalībvalsts. Saskaņā ar iesaistītajām dalībvalstīm Komisija var piešķirt arī vispārēju pabalstu visai vai tikai daiļai programmas.

| 27. | Katru programmu papildinās programma, kā noteikts Vispārējās regulas 9. panta m) punktā un aprakstīts 18. panta 3. punktā.
  Šis programmas papildinājums tiks nosūtīts Komisijai ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc Komisijas lēmuma apstiprināt programmu. Programmas papildinājums tiks sagatavots saskaņā ar tiem pašiem sadarbības un partnerības pasākumiem, kuri regulē programmu. |
| --- | --- |

27.

Katru programmu papildinās programma, kā noteikts Vispārējās regulas 9. panta m) punktā un aprakstīts 18. panta 3. punktā.

Šis programmas papildinājums tiks nosūtīts Komisijai ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc Komisijas lēmuma apstiprināt programmu. Programmas papildinājums tiks sagatavots saskaņā ar tiem pašiem sadarbības un partnerības pasākumiem, kuri regulē programmu.

VI.   UZRAUDZĪBA, IEVIEŠANA UN INTERVENČU NOVĒRTĒŠANA

| 28. | Programmas uzraudzību veiks Programmu uzraudzības komiteja saskaņā ar Vispārējās regulas 35. pantu. Komitejas, kura sanāk vismaz reizi gadā, galvenie pienākumi ir:






  — | apstiprināt vai atbalstīt programmas papildinājumu, |
| --- | --- | --- |

28.

Programmas uzraudzību veiks Programmu uzraudzības komiteja saskaņā ar Vispārējās regulas 35. pantu. Komitejas, kura sanāk vismaz reizi gadā, galvenie pienākumi ir:

—

apstiprināt vai atbalstīt programmas papildinājumu,

| — | saskaņā ar Vispārējās regulas 15. pantu noteikt kritērijus, kurus izmantot, izvēloties darbības, ar mērķi noteikt pārrobežu vai starptautisko raksturu vai darbību priekšrocības, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Vispārējās regulas 15. pantu noteikt kritērijus, kurus izmantot, izvēloties darbības, ar mērķi noteikt pārrobežu vai starptautisko raksturu vai darbību priekšrocības,

| — | veikt vēlākos grozījumus programmā vai programmas papildinājumā, |
| --- | --- |

—

veikt vēlākos grozījumus programmā vai programmas papildinājumā,

| — | uzraudzīt un novērtēt programmu kopumā un apstiprināt projekta uzdevumus priekšlikumu aicinājumiem. |
| --- | --- |

—

uzraudzīt un novērtēt programmu kopumā un apstiprināt projekta uzdevumus priekšlikumu aicinājumiem.

Uzraudzības komiteja ietver reģionālo un vietējo varas iestāžu pārstāvjus un valsts varas iestāžu pārstāvjus, ja valsts varas iestādes tā vēlas. Ekonomisko un sociālo partneru un nevalstisko organizāciju piedalīšanās ir vēlama un atbilst Vispārīgās regulas 8. panta noteikumiem. Komisija un, kur atbilstošs, EIB piedalīsies Uzraudzības komitejas darbā padomdevēja stāvoklī.

| 29. | Darbību kopīgo atlasi un to izpildes koordinēto uzraudzību veiks viena vai, ja nepieciešams, vairākas Zinātniskās vadības komitejas, darbību, kuras tiek organizētas katrai apakšprogrammai. Komiteja tiks izveidota pēc tādiem pašiem sadarbības un partnerības principiem kā Uzraudzības komiteja. Komisija var piedalīties kā novērotājs.
  Izvēles kārtā Zinātniskās vadības komitejas pienākumus var veikt Uzraudzības komiteja, darbojoties arī kā Zinātniskās vadības komiteja. |
| --- | --- |

29.

Darbību kopīgo atlasi un to izpildes koordinēto uzraudzību veiks viena vai, ja nepieciešams, vairākas Zinātniskās vadības komitejas, darbību, kuras tiek organizētas katrai apakšprogrammai. Komiteja tiks izveidota pēc tādiem pašiem sadarbības un partnerības principiem kā Uzraudzības komiteja. Komisija var piedalīties kā novērotājs.

Izvēles kārtā Zinātniskās vadības komitejas pienākumus var veikt Uzraudzības komiteja, darbojoties arī kā Zinātniskās vadības komiteja.

| 30. | Veicot savus uzdevumus, pārvaldošo varas iestādi asistē kopīgs tehniskais sekretariāts, kas neuzņemas sekretariāta funkcijas.
  Papildus saviem pienākumiem saskaņā ar Vispārējās regulas 34. pantu pārvaldošā varas iestāde (skatīt 25. punktu) ir atbildīga par lēmumu sagatavošanas organizēšanu, ko pieņem Uzraudzības un Zinātniskās vadības komitejas. Jo īpaši tā pieņems, izskatīs un sniegs iepriekšēju novērtējumu par darbībām, kas ierosinātas finansēšanai, vai arī koordinēs šādus uzdevumus. Tā koordinēs arī varas iestāžu vai organizāciju darbu, kas nozīmētas, kā prasīts, lai izstrādātu dažādas apakšprogrammas un pasākumus. |
| --- | --- |

30.

Veicot savus uzdevumus, pārvaldošo varas iestādi asistē kopīgs tehniskais sekretariāts, kas neuzņemas sekretariāta funkcijas.

Papildus saviem pienākumiem saskaņā ar Vispārējās regulas 34. pantu pārvaldošā varas iestāde (skatīt 25. punktu) ir atbildīga par lēmumu sagatavošanas organizēšanu, ko pieņem Uzraudzības un Zinātniskās vadības komitejas. Jo īpaši tā pieņems, izskatīs un sniegs iepriekšēju novērtējumu par darbībām, kas ierosinātas finansēšanai, vai arī koordinēs šādus uzdevumus. Tā koordinēs arī varas iestāžu vai organizāciju darbu, kas nozīmētas, kā prasīts, lai izstrādātu dažādas apakšprogrammas un pasākumus.

| 31. | ERDF pabalsts tiks iemaksāts vienā vienīgā bankas kontā maksājošās varas iestādes vārdā vai pārvaldes varas iestādes vārdā (kur tā ir arī maksājošā varas iestāde). Balstoties uz lēmumiem, kas saistīti ar Zinātniskās vadības komitejas vai Uzraudzības komitejas, kura darbojas kā Zinātniskās vadības komiteja, projektu atlasi, šo ERDF saskaņā ar Vispārējās regulas 32. panta 1. punkta pēdējo daļu nodevu maksās maksājošā varas iestāde galējiem saņēmējiem vai varas iestādēm vai organizācijām, kas nozīmētas, lai ieviestu dažādas apakšprogrammas un pasākumus. Šādā gadījumā šīs varas iestādes veiks maksājumus galējiem saņēmējiem. Gadījumā, ja iesaistīti partneri dažādās dalībvalstīs, galējie saņēmēji būs atbildīgie par darbību, kas kontrolē finansiālo pārvaldi un uzrauga dažādos partnerus un darbības. Atbildīgais partneris nesīs finansiālo un juridisko atbildību uzraugošās varas iestādes priekšā. Atbildīgais partneris noteiks ar šiem partneriem, iespējams, nolīguma formā, savstarpējo atbildību sadalījumu. |
| --- | --- |

31.

ERDF pabalsts tiks iemaksāts vienā vienīgā bankas kontā maksājošās varas iestādes vārdā vai pārvaldes varas iestādes vārdā (kur tā ir arī maksājošā varas iestāde). Balstoties uz lēmumiem, kas saistīti ar Zinātniskās vadības komitejas vai Uzraudzības komitejas, kura darbojas kā Zinātniskās vadības komiteja, projektu atlasi, šo ERDF saskaņā ar Vispārējās regulas 32. panta 1. punkta pēdējo daļu nodevu maksās maksājošā varas iestāde galējiem saņēmējiem vai varas iestādēm vai organizācijām, kas nozīmētas, lai ieviestu dažādas apakšprogrammas un pasākumus. Šādā gadījumā šīs varas iestādes veiks maksājumus galējiem saņēmējiem. Gadījumā, ja iesaistīti partneri dažādās dalībvalstīs, galējie saņēmēji būs atbildīgie par darbību, kas kontrolē finansiālo pārvaldi un uzrauga dažādos partnerus un darbības. Atbildīgais partneris nesīs finansiālo un juridisko atbildību uzraugošās varas iestādes priekšā. Atbildīgais partneris noteiks ar šiem partneriem, iespējams, nolīguma formā, savstarpējo atbildību sadalījumu.

| 32. | Vispārējās regulas (Fondu atbalsts un finansiālā pārvalde) III nodaļa un Noteikumi par uzraudzību, novērtēšanu un finanšu kontroli, izņemot 44. pantu, attieksies uz programmām. Saskaņā ar šīs regulas 21. panta 4. punktu programmas var pārskatīt pēc dalībvalstu vai Komisijas ierosmes saskaņā ar iesaistītām dalībvalstīm pēc pustermiņa vērtējumiem, kas minēti šīs regulas 42. pantā. |
| --- | --- |

32.

Vispārējās regulas (Fondu atbalsts un finansiālā pārvalde) III nodaļa un Noteikumi par uzraudzību, novērtēšanu un finanšu kontroli, izņemot 44. pantu, attieksies uz programmām. Saskaņā ar šīs regulas 21. panta 4. punktu programmas var pārskatīt pēc dalībvalstu vai Komisijas ierosmes saskaņā ar iesaistītām dalībvalstīm pēc pustermiņa vērtējumiem, kas minēti šīs regulas 42. pantā.

| 33. | [svītrots] |
| --- | --- |

33.

[svītrots]

VII.   SASKAŅOTĪBA STARP ERDF, PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, EDF, SAPARD UN ISPA

| 34. | Vispārējās regulas 20. panta 2. punkta pirmās daļas nolūkos saskaņotība starp atbalstu saskaņā ar ERDF un citiem instrumentiem, kas veicina INTERREG III iniciatīvas, attiecas uz ģeogrāfiskajiem atbilstības kritērijiem, daudzgadējo programmu ieviešanu, ieviešanas darbību un mehānismu atbilstību, uzraudzību, novērtēšanu un kontroli.
  Kopīgo struktūru nozīmīga uzlabošana tiks turpināta saistībā ar iepriekšējā programmu ieviešanas perioda situāciju, kā minēts 8. punktā, par sadarbības programmām, kas aprakstītas šajā nodaļā, atbilstoši progresa līmenim, atbilstoši saskaņotībai starp ERDF un citiem finanšu instrumentiem.
  Komisija uztic sev reizi gadā prezentēt Konsultatīvajai komitejai, kas minēta Vispārējās regulas 48. panta 3. punkta d) apakšpunktā, pārskatu par sasniegto progresu, kas attiecas uz ERDF un citu finansiālo instrumentu saskaņotību. |
| --- | --- |

34.

Vispārējās regulas 20. panta 2. punkta pirmās daļas nolūkos saskaņotība starp atbalstu saskaņā ar ERDF un citiem instrumentiem, kas veicina INTERREG III iniciatīvas, attiecas uz ģeogrāfiskajiem atbilstības kritērijiem, daudzgadējo programmu ieviešanu, ieviešanas darbību un mehānismu atbilstību, uzraudzību, novērtēšanu un kontroli.

Kopīgo struktūru nozīmīga uzlabošana tiks turpināta saistībā ar iepriekšējā programmu ieviešanas perioda situāciju, kā minēts 8. punktā, par sadarbības programmām, kas aprakstītas šajā nodaļā, atbilstoši progresa līmenim, atbilstoši saskaņotībai starp ERDF un citiem finanšu instrumentiem.

Komisija uztic sev reizi gadā prezentēt Konsultatīvajai komitejai, kas minēta Vispārējās regulas 48. panta 3. punkta d) apakšpunktā, pārskatu par sasniegto progresu, kas attiecas uz ERDF un citu finansiālo instrumentu saskaņotību.

| 34.a | Kaimiņattiecību paziņojumā Komisija iepazīstināja ar Kaimiņattiecību programmas pieeju 2004.–2006. gadam. Kaimiņattiecību programmas atbalstīs pārrobežu un starptautisko sadarbību gar Kopienas ārējo robežu ar nekandidātvalstīm un stiprinās esošās vai plānotās INTERREG programmas un struktūras. Kaimiņattiecību programmu ieviešana dos iespēju izveidot jaunas sistēmas, kas pieļaus kopīgu projektu sagatavošanu, iesniegšanas un atlases procedūras, tādējādi palielinot robežas ārējās puses saņēmējvalstu iesaistīšanās līmeni un īpašumtiesības. 2003. gada 23. oktobrī Komisija iesniedza Ieteikuma notu (9) par Kaimiņattiecību programmu gatavošanu, aprakstot soļus, kas nepieciešami, lai izveidotu Kaimiņattiecību programmu, un iesakot, kā grozīt esošos dokumentus, struktūras un darba metodes. |
| --- | --- |

34.a

Kaimiņattiecību paziņojumā Komisija iepazīstināja ar Kaimiņattiecību programmas pieeju 2004.–2006. gadam. Kaimiņattiecību programmas atbalstīs pārrobežu un starptautisko sadarbību gar Kopienas ārējo robežu ar nekandidātvalstīm un stiprinās esošās vai plānotās INTERREG programmas un struktūras. Kaimiņattiecību programmu ieviešana dos iespēju izveidot jaunas sistēmas, kas pieļaus kopīgu projektu sagatavošanu, iesniegšanas un atlases procedūras, tādējādi palielinot robežas ārējās puses saņēmējvalstu iesaistīšanās līmeni un īpašumtiesības. 2003. gada 23. oktobrī Komisija iesniedza Ieteikuma notu (9) par Kaimiņattiecību programmu gatavošanu, aprakstot soļus, kas nepieciešami, lai izveidotu Kaimiņattiecību programmu, un iesakot, kā grozīt esošos dokumentus, struktūras un darba metodes.

Pārrobežu sadarbība (A līnija)

| 35. | Pārrobežu sadarbības, ārpus Kopienas ārējām robežām, nolūkiem robežu apgabali kaimiņvalstīs tiks iekļauti programmas priekšlikumos, ko Komisijai iesniegs dalībvalstīs noteiktas varas iestādes saskaņā ar iesaistītajām kaimiņvalstīm. Šo apgabalu noteikšanai ir jābūt saskaņotai ar kritērijiem, kas pieņemti INTERREG III. Par NUTS III zonu, kas uzskaitīta I pielikumā, kas piedalās dažādās pārrobežu sadarbības programmās, iesaistot valstis, kas gūst labumu no PHARE-CBC, vai NUTS II zonas piedalīšanos, kas apskatīta 10. punkta 2. apakšpunktā, šādās programmās šīs piedalīšanās detaļas tiks apspriestas starp Komisiju un dalībvalstīs nozīmētām varas iestādēm saskaņā ar iesaistītajām robežvalstīm. |
| --- | --- |

35.

Pārrobežu sadarbības, ārpus Kopienas ārējām robežām, nolūkiem robežu apgabali kaimiņvalstīs tiks iekļauti programmas priekšlikumos, ko Komisijai iesniegs dalībvalstīs noteiktas varas iestādes saskaņā ar iesaistītajām kaimiņvalstīm. Šo apgabalu noteikšanai ir jābūt saskaņotai ar kritērijiem, kas pieņemti INTERREG III. Par NUTS III zonu, kas uzskaitīta I pielikumā, kas piedalās dažādās pārrobežu sadarbības programmās, iesaistot valstis, kas gūst labumu no PHARE-CBC, vai NUTS II zonas piedalīšanos, kas apskatīta 10. punkta 2. apakšpunktā, šādās programmās šīs piedalīšanās detaļas tiks apspriestas starp Komisiju un dalībvalstīs nozīmētām varas iestādēm saskaņā ar iesaistītajām robežvalstīm.

| 36. | INTERREG III programma pārrobežu sadarbībai (A līnija), kā noteikts 21., 22., 25. un 26, punktā, būs kopīgas pārrobežu programmu ieviešanas dokuments, kas attiecas uz Komisijas 1998. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2760/98 par PHARE-CBC programmu (10), turpmāk tekstā – “PHARE-CBC Regula”. ERDF finansēšanas gadījumā Komisija izlems par fonda palīdzību, kad tas apstiprina programmu. PHARE-CBC, TACIS, MEDA, CARDS, SAPARD vai ISPA atbalsti ievēros šo instrumentu principus un noteikumus, un summas, kas iesaistītas finanšu plānā, būs indikatīvas. Uzmanība tiks pievērsta finansējuma pienācīgai līdzsvarošanai abās robežas pusēs, ņemot vērā pieejamo finansējumu, atšķirības ekonomiskās attīstības līmeņos un absorbcijas spējas. |
| --- | --- |

36.

INTERREG III programma pārrobežu sadarbībai (A līnija), kā noteikts 21., 22., 25. un 26, punktā, būs kopīgas pārrobežu programmu ieviešanas dokuments, kas attiecas uz Komisijas 1998. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2760/98 par PHARE-CBC programmu (10), turpmāk tekstā – “PHARE-CBC Regula”. ERDF finansēšanas gadījumā Komisija izlems par fonda palīdzību, kad tas apstiprina programmu. PHARE-CBC, TACIS, MEDA, CARDS, SAPARD vai ISPA atbalsti ievēros šo instrumentu principus un noteikumus, un summas, kas iesaistītas finanšu plānā, būs indikatīvas. Uzmanība tiks pievērsta finansējuma pienācīgai līdzsvarošanai abās robežas pusēs, ņemot vērā pieejamo finansējumu, atšķirības ekonomiskās attīstības līmeņos un absorbcijas spējas.

| 37. | ISPA gadījumā saskaņā ar 2. panta 2. punkta otro daļu Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1267/1999, kas nosaka Struktūrpolitiku instrumentu pirmspievienošanai (11), var tikt pieļauti izņēmumi pieteikumam par minimālo apjomu (5 miljoni EUR), ņemot vērā īpašos apstākļus, ko noteikusi Komisija, balstoties uz Uzraudzības komitejas īpašajām rekomendācijām. |
| --- | --- |

37.

ISPA gadījumā saskaņā ar 2. panta 2. punkta otro daļu Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1267/1999, kas nosaka Struktūrpolitiku instrumentu pirmspievienošanai (11), var tikt pieļauti izņēmumi pieteikumam par minimālo apjomu (5 miljoni EUR), ņemot vērā īpašos apstākļus, ko noteikusi Komisija, balstoties uz Uzraudzības komitejas īpašajām rekomendācijām.

| 38. | Uzraudzības komiteju, Zinātniskās vadības komiteju(-as), kopīgo tehnisko sekretariātu un, kur atbilstošs, pārvaldošo varas iestādi (skatīt 25. punktu) noteiks ar trešo valstu pārstāvju piedalīšanos, kuri piedalās programmā.
  Kur nav iespējama kopīga pārvaldes varas iestāde, trešo valstu pārstāvji piedalīsies pārvaldošās varas iestādes aktivitātēs savu kompetenču ietvaros. |
| --- | --- |

38.

Uzraudzības komiteju, Zinātniskās vadības komiteju(-as), kopīgo tehnisko sekretariātu un, kur atbilstošs, pārvaldošo varas iestādi (skatīt 25. punktu) noteiks ar trešo valstu pārstāvju piedalīšanos, kuri piedalās programmā.

Kur nav iespējama kopīga pārvaldes varas iestāde, trešo valstu pārstāvji piedalīsies pārvaldošās varas iestādes aktivitātēs savu kompetenču ietvaros.

| 39. | Gadījumā, ja programmas finansē ERDF un PHARE-CBC, Uzraudzības komiteja programmai, kā aprakstīts 28. punktā, un Kopīgās sadarbības komiteja, kā aprakstīts PHARE-CBC Regulas 7. pantā, veido vienu komiteju, turpmāk minēta kā “INTERREG/PHARE-CBC Uzraudzības komiteja”.
  INTERREG/PHARE-CBC Uzraudzības komiteja izlems par procedūras iekšējiem noteikumiem, ņemot vērā institucionālo, juridisko un finanšu sistēmu iesaistītajās valstīs. Šie noteikumi, kur atbilstošs, sniegs detaļas par 28. punkta PHARE-CBC Regulas 7. panta piemērošanu.
  INTERREG/PHARE-CBC Uzraudzības komiteja iekļaus pārstāvjus no kompetentajām varas iestādēm dalībvalstīs un iesaistītajās trešās dalībvalstīs un no Komisijas un EIB, kur atbilstošs. Komisijas pārstāvis(-ji) un, kur atbilstošs, EIB pārstāvji piedalīsies INTERREG/PHARE-CBC Uzraudzības komitejas darbā, kas attiecas uz darbībām, kuras finansē ERDF, padomdevēja statusā. Tas ir šīs komitejas pienākums – apstiprināt programmas papildinājumu pēc Vispārējās regulas 15. panta vai apstiprināt grozījumus tajā. |
| --- | --- |

39.

Gadījumā, ja programmas finansē ERDF un PHARE-CBC, Uzraudzības komiteja programmai, kā aprakstīts 28. punktā, un Kopīgās sadarbības komiteja, kā aprakstīts PHARE-CBC Regulas 7. pantā, veido vienu komiteju, turpmāk minēta kā “INTERREG/PHARE-CBC Uzraudzības komiteja”.

INTERREG/PHARE-CBC Uzraudzības komiteja izlems par procedūras iekšējiem noteikumiem, ņemot vērā institucionālo, juridisko un finanšu sistēmu iesaistītajās valstīs. Šie noteikumi, kur atbilstošs, sniegs detaļas par 28. punkta PHARE-CBC Regulas 7. panta piemērošanu.

INTERREG/PHARE-CBC Uzraudzības komiteja iekļaus pārstāvjus no kompetentajām varas iestādēm dalībvalstīs un iesaistītajās trešās dalībvalstīs un no Komisijas un EIB, kur atbilstošs. Komisijas pārstāvis(-ji) un, kur atbilstošs, EIB pārstāvji piedalīsies INTERREG/PHARE-CBC Uzraudzības komitejas darbā, kas attiecas uz darbībām, kuras finansē ERDF, padomdevēja statusā. Tas ir šīs komitejas pienākums – apstiprināt programmas papildinājumu pēc Vispārējās regulas 15. panta vai apstiprināt grozījumus tajā.

| 40. | Darbības un projekti tiks atlasīti, balstoties uz to piemērotību INTERREG III, to veiks Zinātniskās vadības komiteja vai komitejas vai INTERREG/PHARE-CBC Uzraudzības komiteja, kas darbosies kā Zinātniskās vadības komiteja (skatīt 29. punktu). |
| --- | --- |

40.

Darbības un projekti tiks atlasīti, balstoties uz to piemērotību INTERREG III, to veiks Zinātniskās vadības komiteja vai komitejas vai INTERREG/PHARE-CBC Uzraudzības komiteja, kas darbosies kā Zinātniskās vadības komiteja (skatīt 29. punktu).

| 41. | Programmas ietvaros finansējamo darbību un projektu apstiprināšana notiks pēc īpašiem ERDF noteikumiem un jebkura cita finanšu instrumenta, kas saistīts ar programmu. |
| --- | --- |

41.

Programmas ietvaros finansējamo darbību un projektu apstiprināšana notiks pēc īpašiem ERDF noteikumiem un jebkura cita finanšu instrumenta, kas saistīts ar programmu.

| 42. | PHARE-CBC finansējamo projektu apstiprināšana notiks pēc procedūras, kas noteikta PHARE-CBC Regulas 7. panta 3. punktā un 8. pantā.
  Saskaņā ar šīs regulas 5. panta 2. punktu būs speciāli nosacījumi attiecībā uz ierobežotu procentu programmu mazajiem projektiem, kas iesaista vietējos dalībniekus. Mazos projektus, kas nepārsniedz EUR 50 000 (Kopienas pabalsts), ko finansēs PHARE-CBC, apstiprinās Vienotās sadarbības komiteja vai īpaša Zinātniskās vadības komiteja, kas ir atbildīga par šādiem maziem projektiem.
  Dotāciju shēmas ekonomiskās un sociālās izlīdzināšanas jomā var finansēt projektus, sākot no EUR 50 000 līdz EUR 2 miljoniem (Kopienas pabalsts). Individuālie projekti saskaņā ar dotāciju shēmām tiks noteikti ar aicinājumu iesniegt priekšlikumus, un tos apstiprinās Kopīgā sadarbības komiteja.
  Projekti, kuri neattiecas uz dotāciju shēmām, izņēmumi citādi nepieciešamajā minimālajā projekta apjomā (2 miljoni EUR), tiks pieļauti tikai, balstoties uz katra gadījuma atsevišķu izvērtēšanu un saskaņā ar īpašajiem pārrobežu sadarbības apstākļiem, kas pēc klasifikācijas atbilst prioritātēm, kas noteiktas kopīgās pārrobežu programmu ieviešanas dokumentos. INTERREG/PHARE-CBC Uzraudzība komiteja (skatīt 39. punktu) sniegs īpašus ieteikumus saistībā ar projektu minimālo apjomu izņēmumiem, uzsverot procedūras, kas norādītas šā punkta pirmajā apakšpunktā. Balstoties uz atsevišķa gadījuma novērtējumu, tajos robežas apgabalos, kas atbilst Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1266/99 12. panta nosacījumiem, par palīdzības koordinēšanu kandidātvalstīm pirmsiestāšanās stratēģijas ietvaros (12), kas saistīta ar pirmsiestāšanās instrumentu koordinēšanu, Komisijas iepriekšējā kontrole var tikt aizstāta ar “izvērstu decentralizētas ieviešanas sistēmu” ar Komisijas eks-pēc kontroli. |
| --- | --- |

42.

PHARE-CBC finansējamo projektu apstiprināšana notiks pēc procedūras, kas noteikta PHARE-CBC Regulas 7. panta 3. punktā un 8. pantā.

Saskaņā ar šīs regulas 5. panta 2. punktu būs speciāli nosacījumi attiecībā uz ierobežotu procentu programmu mazajiem projektiem, kas iesaista vietējos dalībniekus. Mazos projektus, kas nepārsniedz EUR 50 000 (Kopienas pabalsts), ko finansēs PHARE-CBC, apstiprinās Vienotās sadarbības komiteja vai īpaša Zinātniskās vadības komiteja, kas ir atbildīga par šādiem maziem projektiem.

Dotāciju shēmas ekonomiskās un sociālās izlīdzināšanas jomā var finansēt projektus, sākot no EUR 50 000 līdz EUR 2 miljoniem (Kopienas pabalsts). Individuālie projekti saskaņā ar dotāciju shēmām tiks noteikti ar aicinājumu iesniegt priekšlikumus, un tos apstiprinās Kopīgā sadarbības komiteja.

Projekti, kuri neattiecas uz dotāciju shēmām, izņēmumi citādi nepieciešamajā minimālajā projekta apjomā (2 miljoni EUR), tiks pieļauti tikai, balstoties uz katra gadījuma atsevišķu izvērtēšanu un saskaņā ar īpašajiem pārrobežu sadarbības apstākļiem, kas pēc klasifikācijas atbilst prioritātēm, kas noteiktas kopīgās pārrobežu programmu ieviešanas dokumentos. INTERREG/PHARE-CBC Uzraudzība komiteja (skatīt 39. punktu) sniegs īpašus ieteikumus saistībā ar projektu minimālo apjomu izņēmumiem, uzsverot procedūras, kas norādītas šā punkta pirmajā apakšpunktā. Balstoties uz atsevišķa gadījuma novērtējumu, tajos robežas apgabalos, kas atbilst Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1266/99 12. panta nosacījumiem, par palīdzības koordinēšanu kandidātvalstīm pirmsiestāšanās stratēģijas ietvaros (12), kas saistīta ar pirmsiestāšanās instrumentu koordinēšanu, Komisijas iepriekšējā kontrole var tikt aizstāta ar “izvērstu decentralizētas ieviešanas sistēmu” ar Komisijas eks-pēc kontroli.

Starpvalstu sadarbība (B līnija)

| 43. | Trešās valstis var piedalīties starptautiskā sadarbībā, kā noteikts šo pamatnostādņu III nodaļā, balstoties uz programmu priekšlikumiem, ko dalībvalstīs nozīmētās varas iestādes saskaņā ar iesaistītajām trešām valstīm iesniedz Komisijai.
  Projektus valstīs, kas gūst atbalstu no PHARE, kas saistīts ar starptautisko sadarbību INTERREG III ietvaros, var atbalstīt ar nacionālajām PHARE programmām.
  Gadījumā, kad finansē ERDF, Komisija izlems par fonda atbalstu, kad tas apstiprinās katru programmu. PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, EDF, SAPARD un ISPA gadījumā šo programmu finansējamo projektu apstiprināšanā tiks ievērotas darbības, kas ir noteiktas to attiecīgajās regulās un operatīvajos noteikumos, tajā skaitā darbības, kas ir izklāstītas Kaimiņattiecību paziņojumā.
  37. punktu arī var piemērot starptautiskai sadarbībai, kur atbilstošs. |
| --- | --- |

43.

Trešās valstis var piedalīties starptautiskā sadarbībā, kā noteikts šo pamatnostādņu III nodaļā, balstoties uz programmu priekšlikumiem, ko dalībvalstīs nozīmētās varas iestādes saskaņā ar iesaistītajām trešām valstīm iesniedz Komisijai.

Projektus valstīs, kas gūst atbalstu no PHARE, kas saistīts ar starptautisko sadarbību INTERREG III ietvaros, var atbalstīt ar nacionālajām PHARE programmām.

Gadījumā, kad finansē ERDF, Komisija izlems par fonda atbalstu, kad tas apstiprinās katru programmu. PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, EDF, SAPARD un ISPA gadījumā šo programmu finansējamo projektu apstiprināšanā tiks ievērotas darbības, kas ir noteiktas to attiecīgajās regulās un operatīvajos noteikumos, tajā skaitā darbības, kas ir izklāstītas Kaimiņattiecību paziņojumā.

37. punktu arī var piemērot starptautiskai sadarbībai, kur atbilstošs.

| 44. | Komisija nodrošinās 38. un 42. punkta piemērošanu starptautiskai sadarbībai. |
| --- | --- |

44.

Komisija nodrošinās 38. un 42. punkta piemērošanu starptautiskai sadarbībai.

Starpreģionu sadarbība (C līnija)

| 45. | Koordinācija starp ERDF un ārējiem finanšu instrumentiem tiek apskatīta Starpreģionu sadarbības paziņojumā. |
| --- | --- |

45.

Koordinācija starp ERDF un ārējiem finanšu instrumentiem tiek apskatīta Starpreģionu sadarbības paziņojumā.

| 46. | [svītrots] |
| --- | --- |

46.

[svītrots]

VIII.   FINANSĒJUMS

| 47. | INTERREG III Kopienas iniciatīvu kopīgi finansēs dalībvalstis un Kopiena. |
| --- | --- |

47.

INTERREG III Kopienas iniciatīvu kopīgi finansēs dalībvalstis un Kopiena.

| 48. | Saskaņā ar Vispārējās regulas 20. panta 2. punktu kopējais ERDF pabalsts INTERREG III laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam sastāda 4 875 miljonus EUR pie 1999. gada cenām. Saskaņā ar Vispārējās regulas 7. panta 7. punktu ERDF pabalsts tika indeksēts 2 % gadā līdz 2003. gadam un tika noteikts 2004. un 2006. gadam pēc 2003. gada cenām. Komisija tagad ir noteikusi arī indeksācijas līmeni laika posmam no 2004. līdz 2006. gadam. Neierobežojot izņēmumus, kas paredzēti šīs regulas 29. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ERDF pabalsta griesti būs 75 % no kopējās vērtības 1. mērķa apgabalos un 50 % citur.
  Saskaņā ar pievienošanās sarunu secinājumiem ERDF kopējais pabalsts jaunajām dalībvalstīm INTERREG III laika posmā no 2004. līdz 2006. gadam ir noteikts 425 miljonu EUR apjomā pie 1999. gada cenām.
  Komisija pieņems indikatīvas sadales katrai dalībvalstij. Sadalot šo daudzumu, dalībvalstis nodrošinās, ka, pamatojoties uz indikatīvo bāzi, vismaz 50 % to kopējās sadales ir piešķirta pārrobežu sadarbībai saskaņā ar A līniju. Komisija un dalībvalstis nodrošinās, ka pret visām robežām izturas objektīvi. Vismaz 14 % indikatīvās sadales katrai dalībvalstij piešķirs B līnijai un 6 % – C līnijai. |
| --- | --- |

48.

Saskaņā ar Vispārējās regulas 20. panta 2. punktu kopējais ERDF pabalsts INTERREG III laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam sastāda 4 875 miljonus EUR pie 1999. gada cenām. Saskaņā ar Vispārējās regulas 7. panta 7. punktu ERDF pabalsts tika indeksēts 2 % gadā līdz 2003. gadam un tika noteikts 2004. un 2006. gadam pēc 2003. gada cenām. Komisija tagad ir noteikusi arī indeksācijas līmeni laika posmam no 2004. līdz 2006. gadam. Neierobežojot izņēmumus, kas paredzēti šīs regulas 29. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ERDF pabalsta griesti būs 75 % no kopējās vērtības 1. mērķa apgabalos un 50 % citur.

Saskaņā ar pievienošanās sarunu secinājumiem ERDF kopējais pabalsts jaunajām dalībvalstīm INTERREG III laika posmā no 2004. līdz 2006. gadam ir noteikts 425 miljonu EUR apjomā pie 1999. gada cenām.

Komisija pieņems indikatīvas sadales katrai dalībvalstij. Sadalot šo daudzumu, dalībvalstis nodrošinās, ka, pamatojoties uz indikatīvo bāzi, vismaz 50 % to kopējās sadales ir piešķirta pārrobežu sadarbībai saskaņā ar A līniju. Komisija un dalībvalstis nodrošinās, ka pret visām robežām izturas objektīvi. Vismaz 14 % indikatīvās sadales katrai dalībvalstij piešķirs B līnijai un 6 % – C līnijai.

| 49. | Attiecīgajām trešām valstīm, kas piedalās INTERREG III, sadarbību atbalstīs PHARE-CBC, kā arī ISPA, SAPARD un PHARE nacionālās programmas. TACIS, MEDA, CARDS un EDF sadale koordinētiem pasākumiem ir noteikta, un saskaņā ar esošajiem operacionālajiem noteikumiem un, kur nepieciešams, saskaņā ar Kaimiņattiecību paziņojumu ar nolūku palielināt pārrobežu un starptautisko sadarbību aiz Kopienas ārējām robežām.
  Ir pieejami arī aizdevumi no EIB. |
| --- | --- |

49.

Attiecīgajām trešām valstīm, kas piedalās INTERREG III, sadarbību atbalstīs PHARE-CBC, kā arī ISPA, SAPARD un PHARE nacionālās programmas. TACIS, MEDA, CARDS un EDF sadale koordinētiem pasākumiem ir noteikta, un saskaņā ar esošajiem operacionālajiem noteikumiem un, kur nepieciešams, saskaņā ar Kaimiņattiecību paziņojumu ar nolūku palielināt pārrobežu un starptautisko sadarbību aiz Kopienas ārējām robežām.

Ir pieejami arī aizdevumi no EIB.

| 50. | Saskaņā ar ERDF Regulas 3. panta 2. punktu, lai īstenotu INTERREG III Iniciatīvu, ERDF finansēs pasākumus lauku attīstībai saskaņā ar ELVGF, humāno resursu attīstībai saskaņā ar ESF un zivsaimniecības struktūru adaptācijai saskaņā ZVFI. |
| --- | --- |

50.

Saskaņā ar ERDF Regulas 3. panta 2. punktu, lai īstenotu INTERREG III Iniciatīvu, ERDF finansēs pasākumus lauku attīstībai saskaņā ar ELVGF, humāno resursu attīstībai saskaņā ar ESF un zivsaimniecības struktūru adaptācijai saskaņā ZVFI.

| 51. | Kopienas iniciatīvas var nodrošināt tehnisko atbalstu koncepcijai, finansēšanai un programmas ieviešanai saskaņā ar Vispārējās regulas 20. pantu. |
| --- | --- |

51.

Kopienas iniciatīvas var nodrošināt tehnisko atbalstu koncepcijai, finansēšanai un programmas ieviešanai saskaņā ar Vispārējās regulas 20. pantu.

| 52. | Programmu ietvaros var paredzēt īpašu tehnisko atbalstu, jo īpaši ar nolūku radīt un attīstīt kopīgās struktūras. Šajā sakarā saskaņā ar Vispārējās regulas 29. pantu normāli līdzfinansēšanas koeficienti tika piemēroti visos gadījumos, kad ir uzsākts tehniskais atbalsts, pēc dalībvalstu lūguma.
  Izņemot gadījumus, kad šādi tehniskā atbalsta pasākumi tiek veikti pēc Komisijas ierosinājuma, tādēļ, ka ieguvēja no tā būtu vairāk nekā viena dalībvalsts, to varētu finansēt līdz pat 100 % apmērā. |
| --- | --- |

52.

Programmu ietvaros var paredzēt īpašu tehnisko atbalstu, jo īpaši ar nolūku radīt un attīstīt kopīgās struktūras. Šajā sakarā saskaņā ar Vispārējās regulas 29. pantu normāli līdzfinansēšanas koeficienti tika piemēroti visos gadījumos, kad ir uzsākts tehniskais atbalsts, pēc dalībvalstu lūguma.

Izņemot gadījumus, kad šādi tehniskā atbalsta pasākumi tiek veikti pēc Komisijas ierosinājuma, tādēļ, ka ieguvēja no tā būtu vairāk nekā viena dalībvalsts, to varētu finansēt līdz pat 100 % apmērā.

| 53. | Lai sekmētu pieredzes apmaiņu un labu praksi, jo īpaši caur tīklojuma darbībām, kas saistītas ar pieredzi, kas iegūta saskaņā ar INTERREG III A, B un C līnijām, maksimums 47 miljoni EUR var tikt izmantoti.
  Normāli līdzfinansēšanas koeficienti tika izmantoti, kad šos pasākumus lūgs dalībvalstis.
  Ja tomēr šādi pasākumi tiek veikti pēc Komisijas ierosmes, tie var tikt finansēti līdz pat 100 % apmērā.
  Komisija ir apstiprinājusi INTERACT atbalsta programmu pārrobežu, starptautiskajai un starpreģionu sadarbībai. INTERACT atbalsta programmas uzdevumos ietilps:






  — | pieredzes koordinēšana un apmaiņa Kopienas līmenī, darbību koordinēšana, kuras uzsāktas saistībā ar INTERREG III, |
| --- | --- | --- |

53.

Lai sekmētu pieredzes apmaiņu un labu praksi, jo īpaši caur tīklojuma darbībām, kas saistītas ar pieredzi, kas iegūta saskaņā ar INTERREG III A, B un C līnijām, maksimums 47 miljoni EUR var tikt izmantoti.

Normāli līdzfinansēšanas koeficienti tika izmantoti, kad šos pasākumus lūgs dalībvalstis.

Ja tomēr šādi pasākumi tiek veikti pēc Komisijas ierosmes, tie var tikt finansēti līdz pat 100 % apmērā.

Komisija ir apstiprinājusi INTERACT atbalsta programmu pārrobežu, starptautiskajai un starpreģionu sadarbībai. INTERACT atbalsta programmas uzdevumos ietilps:

—

pieredzes koordinēšana un apmaiņa Kopienas līmenī, darbību koordinēšana, kuras uzsāktas saistībā ar INTERREG III,

| — | tehniskais atbalsts un programmu ieviešanas, uzraudzības un pārvaldes kopīgo struktūru ieviešanas un saliedēšanas veicināšana, |
| --- | --- |

—

tehniskais atbalsts un programmu ieviešanas, uzraudzības un pārvaldes kopīgo struktūru ieviešanas un saliedēšanas veicināšana,

| — | starpreģionu sadarbības koordinēšana. Informācijas vākšana par apstiprinātajiem projektiem (lai izvairītos no projektu dubultas finansēšanas un veicinātu turpmāko sinerģiju) un to realizēšana, |
| --- | --- |

—

starpreģionu sadarbības koordinēšana. Informācijas vākšana par apstiprinātajiem projektiem (lai izvairītos no projektu dubultas finansēšanas un veicinātu turpmāko sinerģiju) un to realizēšana,

| — | publikācijas, datu bāzes un tīmekļa vietnes. |
| --- | --- |

—

publikācijas, datu bāzes un tīmekļa vietnes.

| 54. | Finansēšana 100 % apmērā, kas ir uzsākta pēc Komisijas ierosmes, kas pēc klasifikācijas atbilst divu veidu tehniskajam atbalstam, kas aprakstīti 52. punktā (otrā daļa) un 53. punktā (trešā daļa), kas nesastāda vairāk kā 2 % no kopējā ERDF atbalsta, kā izklāstīts 48. punktā. |
| --- | --- |

54.

Finansēšana 100 % apmērā, kas ir uzsākta pēc Komisijas ierosmes, kas pēc klasifikācijas atbilst divu veidu tehniskajam atbalstam, kas aprakstīti 52. punktā (otrā daļa) un 53. punktā (trešā daļa), kas nesastāda vairāk kā 2 % no kopējā ERDF atbalsta, kā izklāstīts 48. punktā.

IX.   KORESPONDENCE

| 55. | Komisija uzaicina dalībvalstis un nozīmētās reģionālās varas iestādes, ja atbilstošs, vienojoties ar iesaistītajām trešām valstīm, iesniegt detalizētus priekšlikumus Komitejas Iniciatīvas programmai saskaņā ar INTERREG III iniciatīvu. |
| --- | --- |

55.

Komisija uzaicina dalībvalstis un nozīmētās reģionālās varas iestādes, ja atbilstošs, vienojoties ar iesaistītajām trešām valstīm, iesniegt detalizētus priekšlikumus Komitejas Iniciatīvas programmai saskaņā ar INTERREG III iniciatīvu.

| 56. | Visa korespondence, kas saistīta ar šo paziņojumu, jāadresē:





  Directorate-General for Regional Policy |
| --- | --- |
| Commission of the European Communities |
| B-1049 Brussels, Belgium |

56.

Visa korespondence, kas saistīta ar šo paziņojumu, jāadresē:

Directorate-General for Regional Policy

Commission of the European Communities

B-1049 Brussels, Belgium

---

(1)  OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Iestāšanās aktu, OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.

(2)  OV C 141, 15.5.2001., 2. lpp.

(3)  Komisijas Paziņojums, kas groza pamatnostādnes Kopienas iniciatīvai, kas attiecas uz sadarbību Eiropas robežās, kas ir paredzēta, lai veicinātu saskaņotu un līdzsvarotu Eiropas teritorijas attīstību – INTERREG III (2001/C 239/03), OV C 239, 25.8.2001., 4. lpp.

(4)  OV L 374, 31.12.1988., 15. lpp.

(5)  OV L 213, 13.8.1999., 1. lpp.

(6)  http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/communic/wider/wider_en.pdf

(7)  2003. gada 11. marta Komisijas Paziņojums COM(2003) 104.

(8)  Komisijas Paziņojums 97/C 285/10 par Eiropas Ekonomisko interešu grupu piedalīšanos (EEIGs) publiskos kontaktos un programmās, ko finansē publiskie fondi. OV C 285, 20.9.1997., 17. lpp.

(9)  http://europa.eu.int/comm/regional_policy/interreg3/doc/pdf/neighbour_guidance.pdf

(10)  OV L 345, 19.12.1998., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2003. gada 16. oktobra Regulu (EK) Nr. 1822/2003, OV L 267, 17.10.2003., 9. lpp.

(11)  OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.

(12)  OV L 161, 26.6.1999., 68. lpp.

---

I PIELIKUMS

A LĪNIJA: PIEMĒROTIE APGABALI

BELGIË/BELGIQUE

| | Antwerpen (Arr) |
| --- | --- |

Antwerpen (Arr)

| | Arlon |
| --- | --- |

Arlon

| | Ath |
| --- | --- |

Ath

| | Bastogne |
| --- | --- |

Bastogne

| | Brugge |
| --- | --- |

Brugge

| | Dinant |
| --- | --- |

Dinant

| | Eeklo |
| --- | --- |

Eeklo

| | Gent (Arr) |
| --- | --- |

Gent (Arr)

| | Ieper |
| --- | --- |

Ieper

| | Kortrijk |
| --- | --- |

Kortrijk

| | Liège (Arr) |
| --- | --- |

Liège (Arr)

| | Maaseik |
| --- | --- |

Maaseik

| | Mons |
| --- | --- |

Mons

| | Mouscron |
| --- | --- |

Mouscron

| | Neufchâteau |
| --- | --- |

Neufchâteau

| | Philippeville |
| --- | --- |

Philippeville

| | Sint-Niklaas |
| --- | --- |

Sint-Niklaas

| | Thuin |
| --- | --- |

Thuin

| | Tongeren |
| --- | --- |

Tongeren

| | Tournai |
| --- | --- |

Tournai

| | Turnhout |
| --- | --- |

Turnhout

| | Verviers |
| --- | --- |

Verviers

| | Veurne |
| --- | --- |

Veurne

| | Virton |
| --- | --- |

Virton

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Jihočeský |
| --- | --- |

Jihočeský

| | Plzeňsky |
| --- | --- |

Plzeňsky

| | Karlovarský |
| --- | --- |

Karlovarský

| | Ústecký |
| --- | --- |

Ústecký

| | Liberecký |
| --- | --- |

Liberecký

| | Královehradecký |
| --- | --- |

Královehradecký

| | Pardubický |
| --- | --- |

Pardubický

| | Vysočina |
| --- | --- |

Vysočina

| | Jihomoravský |
| --- | --- |

Jihomoravský

| | Olomoucký |
| --- | --- |

Olomoucký

| | Zlínský |
| --- | --- |

Zlínský

| | Moravskoslezský |
| --- | --- |

Moravskoslezský

DANMARK

| | Bornholms Amtskommune |
| --- | --- |

Bornholms Amtskommune

| | Frederiksborg Amtskommune |
| --- | --- |

Frederiksborg Amtskommune

| | Fyns Amtskommune |
| --- | --- |

Fyns Amtskommune

| | København og Frederiksberg Kommuner |
| --- | --- |

København og Frederiksberg Kommuner

| | Københavns Amtskommune |
| --- | --- |

Københavns Amtskommune

| | Roskilde Amtskommune |
| --- | --- |

Roskilde Amtskommune

| | Sønderjyllands Amtskommune |
| --- | --- |

Sønderjyllands Amtskommune

| | Storstrøms Amtskommune |
| --- | --- |

Storstrøms Amtskommune

BR DEUTSCHLAND

| | Aachen, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Aachen, Kreisfreie Stadt

| | Aachen, Landkreis |
| --- | --- |

Aachen, Landkreis

| | Altötting |
| --- | --- |

Altötting

| | Annaberg |
| --- | --- |

Annaberg

| | Aue-Schwarzenberg |
| --- | --- |

Aue-Schwarzenberg

| | Aurich |
| --- | --- |

Aurich

| | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| --- | --- |

Bad Tölz-Wolfratshausen

| | Baden-Baden, Stadtkreis |
| --- | --- |

Baden-Baden, Stadtkreis

| | Barnim |
| --- | --- |

Barnim

| | Bautzen |
| --- | --- |

Bautzen

| | Berchtesgadener Land |
| --- | --- |

Berchtesgadener Land

| | Bitburg-Prüm |
| --- | --- |

Bitburg-Prüm

| | Bodenseekreis |
| --- | --- |

Bodenseekreis

| | Borken |
| --- | --- |

Borken

| | Breisgau-Hochschwarzwald |
| --- | --- |

Breisgau-Hochschwarzwald

| | Cham |
| --- | --- |

Cham

| | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Cottbus, Kreisfreie Stadt

| | Daun |
| --- | --- |

Daun

| | Düren |
| --- | --- |

Düren

| | Emden, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Emden, Kreisfreie Stadt

| | Emmendingen |
| --- | --- |

Emmendingen

| | Emsland |
| --- | --- |

Emsland

| | Euskirchen |
| --- | --- |

Euskirchen

| | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Flensburg, Kreisfreie Stadt

| | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

| | Freiberg |
| --- | --- |

Freiberg

| | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| --- | --- |

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

| | Freyung-Grafenau |
| --- | --- |

Freyung-Grafenau

| | Garmisch-Partenkirchen |
| --- | --- |

Garmisch-Partenkirchen

| | Germersheim |
| --- | --- |

Germersheim

| | Görlitz, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Görlitz, Kreisfreie Stadt

| | Grafschaft Bentheim |
| --- | --- |

Grafschaft Bentheim

| | Greifswald, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Greifswald, Kreisfreie Stadt

| | Heinsberg |
| --- | --- |

Heinsberg

| | Hof, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Hof, Kreisfreie Stadt

| | Hof, Landkreis |
| --- | --- |

Hof, Landkreis

| | Karlsruhe, Landkreis |
| --- | --- |

Karlsruhe, Landkreis

| | Karlsruhe, Stadtkreis |
| --- | --- |

Karlsruhe, Stadtkreis

| | Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

| | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

| | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kiel, Kreisfreie Stadt

| | Kleve |
| --- | --- |

Kleve

| | Konstanz |
| --- | --- |

Konstanz

| | Landau in der Pfalz |
| --- | --- |

Landau in der Pfalz

| | Leer |
| --- | --- |

Leer

| | Lindau-Bodensee |
| --- | --- |

Lindau-Bodensee

| | Löbau-Zittau |
| --- | --- |

Löbau-Zittau

| | Lörrach |
| --- | --- |

Lörrach

| | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Lübeck, Kreisfreie Stadt

| | Märkisch-Oderland |
| --- | --- |

Märkisch-Oderland

| | Merzig-Wadern |
| --- | --- |

Merzig-Wadern

| | Miesbach |
| --- | --- |

Miesbach

| | Mittlerer Erzgebirgskreis |
| --- | --- |

Mittlerer Erzgebirgskreis

| | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

| | Neustadt an der Waldnaab |
| --- | --- |

Neustadt an der Waldnaab

| | Niederschlesischer Oberlausitzkreis |
| --- | --- |

Niederschlesischer Oberlausitzkreis

| | Nordfriesland |
| --- | --- |

Nordfriesland

| | Oberallgäu |
| --- | --- |

Oberallgäu

| | Oder-Spree |
| --- | --- |

Oder-Spree

| | Ortenaukreis |
| --- | --- |

Ortenaukreis

| | Ostallgäu |
| --- | --- |

Ostallgäu

| | Ostholstein |
| --- | --- |

Ostholstein

| | Ostvorpommern |
| --- | --- |

Ostvorpommern

| | Passau, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Passau, Kreisfreie Stadt

| | Passau, Landkreis |
| --- | --- |

Passau, Landkreis

| | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

| | Plauen, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Plauen, Kreisfreie Stadt

| | Plön |
| --- | --- |

Plön

| | Rastatt |
| --- | --- |

Rastatt

| | Regen |
| --- | --- |

Regen

| | Rendsburg-Eckernförde |
| --- | --- |

Rendsburg-Eckernförde

| | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

| | Rosenheim, Landkreis |
| --- | --- |

Rosenheim, Landkreis

| | Rottal-Inn |
| --- | --- |

Rottal-Inn

| | Saarbrücken, Stadtverband |
| --- | --- |

Saarbrücken, Stadtverband

| | Saarlouis |
| --- | --- |

Saarlouis

| | Saar-Pfalz-Kreis |
| --- | --- |

Saar-Pfalz-Kreis

| | Sächsische Schweiz |
| --- | --- |

Sächsische Schweiz

| | Schleswig-Flensburg |
| --- | --- |

Schleswig-Flensburg

| | Schwandorf |
| --- | --- |

Schwandorf

| | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| --- | --- |

Schwarzwald-Baar-Kreis

| | Spree-Neiße |
| --- | --- |

Spree-Neiße

| | Steinfurt |
| --- | --- |

Steinfurt

| | Südliche Weinstraße |
| --- | --- |

Südliche Weinstraße

| | Südwestpfalz |
| --- | --- |

Südwestpfalz

| | Tirschenreuth |
| --- | --- |

Tirschenreuth

| | Traunstein |
| --- | --- |

Traunstein

| | Trier, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Trier, Kreisfreie Stadt

| | Trier-Saarburg |
| --- | --- |

Trier-Saarburg

| | Uckermark |
| --- | --- |

Uckermark

| | Ücker-Randow |
| --- | --- |

Ücker-Randow

| | Viersen |
| --- | --- |

Viersen

| | Vogtlandkreis |
| --- | --- |

Vogtlandkreis

| | Waldshut |
| --- | --- |

Waldshut

| | Weiden in der Opf, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Weiden in der Opf, Kreisfreie Stadt

| | Weißeritzkreis |
| --- | --- |

Weißeritzkreis

| | Wesel |
| --- | --- |

Wesel

| | Wunsiedel im Fichtelgebirge |
| --- | --- |

Wunsiedel im Fichtelgebirge

| | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

ELLAS

| | Achaia |
| --- | --- |

Achaia

| | Aitoloakarnania |
| --- | --- |

Aitoloakarnania

| | Chania |
| --- | --- |

Chania

| | Chios |
| --- | --- |

Chios

| | Dodekanisos |
| --- | --- |

Dodekanisos

| | Drama |
| --- | --- |

Drama

| | Evros |
| --- | --- |

Evros

| | Florina |
| --- | --- |

Florina

| | Ioannina |
| --- | --- |

Ioannina

| | Irakleio |
| --- | --- |

Irakleio

| | Kastoria |
| --- | --- |

Kastoria

| | Kavala |
| --- | --- |

Kavala

| | Kefallinia |
| --- | --- |

Kefallinia

| | Kerkyra |
| --- | --- |

Kerkyra

| | Kilkis |
| --- | --- |

Kilkis

| | Lasithi |
| --- | --- |

Lasithi

| | Lefkada |
| --- | --- |

Lefkada

| | Lesvos |
| --- | --- |

Lesvos

| | Pella |
| --- | --- |

Pella

| | Preveza |
| --- | --- |

Preveza

| | Rethymni |
| --- | --- |

Rethymni

| | Rodopi |
| --- | --- |

Rodopi

| | Samos |
| --- | --- |

Samos

| | Serres |
| --- | --- |

Serres

| | Thesprotia |
| --- | --- |

Thesprotia

| | Thessaloniki |
| --- | --- |

Thessaloniki

| | Xanthi |
| --- | --- |

Xanthi

| | Zakinthos |
| --- | --- |

Zakinthos

ESPAÑA

| | Badajoz |
| --- | --- |

Badajoz

| | Cáceres |
| --- | --- |

Cáceres

| | Cádiz |
| --- | --- |

Cádiz

| | Ceuta |
| --- | --- |

Ceuta

| | Girona |
| --- | --- |

Girona

| | Guipúzcoa |
| --- | --- |

Guipúzcoa

| | Huelva |
| --- | --- |

Huelva

| | Huesca |
| --- | --- |

Huesca

| | Lleida |
| --- | --- |

Lleida

| | Málaga |
| --- | --- |

Málaga

| | Melilla |
| --- | --- |

Melilla

| | Navarra |
| --- | --- |

Navarra

| | Ourense |
| --- | --- |

Ourense

| | Pontevedra |
| --- | --- |

Pontevedra

| | Salamanca |
| --- | --- |

Salamanca

| | Zamora |
| --- | --- |

Zamora

EESTI

| | Kirde-Eesti |
| --- | --- |

Kirde-Eesti

| | Kesk-Eesti |
| --- | --- |

Kesk-Eesti

| | Lääne-Eesti |
| --- | --- |

Lääne-Eesti

| | Lõuna-Eesti |
| --- | --- |

Lõuna-Eesti

| | Põhja-Eesti |
| --- | --- |

Põhja-Eesti

FRANCE

| | Ain |
| --- | --- |

Ain

| | Aisne |
| --- | --- |

Aisne

| | Alpes-de-Haute-Provence |
| --- | --- |

Alpes-de-Haute-Provence

| | Alpes-Maritimes |
| --- | --- |

Alpes-Maritimes

| | Ardennes |
| --- | --- |

Ardennes

| | Ariège |
| --- | --- |

Ariège

| | Bas-Rhin |
| --- | --- |

Bas-Rhin

| | Corse du Sud |
| --- | --- |

Corse du Sud

| | Doubs |
| --- | --- |

Doubs

| | Haut-Rhin |
| --- | --- |

Haut-Rhin

| | Haute Corse |
| --- | --- |

Haute Corse

| | Haute-Garonne |
| --- | --- |

Haute-Garonne

| | Haute-Pyrénées |
| --- | --- |

Haute-Pyrénées

| | Haute-Savoie |
| --- | --- |

Haute-Savoie

| | Hautes-Alpes |
| --- | --- |

Hautes-Alpes

| | Jura |
| --- | --- |

Jura

| | Meurthe-et-Moselle |
| --- | --- |

Meurthe-et-Moselle

| | Meuse |
| --- | --- |

Meuse

| | Moselle |
| --- | --- |

Moselle

| | Nord |
| --- | --- |

Nord

| | Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Pas-de-Calais

| | Pyrénées-Atlantiques |
| --- | --- |

Pyrénées-Atlantiques

| | Pyrénées-Orientales |
| --- | --- |

Pyrénées-Orientales

| | Savoie |
| --- | --- |

Savoie

| | Seine Maritime |
| --- | --- |

Seine Maritime

| | Somme |
| --- | --- |

Somme

| | Territoire de Belfort |
| --- | --- |

Territoire de Belfort

MAGYARORSZAG

| | Bács-Kiskun |
| --- | --- |

Bács-Kiskun

| | Békés |
| --- | --- |

Békés

| | Baranya |
| --- | --- |

Baranya

| | Budapest |
| --- | --- |

Budapest

| | Borsod-Abaúj-Zemplén Csongrád |
| --- | --- |

Borsod-Abaúj-Zemplén Csongrád

| | Győr-Moson-Sopron |
| --- | --- |

Győr-Moson-Sopron

| | Hajdú-Bihar |
| --- | --- |

Hajdú-Bihar

| | Heves |
| --- | --- |

Heves

| | Komárom-Esztergom |
| --- | --- |

Komárom-Esztergom

| | Pest |
| --- | --- |

Pest

| | Nógrád |
| --- | --- |

Nógrád

| | Somogy |
| --- | --- |

Somogy

| | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| --- | --- |

Szabolcs-Szatmár-Bereg

| | Vas |
| --- | --- |

Vas

| | Zala |
| --- | --- |

Zala

IRELAND

| | Border |
| --- | --- |

Border

| | Dublin |
| --- | --- |

Dublin

| | Mid-East |
| --- | --- |

Mid-East

| | South-East |
| --- | --- |

South-East

ITALIA

| | Agrigento |
| --- | --- |

Agrigento

| | Ancona |
| --- | --- |

Ancona

| | Ascoli Piceno |
| --- | --- |

Ascoli Piceno

| | Bari |
| --- | --- |

Bari

| | Belluno |
| --- | --- |

Belluno

| | Biella |
| --- | --- |

Biella

| | Bolzano-Bozen |
| --- | --- |

Bolzano-Bozen

| | Brindisi |
| --- | --- |

Brindisi

| | Campobasso |
| --- | --- |

Campobasso

| | Caltanisetta |
| --- | --- |

Caltanisetta

| | Chieti |
| --- | --- |

Chieti

| | Como |
| --- | --- |

Como

| | Cuneo |
| --- | --- |

Cuneo

| | Ferrara |
| --- | --- |

Ferrara

| | Foggia |
| --- | --- |

Foggia

| | Forli - Cesena |
| --- | --- |

Forli - Cesena

| | Gorizia |
| --- | --- |

Gorizia

| | Imperia |
| --- | --- |

Imperia

| | Lecce |
| --- | --- |

Lecce

| | Lecco |
| --- | --- |

Lecco

| | Livorno |
| --- | --- |

Livorno

| | Macerata |
| --- | --- |

Macerata

| | Novara |
| --- | --- |

Novara

| | Pesaro e Urbino |
| --- | --- |

Pesaro e Urbino

| | Pescara |
| --- | --- |

Pescara

| | Ravenna |
| --- | --- |

Ravenna

| | Ragusa |
| --- | --- |

Ragusa

| | Rimini |
| --- | --- |

Rimini

| | Rovigo |
| --- | --- |

Rovigo

| | Sassari |
| --- | --- |

Sassari

| | Siracusa |
| --- | --- |

Siracusa

| | Sondrio |
| --- | --- |

Sondrio

| | Teramo |
| --- | --- |

Teramo

| | Torino |
| --- | --- |

Torino

| | Trieste |
| --- | --- |

Trieste

| | Trapani |
| --- | --- |

Trapani

| | Udine |
| --- | --- |

Udine

| | Valle d'Aosta |
| --- | --- |

Valle d'Aosta

| | Varese |
| --- | --- |

Varese

| | Venezia |
| --- | --- |

Venezia

| | Verbano-Cusio-Ossola |
| --- | --- |

Verbano-Cusio-Ossola

| | Vercelli |
| --- | --- |

Vercelli

LUXEMBOURG (G.D.)

Luxembourg (Grand-Duché)

LATVIJA

| | Kurzeme |
| --- | --- |

Kurzeme

| | Latgale |
| --- | --- |

Latgale

| | Rīga |
| --- | --- |

Rīga

| | Vidzeme |
| --- | --- |

Vidzeme

| | Zemgale |
| --- | --- |

Zemgale

LIETUVA

| | Alytaus |
| --- | --- |

Alytaus

| | Klaipédos |
| --- | --- |

Klaipédos

| | Marijampolės |
| --- | --- |

Marijampolės

| | Panevéžio |
| --- | --- |

Panevéžio

| | Šiaulių |
| --- | --- |

Šiaulių

| | Tauragés |
| --- | --- |

Tauragés

| | Telšių |
| --- | --- |

Telšių

| | Utenos |
| --- | --- |

Utenos

| | Vilniaus |
| --- | --- |

Vilniaus

KYPROS

Kypros

MALTA

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Gozo - Comino |
| --- | --- |

Gozo - Comino

NEDERLAND

| | Achterhoek |
| --- | --- |

Achterhoek

| | Arnhem-Nijmegen |
| --- | --- |

Arnhem-Nijmegen

| | Delfzijl en omgeving |
| --- | --- |

Delfzijl en omgeving

| | Midden-Limburg |
| --- | --- |

Midden-Limburg

| | Midden-Noord-Brabant |
| --- | --- |

Midden-Noord-Brabant

| | Noord-Limburg |
| --- | --- |

Noord-Limburg

| | Noord-Overijssel |
| --- | --- |

Noord-Overijssel

| | Oost-Groningen |
| --- | --- |

Oost-Groningen

| | Overig Groningen |
| --- | --- |

Overig Groningen

| | Overig Zeeland |
| --- | --- |

Overig Zeeland

| | Twente |
| --- | --- |

Twente

| | West-Noord-Brabant |
| --- | --- |

West-Noord-Brabant

| | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| --- | --- |

Zeeuwsch-Vlaanderen

| | Zuid-Limburg |
| --- | --- |

Zuid-Limburg

| | Zuidoost-Drenthe |
| --- | --- |

Zuidoost-Drenthe

| | Zuidoost-Noord-Brabant |
| --- | --- |

Zuidoost-Noord-Brabant

ÖSTERREICH

| | Außerfern |
| --- | --- |

Außerfern

| | Bludenz-Bregenzer Wald |
| --- | --- |

Bludenz-Bregenzer Wald

| | Innsbruck |
| --- | --- |

Innsbruck

| | Innviertel |
| --- | --- |

Innviertel

| | Klagenfurt-Villach |
| --- | --- |

Klagenfurt-Villach

| | Mittelburgenland |
| --- | --- |

Mittelburgenland

| | Mühlviertel |
| --- | --- |

Mühlviertel

| | Nordburgenland |
| --- | --- |

Nordburgenland

| | Oberkärnten |
| --- | --- |

Oberkärnten

| | Oststeiermark |
| --- | --- |

Oststeiermark

| | Osttirol |
| --- | --- |

Osttirol

| | Pinzgau-Pongau |
| --- | --- |

Pinzgau-Pongau

| | Rheintal-Bodenseegebiet |
| --- | --- |

Rheintal-Bodenseegebiet

| | Salzburg und Umgebung |
| --- | --- |

Salzburg und Umgebung

| | Südburgenland |
| --- | --- |

Südburgenland

| | Tiroler Oberland |
| --- | --- |

Tiroler Oberland

| | Tiroler Unterland |
| --- | --- |

Tiroler Unterland

| | Unterkärnten |
| --- | --- |

Unterkärnten

| | Waldviertel |
| --- | --- |

Waldviertel

| | Weinviertel |
| --- | --- |

Weinviertel

| | West- und Südsteiermark |
| --- | --- |

West- und Südsteiermark

| | Wien (cooperation with the Czech Republic, Slovakia and Hungary) |
| --- | --- |

Wien (cooperation with the Czech Republic, Slovakia and Hungary)

| | Wiener Umland/Nordteil (cooperation with the Czech Republic and Slovakia) |
| --- | --- |

Wiener Umland/Nordteil (cooperation with the Czech Republic and Slovakia)

| | Wiener Umland/Südteil (cooperation with Slovakia and Hungary) |
| --- | --- |

Wiener Umland/Südteil (cooperation with Slovakia and Hungary)

POLSKA

| | Jeleniogórsko-wałbrzyski |
| --- | --- |

Jeleniogórsko-wałbrzyski

| | Bialskopodlaski |
| --- | --- |

Bialskopodlaski

| | Chełmsko-zamojski Gorzowski |
| --- | --- |

Chełmsko-zamojski Gorzowski

| | Zielonogórski |
| --- | --- |

Zielonogórski

| | Nowosądecki |
| --- | --- |

Nowosądecki

| | Ostrolecko-siedlecki |
| --- | --- |

Ostrolecko-siedlecki

| | Opolski |
| --- | --- |

Opolski

| | Krośnieńsko-przemyski |
| --- | --- |

Krośnieńsko-przemyski

| | Białostocko-suwalski |
| --- | --- |

Białostocko-suwalski

| | Łomżyński |
| --- | --- |

Łomżyński

| | Gdański |
| --- | --- |

Gdański

| | Gdańsk-Gdynia-Sopot |
| --- | --- |

Gdańsk-Gdynia-Sopot

| | Bielsko-bialski |
| --- | --- |

Bielsko-bialski

| | Rybnicko – Jastrzębski |
| --- | --- |

Rybnicko – Jastrzębski

| | Elbląski |
| --- | --- |

Elbląski

| | Olsztyński |
| --- | --- |

Olsztyński

| | Ełcki |
| --- | --- |

Ełcki

| | Szczeciński |
| --- | --- |

Szczeciński

PORTUGAL

| | Alentejo Central |
| --- | --- |

Alentejo Central

| | Algarve |
| --- | --- |

Algarve

| | Alto Alentejo |
| --- | --- |

Alto Alentejo

| | Alto Tras-Os-Montes |
| --- | --- |

Alto Tras-Os-Montes

| | Baixo Alentejo |
| --- | --- |

Baixo Alentejo

| | Beira Interior Norte |
| --- | --- |

Beira Interior Norte

| | Beira Interior Sud |
| --- | --- |

Beira Interior Sud

| | Cavado |
| --- | --- |

Cavado

| | Douro |
| --- | --- |

Douro

| | Minho-Lima |
| --- | --- |

Minho-Lima

SLOVENIJA

| | Pomurska |
| --- | --- |

Pomurska

| | Podravska |
| --- | --- |

Podravska

| | Koroška |
| --- | --- |

Koroška

| | Savinjska |
| --- | --- |

Savinjska

| | Spodnjeposavska |
| --- | --- |

Spodnjeposavska

| | Gorenjska |
| --- | --- |

Gorenjska

| | Notranjsko-kraška Gorišká |
| --- | --- |

Notranjsko-kraška Gorišká

| | Obalno- kraška |
| --- | --- |

Obalno- kraška

| | Jugovzhodna Slovenija |
| --- | --- |

Jugovzhodna Slovenija

| | Osrednjeslovenska |
| --- | --- |

Osrednjeslovenska

SLOVENSKÁ

| | Bratislavský kraj |
| --- | --- |

Bratislavský kraj

| | Trnavský kraj |
| --- | --- |

Trnavský kraj

| | Trenčanský kraj |
| --- | --- |

Trenčanský kraj

| | Nitrianský kraj |
| --- | --- |

Nitrianský kraj

| | Žilinský kraj |
| --- | --- |

Žilinský kraj

| | Banskobystrický kraj |
| --- | --- |

Banskobystrický kraj

| | Prešovský kraj |
| --- | --- |

Prešovský kraj

| | Košický kraj |
| --- | --- |

Košický kraj

SUOMI/FINLAND

| | Åland |
| --- | --- |

Åland

| | Etelä-Karjala |
| --- | --- |

Etelä-Karjala

| | Etelä-Savo |
| --- | --- |

Etelä-Savo

| | Itä-Uusimaa |
| --- | --- |

Itä-Uusimaa

| | Kainuu |
| --- | --- |

Kainuu

| | Keski-Pohjanmaa |
| --- | --- |

Keski-Pohjanmaa

| | Kymenlaakso |
| --- | --- |

Kymenlaakso

| | Lappi |
| --- | --- |

Lappi

| | Pohjanmaa |
| --- | --- |

Pohjanmaa

| | Pohjois-Karjala |
| --- | --- |

Pohjois-Karjala

| | Pohjois-Pohjanmaa |
| --- | --- |

Pohjois-Pohjanmaa

| | Uusimaa |
| --- | --- |

Uusimaa

| | Varsinais-Suomi |
| --- | --- |

Varsinais-Suomi

SVERIGE

| | Dalarnas Län |
| --- | --- |

Dalarnas Län

| | Jämtlands Län |
| --- | --- |

Jämtlands Län

| | Norrbottens Län |
| --- | --- |

Norrbottens Län

| | Skåne Län |
| --- | --- |

Skåne Län

| | Stockholms Län |
| --- | --- |

Stockholms Län

| | Värmlands Län |
| --- | --- |

Värmlands Län

| | Västerbottens Län |
| --- | --- |

Västerbottens Län

| | Västra Götalands Län |
| --- | --- |

Västra Götalands Län

UNITED KINGDOM

| | Brighton & Hove |
| --- | --- |

Brighton & Hove

| | Conwy & Denbighshire
  - (only that part eligible under INTERREG IIA) |
| --- | --- |

Conwy & Denbighshire

- (only that part eligible under INTERREG IIA)

| | East of Northern Ireland |
| --- | --- |

East of Northern Ireland

| | East Sussex CC |
| --- | --- |

East Sussex CC

| | Gibraltar |
| --- | --- |

Gibraltar

| | Gwynedd |
| --- | --- |

Gwynedd

| | Isle of Anglesey |
| --- | --- |

Isle of Anglesey

| | Kent CC |
| --- | --- |

Kent CC

| | Medway Towns |
| --- | --- |

Medway Towns

| | North of Northern Ireland |
| --- | --- |

North of Northern Ireland

| | South West Wales |
| --- | --- |

South West Wales

| | West and South of Northern Ireland |
| --- | --- |

West and South of Northern Ireland

---

II PIELIKUMS

A LĪNIJA:

PRIORITĀRO TEMATU UN PIEMĒROTO PASĀKUMU INDIKATĪVAIS SARAKSTS

Kā to paredz Vispārējā regula, visas darbības, ko daļēji finansē ERDF, ir jāveic Struktūrfondu ietvaros un jāatbilst noteikumiem par izlietojuma atbilstību kritērijiem. Tiem tāpat jābūt saskaņā ar pārējo Kopienas likumdošanu un politikām, ieskaitot noteikumus par konkurenci.

1.   Pilsētas, lauku un piekrastes attīstības veicināšana

Pārobežu apgabalu analīze.

Pamatnostādņu sagatavošana un kopīga apgabala pārvaldīšanas plānošana, apgabala, kas ietver pārrobežu apgabalus kā integrētu ģeogrāfisko vienību (ietverot dabas katastrofu un tehnoloģisko katastrofu novēršanu).

Daudzsektoru struktūru izveidošana zemes izmantošanai.

Pārrobežu apgabalu plānošana un aizsardzība, jo īpaši Kopienai svarīgu vietu, piemēram, NATURA 2000 vietas.

—   Pilsētu attīstība:

Kopīgu pamatnostādņu sagatavošana apgabalu, starp aglomerācijām tuvu robežām, plānošanai un pārvaldei, pievēršot īpašu uzmanību “Pilsētu pastāvīgas attīstības: darbības struktūras” (KOM(98) 605 final) principiem un pamatnostādnēm.

Sadarbība starp lauku un pilsētas apgabaliem, lai veicinātu pastāvīgu attīstību.

Vēsturisko pilsētu centru atjaunošana un attīstība, izmantojot kopīgu pārrobežu stratēģiju (izņemot dzīvojamās ēkas).

Pārrobežu rūpniecības rajonu plānošana.

—   Lauku attīstība:

Lauksaimniecības zemju pārrobežu plānošana un citi pārrobežu uzlabojumi zemes lietošanai.

Aktivitāšu dažādošana, lai nodrošinātu jaunas darba iespējas vai radītu papildu ienākumus lauku iedzīvotājiem.

Pārrobežu lauku attīstība, īpaši caur mārketingu un kvalitatīvas produkcijas sekmēšana, tūrisma un amatniecības aktivitāšu veicināšana, dzīves apstākļu uzlabošana un ciematu atjaunošana un attīstīšana un lauku mantojuma saglabāšana; noteiktu aizsargājamo pārrobežu apgabalu attīstība un uzturēšana.

Uzlabošana, pastāvīga attīstība un pārrobežu meža resursu saglabāšana un pārrobežu mežu zemes paplašināšana, pakļauta saskaņošanai ar ELVGF Regulas par lauku attīstību VIII nodaļu (ieskaitot dabas katastrofu novēršanu kalnu apgabalos).

—   Piekrastes attīstība:

Kopīgu pamatnostādņu sagatavošana, lai plānotu un pārvaldītu piekrastes apgabalus.

Piekrastes dabas aizsardzība, veicot preventīvus pasākumus, kontroli un panīkušo dabas apgabalu atjaunošanu, atkritumu vākšanu un izveidojot un/vai kopīgi lietojot resursus un infrastruktūras (ieskaitot notekūdeņu attīrīšanu).

Ūdens resursu kvalitātes aizsardzība piekrastes apgabalos pie jūras.

2.   Biznesa tendences un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstība, tūrisms un vietējā attīstība un nodarbinātības iniciatīvu attīstīšana (LDEI)

—   Biznesa tendences un MVU:

Pārrobežu struktūru un ekonomisko attiecību attīstīšana starp MVU, lai radītu vai attīstītu komerciālās, profesionālās vai pārrobežu organizācijas, lai uzlabotu sadarbību, informācijas apmaiņu, pārvaldes iemaņu un tehnoloģiju nodošanu, lai varētu veikt pētījumus un tirgus izpēti.

Atbalsts MVU attīstībai ar investīciju palīdzību.

Pārrobežu pieejas uzlabošana finanšu pakalpojumiem, kredītpakalpojumiem un komercdarbības pakalpojumiem.

Attiecīgo pārrobežu finanšu instrumentu attīstība.

Augstākminētos organizāciju operatīvos izdevumus var daļēji finansēt tikai sākumposmā, nepārsniedzot trīs gadus, slīdošā skalā.

—   Tūrisms:

Kvalitatīva un videi draudzīga tūrisma attīstība (ieskaitot lauku tūrismu) caur investīciju projektiem, jaunu tūrisma produktu izstrāde un ieviešana (kultūrtūrisms, apkārtējās vides tūrisms), kas radītu pastāvīgas darba vietas.

Veicināšanas pasākumi, tirgus izpēte un kopīgas rezervēšanas sistēmas ieviešana.

—   Lokālās attīstības un nodarbinātības (LDEI):

Kaimiņvalstu pakalpojumu struktūru nodibināšana vai citu struktūru saskaņā ar LDEI (1).

3.   Darba tirgus integrācija un sociālās iekļaušanas uzlabošana

Saskaņota darba tirgus izveide un/vai attīstība abās robežas pusēs saskaņā ar ESF uzdevumiem (ESF Regulas 1. pants), neaizmirstot attīstīt vienlīdzīgas tiesības vīriešiem un sievietēm un iesaistot sociālos partnerus.

Apgabalos, kur ir EURES pārrobežu sadarbība, īpašība uzmanība tiks pievērsta papildu darbību veikšanai, kas palīdz uzlabot pārrobežu darba tirgus darbību. Šīs darbības tiks noteiktas nolīgumā ar EURES lokālajiem partneriem.

Sadarbības veicināšana profesionālās sagatavošanas jomā, diplomu savstarpējā atzīšana un pensijas tiesību sistēmas pārvešana.

Pārrobežu teritoriālo nodarbinātības paktu attīstība.

Pārrobežu sociālā integrācija.

4.   Sadarbība pētījumu, tehnoloģijas attīstības, izglītības, kultūras komunikācijas, veselības un civilās aizsardzības jomās

Sadarbības veicināšana starp pētījumu un tehnoloģiju un attīstības centriem izglītības jomā (skolas, vidusskolas un universitātes un profesionālā apmācība), kultūras (ieskaitot medijus un sportu), komunikācijas, veselības un civilās aizsardzības jomās, izveidojot un/vai kopīgi lietojot resursus, iestādes un aprīkojumu, lai veicinātu nodarbinātību un paaugstinātu konkurētspēju pārrobežu apgabalos.

Vietējo iedzīvotāju uzlabotā pieeja pārrobežu aprīkojumam šajās jomās.

Investīcijas izglītībā un veselībā, kam ir vietējā un darba vietas radošas dimensijas.

Kultūras pasākumi (izstādes, festivāli) nav tiesīgi, ja vien tie nerada paliekošu sadarbību un nodarbinātību. Tāpēc vienreizējie pasākumi parasti netiek finansēti. Regulāros pasākumus var atbalstīt tikai sākumstadijā. Aspekti, kas tiek atbalstīti, lielāko tiesu ir organizacionāli, nevis mākslinieciski (izstrāde, darbu iepirkšana, mākslinieku apmaksa).

Projekti, kas izvēlēti līdzfinansējumam šajās jomās caur citiem Kopienas finansiālajiem instrumentiem, piemēram, Pamatprogrammas pētījumiem un tehnoloģiskai attīstībai, Kultūra 2000, Media II, Socrates, Leonardo da Vinci, Tempus u. c., nav tiesīgi uz pabalstu saskaņā ar šo iniciatīvu.

5.   Vides aizsardzība, enerģijas efektivitāte un reģeneratīvie energoresursi

Vides aizsardzība ar preventīvu pasākumu palīdzību (ieskaitot dabas un tehnoloģiskās katastrofas), uzraudzību, iznīkušās vides atjaunošana, enerģijas racionāla izmantošana, pārstrāde un atkritumu likvidēšana un resursu un infrastruktūras (ieskaitot notekūdeņu attīrīšanu) kopīga izmantošana un/vai izveide.

Efektīva enerģijas pārvalde, alternatīvie un reģeneratīvie energoresursi.

Dabas rezervātu tūrisma pārvaldīšana, paplašinot robežas, jo īpaši tās, kas ir Kopienas interesēs.

6.   Pārrobežu pamatinfrastruktūras svarīgums

—   Transporta uzlabojumi:

Sabiedriskā transporta problēmu risināšana, jo īpaši starp pilsētām tuvu robežām.

Veicināt videi draudzīgu transporta līdzekļu ieviešanu, jo īpaši alternatīvos transporta veidus (riteņbraukšana, iešana kājām).

Transporta sastrēgumu novēršana (ieskaitot piejūras apgabalos).

Sakari ar Transeiropas struktūrām, šo struktūru uzlabošana pati par sevi ir piemērojama tikai atbilstoši pamatotos gadījumos un tikai ārējās robežās.

—   Citu infrastruktūru uzlabošana:

Pārrobežu infrastruktūru attīstība un uzlabošana.

Pārrobežu iekārtu nodrošināšana telekomunikāciju un ūdens un enerģijas sistēmās.

Informācijas un komunikācijas struktūru un pakalpojumu uzlabošana.

Ekspluatācijas izdevumi par darbībām, kas aprakstītas 6. punktā, ir izslēgti.

7.   Sadarbība juridiskajā un administratīvajā jomā

Sagatavošanas darbi (pilotprojekti, izpētes), lai samazinātu problēmas, kuras izraisa vienota tirgus atlikušie šķēršļi saskaņā ar “Vienota tirgus darbības plānu” (piemēram, patērētāju tiesību aizsardzība, finansiālie pakalpojumi, valsts iepirkums, reģionālais atbalsts) vai arī dažādu tiesisko sistēmu (piemēram, sociālā drošība, nodokļu politika) un administratīvo sistēmu (piemēram, nelegāla cilvēku tirdzniecība, imigrācija un patvērums, civilā aizsardzība, pārrobežu industriālo apgabalu veidošana) esamība.

Drošības paaugstināšana uz ārējām robežām, veicot kopīgu iesaistītā personāla apmācību un savstarpējo informācijas sistēmu uzlabošanu.

Projekti, kuri ir izvēlēti līdzfinansējumam ar citiem Kopienas instrumentiem šajās jomās, piemēram, Falcone, Grotius, Odysseus, Oisin, STOP, Robert Schuman pasākums un Padomes rīcības plāns, kas grozīts 1998. gada 3. decembrī, nav piemērots atbalstam saskaņā ar šo iniciatīvu.

Normālās administratīvās izmaksas par publisko administrāciju ir izslēgtas.

8.   Sadarbība starp pilsoņiem un iestādēm

Pastiprināta komunikācija un sadarbība starp pilsoņiem, privātajām organizācijām vai brīvprātīgajām organizācijām un pārvaldēm un iestādēm, lai attīstītu attiecības un likumīgu pamatu, kas ir pamatā pārrobežu integrācijai robežu apgabalos, un parastas un mērķtiecīgas valodas apmācības ieviešana, lai veicinātu nodarbinātību.

Fondu izveide ar ierobežotiem resursiem (Mikroprojekti), lai īstenotu mazus projektus, kas veicina cilvēku pārrobežu integrāciju (“cilvēks pret cilvēku” tipa), kuras pārvalde tiks tieši uzticēta pārrobežu sadarbības iestādēm (piemēram, Euregios).

Vieni paši notikumi nebūs piemērojami saskaņā ar fondiem, ja vien tie nav daļa no kopīgās stratēģijas par pārrobežu integrācijas attīstību un uzlabošanu.

8.a   Kaimiņattiecību programmu prioritārie temati

Veicināt pastāvīgu ekonomisko un sociālo attīstību robežapgabalos.

Sekmēt kopā strādāšanu, lai risinātu kopīgās problēmas, tādās jomās kā apkārtējā vide, veselības aizsardzība, organizētās noziedzības apkarošana un cīņa pret to.

Nodrošināt efektīvas un drošas robežas.

Veicināt vietējās “cilvēks pret cilvēku” aktivitātes.

9.   Tehniskais atbalsts

Izpēte un tehniskais atbalsts pārrobežu stratēģiju sagatavošanai.

Tehniskais atbalsts, lai nostiprinātu pārrobežu partnerību caur kopīgu struktūru izveidi vai attīstību, lai ieviestu pārrobežu sadarbības programmu.

ERAF atbalsts tehniskajam atbalstam var būt līdz pat 100 % un tiks samazināts, ņemot vērā jau piešķirto atbalstu saskaņā ar INTERREG I un II.

---

(1)  Eiropas stratēģija, lai sekmētu lokālo attīstību un nodarbinātības iniciatīvas; Komisijas Paziņojums COM(95) 273, OV C 265, 12.10.1995.

---

III PIELIKUMS

B LĪNIJA: PIEMĒROTIE APGABALI

| Programma | Dalībvalstis | Atbilstošie reģioni - (nav nepieciešami visi NUTS II reģioni) |
| --- | --- | --- |
| RIETUMVIDUSJŪRAS REĢIONS | Itālija | Pjemonta, Lombardija, Ligūrija, Toskāna, Umbrija, Lacija, Kampānija, Sardīnija, Bazilikata, Kalabrija, Sicīlija, Aostas ieleja, Emīlija Romaņja |
| Spānija | Andalūzija, Mursija, Valensija, Katalonija, Baleāru salas, Aragona, Seūta, Meliļa |
| Francija | Langdoka-Rusijona, Provansa-Alpi-Azūra krasts, Rona-Alpi, Korsika |
| Portugāle | Algarvi, Alentežu |
| Apvienotā Karaliste | Gibraltārs |
| Malta | Visa valsts |
| Grieķija | Visa valsts |
| ALPU KALNU REĢIONS | Austrija | Visa valsts |
| Vācija | Augšbavārija un Švābija (Bavārija), Tībinga un Bresgavas Freiburga (Bādene-Virtemberga) |
| Francija | Rona-Alpi, Provansa-Alpi-Azūra krasts, Franškontē, Elzasa |
| Slovēnija | Visa valsts |
| Itālija | Lombardija, Friuli-Venēcija Džūlija, Veneto, Trentīno-Alto Adidže, Aostas ieleja, Pjemonta, Ligūrija |
| ATLANTIJAS OKEĀNA REĢIONS | Īrija | Visa valsts |
| Apvienotā Karaliste | Kambrija, Lenkašīra, Greater Mančestra, Češīra, Merseyside, Vusteršīra un Vorikšīra, Avon, Glosteršīra un Viltšīra, Dorseta un Somerseta, Kornvola un Devona, Stefordšīra, Herefordšīra, Šropšīra, Rietummidlenda, Clwyd, Dyfed, Gwynedd un Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan un West Glamorgan, Ziemeļīrija, Kalnāji un Salas, Dienvidrietumu Skotija |
| Francija | Akvitānija, Puatū-Šarante, Luāras apgabals, Bretaņa, Lejasnormandija, Augšnormandija, Limuzēna, Vidusfrancija, Viduspireneji |
| Spānija | Galīsija, Astūrija, Kadiza, Kanāriju salas, Kantabrija, Navarra, Basku zeme, Sevilja, Larjoha, Lastīlija-Leona, Huelva |
| Portugāle | Visa valsts |
| DIENVIDRIETUMU EIROPA | Portugāle | Visa valsts |
| Spānija | Visa valsts |
| Francija | Viduspireneji, Limuzēna, Overņa, Akvitānija, Langdoka-Rusijona, Puatū-Šarante |
| Apvienotā Karaliste | Gibraltārs |
| ZIEMEĻRIETUMU EIROPA | Francija | Ziemeļfrancija-Padekalē, Pikardija, Augšnormandija, Ildefransa, Lejasnormandija, Vidusfrancija, Šampaņa-Ardenna, Lotringa, Burgundija, Elzasa, Franškontē, Bretaņa, Luāras apgabals |
| Beļģija | Visa valsts |
| Nīderlande | Overeisela, Helderlande, Flevolande, Utrehta, Ziemeļholande, Dienvidholande, Zēlande, Ziemeļbrabante, Limburga |
| Luksemburga | Visa valsts |
| Vācija | Ziemeļreina-Vestfālene, Hesene, Reinzeme-Pfalca, Sārzeme, Bādene-Virtemberga, Švābija, Lejas-, Vidus- un Augšfrankonija (Bavārija) |
| Apvienotā Karaliste | Visa valsts |
| Īrija | Visa valsts |
| ZIEMEĻU JŪRAS REĢIONS | Apvienotā Karaliste | Ziemeļaustrumu Skotija, Austrumskotija, Kalnāji un Salas (izņemot Comhairle Nan Eilean un Lochaber, Skye un Lochalsh un Argyll), Tees Valley un Durham, Northumberland un Tyne un Wear, Hambersaida, Ziemeļjorkšīra, Dienvidjorkšīra, Rietumjorkšīra, Derbšīra un Notingemšīra, Linkolnšīra, Lesteršīra, Rutland un Northamptonshire, Austrumanglija, Eseksa. |
| Nīderlande | Frīzlande, Groningena, Drente, Overeisela, Flevolande, Ziemeļholande, Dienvidholande, Zēlande |
| Beļģija | Antverpene, Austrumflandrija, Rietumflandrija |
| Vācija | Lejassaksija, Šlēsviga-Holšteina, Hamburga, Brēmene |
| Dānija | Visa valsts |
| Zviedrija | Västra Götalands, Hallands, Värmlands, Kronobergs län, Skåne län |
| BALTIJAS JŪRAS REĢIONS | Dānija | Visa valsts |
| Zviedrija | Visa valsts |
| Latvija | Visa valsts |
| Lietuva | Visa valsts |
| Igaunija | Visa valsts |
| Somija | Visa valsts |
| Polija | Visa valsts |
| Vācija | Šlēsviga-Holšteina, Meklenburga-Priekšpomerānija, Berlīne, Brandenburga, Brēmene, Hamburga, Regierungsbezirk Lineburga (Lejassaksija) |
| CADSES | Austrija | Visa valsts |
| Vācija | Bādene-Virtemberga, Bavārija, Saksija, Saksija-Anhalte, Berlīne, Brandenburga, Tīringene, Meklenburga-Priekšpomerānija |
| Itālija | Apūlija, Molīze, Abruci, Marke, Friuli-Venēcija Džūlija, Veneto, Emīlija-Romaņja, Lombardija, Trentīno-Alto Adidže, Umbrija |
| Čehija | Visa valsts |
| Ungārija | Visa valsts |
| Polija | Visa valsts |
| Slovākija | Visa valsts |
| Slovēnija | Visa valsts |
| Grieķija | Visa valsts |
| ZIEMEĻU PERIFĒRIJA | Somija | Visi 1.mērķa reģioni un papildus reģioni Pohjois-Pohjanmaa, Keski – Suomi un Keski-Pohjanmaa |
| Zviedrija | Visi 1.mērķa reģioni, papildus piekrastes reģioni un Gävleborgs län |
| Apvienotā Karaliste | Skotija, galvenokārt Kalnāji un Salas |
| ARCHIMED | Grieķija | Visa valsts |
| Itālija | Sicīlija, Kalabrija, Bazilikata, Apūlija, Kampānija |
| Kipra | Visa valsts |
| Malta | Visa valsts |
| KARĪBU SALU REĢIONS | Francija | Franču Gviāna, Gvadelupa, Martinika |
| AZORU SALU – MADEIRAS – KANĀRIJU SALU REĢIONS | Portugāle | Azoru salas, Madeira |
| Spānija | Kanāriju salas |
| INDIJAS OKEĀNA REĢIONS | Francija | Reinjona |

Programma

Dalībvalstis

Atbilstošie reģioni - (nav nepieciešami visi NUTS II reģioni)

RIETUMVIDUSJŪRAS REĢIONS

Itālija

Pjemonta, Lombardija, Ligūrija, Toskāna, Umbrija, Lacija, Kampānija, Sardīnija, Bazilikata, Kalabrija, Sicīlija, Aostas ieleja, Emīlija Romaņja

Spānija

Andalūzija, Mursija, Valensija, Katalonija, Baleāru salas, Aragona, Seūta, Meliļa

Francija

Langdoka-Rusijona, Provansa-Alpi-Azūra krasts, Rona-Alpi, Korsika

Portugāle

Algarvi, Alentežu

Apvienotā Karaliste

Gibraltārs

Malta

Visa valsts

Grieķija

Visa valsts

ALPU KALNU REĢIONS

Austrija

Visa valsts

Vācija

Augšbavārija un Švābija (Bavārija), Tībinga un Bresgavas Freiburga (Bādene-Virtemberga)

Francija

Rona-Alpi, Provansa-Alpi-Azūra krasts, Franškontē, Elzasa

Slovēnija

Visa valsts

Itālija

Lombardija, Friuli-Venēcija Džūlija, Veneto, Trentīno-Alto Adidže, Aostas ieleja, Pjemonta, Ligūrija

ATLANTIJAS OKEĀNA REĢIONS

Īrija

Visa valsts

Apvienotā Karaliste

Kambrija, Lenkašīra, Greater Mančestra, Češīra, Merseyside, Vusteršīra un Vorikšīra, Avon, Glosteršīra un Viltšīra, Dorseta un Somerseta, Kornvola un Devona, Stefordšīra, Herefordšīra, Šropšīra, Rietummidlenda, Clwyd, Dyfed, Gwynedd un Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan un West Glamorgan, Ziemeļīrija, Kalnāji un Salas, Dienvidrietumu Skotija

Francija

Akvitānija, Puatū-Šarante, Luāras apgabals, Bretaņa, Lejasnormandija, Augšnormandija, Limuzēna, Vidusfrancija, Viduspireneji

Spānija

Galīsija, Astūrija, Kadiza, Kanāriju salas, Kantabrija, Navarra, Basku zeme, Sevilja, Larjoha, Lastīlija-Leona, Huelva

Portugāle

Visa valsts

DIENVIDRIETUMU EIROPA

Portugāle

Visa valsts

Spānija

Visa valsts

Francija

Viduspireneji, Limuzēna, Overņa, Akvitānija, Langdoka-Rusijona, Puatū-Šarante

Apvienotā Karaliste

Gibraltārs

ZIEMEĻRIETUMU EIROPA

Francija

Ziemeļfrancija-Padekalē, Pikardija, Augšnormandija, Ildefransa, Lejasnormandija, Vidusfrancija, Šampaņa-Ardenna, Lotringa, Burgundija, Elzasa, Franškontē, Bretaņa, Luāras apgabals

Beļģija

Visa valsts

Nīderlande

Overeisela, Helderlande, Flevolande, Utrehta, Ziemeļholande, Dienvidholande, Zēlande, Ziemeļbrabante, Limburga

Luksemburga

Visa valsts

Vācija

Ziemeļreina-Vestfālene, Hesene, Reinzeme-Pfalca, Sārzeme, Bādene-Virtemberga, Švābija, Lejas-, Vidus- un Augšfrankonija (Bavārija)

Apvienotā Karaliste

Visa valsts

Īrija

Visa valsts

ZIEMEĻU JŪRAS REĢIONS

Apvienotā Karaliste

Ziemeļaustrumu Skotija, Austrumskotija, Kalnāji un Salas (izņemot Comhairle Nan Eilean un Lochaber, Skye un Lochalsh un Argyll), Tees Valley un Durham, Northumberland un Tyne un Wear, Hambersaida, Ziemeļjorkšīra, Dienvidjorkšīra, Rietumjorkšīra, Derbšīra un Notingemšīra, Linkolnšīra, Lesteršīra, Rutland un Northamptonshire, Austrumanglija, Eseksa.

Nīderlande

Frīzlande, Groningena, Drente, Overeisela, Flevolande, Ziemeļholande, Dienvidholande, Zēlande

Beļģija

Antverpene, Austrumflandrija, Rietumflandrija

Vācija

Lejassaksija, Šlēsviga-Holšteina, Hamburga, Brēmene

Dānija

Visa valsts

Zviedrija

Västra Götalands, Hallands, Värmlands, Kronobergs län, Skåne län

BALTIJAS JŪRAS REĢIONS

Dānija

Visa valsts

Zviedrija

Visa valsts

Latvija

Visa valsts

Lietuva

Visa valsts

Igaunija

Visa valsts

Somija

Visa valsts

Polija

Visa valsts

Vācija

Šlēsviga-Holšteina, Meklenburga-Priekšpomerānija, Berlīne, Brandenburga, Brēmene, Hamburga, Regierungsbezirk Lineburga (Lejassaksija)

CADSES

Austrija

Visa valsts

Vācija

Bādene-Virtemberga, Bavārija, Saksija, Saksija-Anhalte, Berlīne, Brandenburga, Tīringene, Meklenburga-Priekšpomerānija

Itālija

Apūlija, Molīze, Abruci, Marke, Friuli-Venēcija Džūlija, Veneto, Emīlija-Romaņja, Lombardija, Trentīno-Alto Adidže, Umbrija

Čehija

Visa valsts

Ungārija

Visa valsts

Polija

Visa valsts

Slovākija

Visa valsts

Slovēnija

Visa valsts

Grieķija

Visa valsts

ZIEMEĻU PERIFĒRIJA

Somija

Visi 1.mērķa reģioni un papildus reģioni Pohjois-Pohjanmaa, Keski – Suomi un Keski-Pohjanmaa

Zviedrija

Visi 1.mērķa reģioni, papildus piekrastes reģioni un Gävleborgs län

Apvienotā Karaliste

Skotija, galvenokārt Kalnāji un Salas

ARCHIMED

Grieķija

Visa valsts

Itālija

Sicīlija, Kalabrija, Bazilikata, Apūlija, Kampānija

Kipra

Visa valsts

Malta

Visa valsts

KARĪBU SALU REĢIONS

Francija

Franču Gviāna, Gvadelupa, Martinika

AZORU SALU – MADEIRAS – KANĀRIJU SALU REĢIONS

Portugāle

Azoru salas, Madeira

Spānija

Kanāriju salas

INDIJAS OKEĀNA REĢIONS

Francija

Reinjona

---

IV PIELIKUMS

B LĪNIJA: PRIORITĀTES UN PASĀKUMI

Kā noteikts Vispārējā regulā, visām darbībām, ko līdzfinansē Struktūrfondi, ir jābūt saskaņā ar pārējiem Kopienas tiesību aktiem un politikām, ieskaitot konkurences noteikumus.

Saskaņotas, līdzsvarotas un pastāvīgas attīstības veicināšanas kontekstā šīs līnijas pasākumi sekmēs ekonomisko un sociālo integrāciju un saistīto sadarbības apgabalu attīstību.

1.   Telpas attīstības stratēģijas, ieskaitot sadarbību starp pilsētām un lauku un pilsētas apgabaliem, ar nolūku sekmēt policentrisku un pastāvīgu attīstību

| — | Telpas attīstības perspektīvu izstrāde starptautiskajām teritorijām. |
| --- | --- |

—

Telpas attīstības perspektīvu izstrāde starptautiskajām teritorijām.

| — | Politiku un projektu teritoriālās ietekmes novērtēšana, kas ietekmē starptautisko teritoriju. |
| --- | --- |

—

Politiku un projektu teritoriālās ietekmes novērtēšana, kas ietekmē starptautisko teritoriju.

| — | Sadarbības attīstīšana starp pilsētām un piepilsētām, lai attīstītu plašākas globālās ekonomiskās integrācijas zonas, jo īpaši Kopienas perifērijā. |
| --- | --- |

—

Sadarbības attīstīšana starp pilsētām un piepilsētām, lai attīstītu plašākas globālās ekonomiskās integrācijas zonas, jo īpaši Kopienas perifērijā.

| — | Stratēģisko alianšu un tīkla attīstīšana starp mazajām un vidēja lieluma pilsētām un lielpilsētām, iekļaujot pasākumus, kas stiprina mazāko pilsētu lomu lauku reģionu attīstībā. |
| --- | --- |

—

Stratēģisko alianšu un tīkla attīstīšana starp mazajām un vidēja lieluma pilsētām un lielpilsētām, iekļaujot pasākumus, kas stiprina mazāko pilsētu lomu lauku reģionu attīstībā.

| — | Sadarbība pētījumā un attīstības jautājumos un piekļuve jauninājumiem, sevišķi attiecībā uz pilsētas sistēmām. |
| --- | --- |

—

Sadarbība pētījumā un attīstības jautājumos un piekļuve jauninājumiem, sevišķi attiecībā uz pilsētas sistēmām.

| — | Saprašana, kas izriet no ilgtermiņa telpas perspektīvām, un plānošanas un izpētes iestāžu tīkla izveide, lai attīstītu kopīgu novērošanu un uzraudzību. |
| --- | --- |

—

Saprašana, kas izriet no ilgtermiņa telpas perspektīvām, un plānošanas un izpētes iestāžu tīkla izveide, lai attīstītu kopīgu novērošanu un uzraudzību.

2.   Efektīvas un pastāvīgas transporta sistēmas attīstība un uzlabota pieeja informācijas sabiedrībai

| — | Piekļuves uzlabošana valsts un starptautiskajiem transporta tīkliem un satiksmes mezgliem, jo īpaši pa otrās šķiras ceļiem; automaģistrāļu un galveno ceļu būvēšana ir izslēgta. |
| --- | --- |

—

Piekļuves uzlabošana valsts un starptautiskajiem transporta tīkliem un satiksmes mezgliem, jo īpaši pa otrās šķiras ceļiem; automaģistrāļu un galveno ceļu būvēšana ir izslēgta.

| — | Intermodalitātes veicināšana un modālā virzība pretim dabai daudz draudzīgākiem transporta līdzekļiem, jo īpaši jūras transports, iekšzemes ūdensceļu transports un dzelzceļa transports, kā arī nemotorizētie transporta līdzekļi. |
| --- | --- |

—

Intermodalitātes veicināšana un modālā virzība pretim dabai daudz draudzīgākiem transporta līdzekļiem, jo īpaši jūras transports, iekšzemes ūdensceļu transports un dzelzceļa transports, kā arī nemotorizētie transporta līdzekļi.

| — | Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas atbalstīšana, lai attīstu struktūras un “virtuālo” sazarotību, jo īpaši, lai atbalstītu kopīgo biznesu un mārketinga stratēģijas, un ar nolūku nodrošināt MVU labāku piekļuvi jaunievedumiem, sevišķi tehnoloģiskajiem jaunumiem. |
| --- | --- |

—

Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas atbalstīšana, lai attīstu struktūras un “virtuālo” sazarotību, jo īpaši, lai atbalstītu kopīgo biznesu un mārketinga stratēģijas, un ar nolūku nodrošināt MVU labāku piekļuvi jaunievedumiem, sevišķi tehnoloģiskajiem jaunumiem.

| — | Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas atbalstīšana, lai uzlabotu sabiedriskos pakalpojumus, ieskaitot prasmju un tehnoloģiju apmaiņu starp vietējām administrācijām un sabiedriskās intereses pieaugumu (izglītība un apmācība, veselības aprūpe utt.). |
| --- | --- |

—

Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas atbalstīšana, lai uzlabotu sabiedriskos pakalpojumus, ieskaitot prasmju un tehnoloģiju apmaiņu starp vietējām administrācijām un sabiedriskās intereses pieaugumu (izglītība un apmācība, veselības aprūpe utt.).

| — | Telemātikas pakalpojumu un pieteikumu attīstība, kas balstīta uz iespējām, ko sniedz informācijas sabiedrība, un piekļuves zināšanām un jaunievedumiem palielināšana, jo īpaši tādos sektoros kā elektroniskā tirdzniecība, apmācība, pētījumi un telemārketings. |
| --- | --- |

—

Telemātikas pakalpojumu un pieteikumu attīstība, kas balstīta uz iespējām, ko sniedz informācijas sabiedrība, un piekļuves zināšanām un jaunievedumiem palielināšana, jo īpaši tādos sektoros kā elektroniskā tirdzniecība, apmācība, pētījumi un telemārketings.

3.   Apkārtējās vides, kultūras mantojuma un dabas resursu attīstība, īpaši ūdens resursu

| — | Sekmējot Eiropas ekoloģiskā tīkla (NATURA 2000) turpmāko attīstību, sasaistot reģionu, valsts un starptautiskās un Kopienas nozīmes aizsargājamās teritorijas. |
| --- | --- |

—

Sekmējot Eiropas ekoloģiskā tīkla (NATURA 2000) turpmāko attīstību, sasaistot reģionu, valsts un starptautiskās un Kopienas nozīmes aizsargājamās teritorijas.

| — | Kultūrainavu, kas nolaistas, pateicoties cilvēku aktivitātēm, radoša atjaunošana, ietverot apgabalus, kas apdraudēti vai pamesti lauksaimnieciskās darbības rezultātā, integrētas telpas attīstības stratēģijas ietvaros. |
| --- | --- |

—

Kultūrainavu, kas nolaistas, pateicoties cilvēku aktivitātēm, radoša atjaunošana, ietverot apgabalus, kas apdraudēti vai pamesti lauksaimnieciskās darbības rezultātā, integrētas telpas attīstības stratēģijas ietvaros.

| — | Dabas un kultūras vērtību novatoriskā sekmēšana lauku reģionos, kā iespēja pastāvīga tūrisma attīstībai, īpaši mazapdzīvotos apgabalos. |
| --- | --- |

—

Dabas un kultūras vērtību novatoriskā sekmēšana lauku reģionos, kā iespēja pastāvīga tūrisma attīstībai, īpaši mazapdzīvotos apgabalos.

| — | Sadarbības veicināšana kultūras mantojuma aizsardzības un radošas attīstības jomā. |
| --- | --- |

—

Sadarbības veicināšana kultūras mantojuma aizsardzības un radošas attīstības jomā.

| — | Kopīgu stratēģiju un darbību izstrāde un ieviešana riska pārvaldībai reģionos, kas ir pakļauti dabas stihijām. |
| --- | --- |

—

Kopīgu stratēģiju un darbību izstrāde un ieviešana riska pārvaldībai reģionos, kas ir pakļauti dabas stihijām.

| — | Saskaņoto stratēģiju un darbību izstrāde un ieviešana, lai novērstu plūdus starptautiskajos upju satecēšanas reģionos. |
| --- | --- |

—

Saskaņoto stratēģiju un darbību izstrāde un ieviešana, lai novērstu plūdus starptautiskajos upju satecēšanas reģionos.

| — | Saskaņoto stratēģiju un darbību izstrāde un ieviešana saistībā ar starptautisko sadarbības teritoriju sausuma novēršanai. |
| --- | --- |

—

Saskaņoto stratēģiju un darbību izstrāde un ieviešana saistībā ar starptautisko sadarbības teritoriju sausuma novēršanai.

| — | Piekrastes ūdeņu saskaņota pārvalde. |
| --- | --- |

—

Piekrastes ūdeņu saskaņota pārvalde.

| — | Atjaunojamās enerģijas veicināšana. |
| --- | --- |

—

Atjaunojamās enerģijas veicināšana.

4.   Īpašās prioritātes

| — | Piejūras reģionu un salu reģionu saskaņotas sadarbības veicināšana. Sadarbībā var iekļaut savstarpējās kooperācijas pasākumus. |
| --- | --- |

—

Piejūras reģionu un salu reģionu saskaņotas sadarbības veicināšana. Sadarbībā var iekļaut savstarpējās kooperācijas pasākumus.

| — | Saskaņotas sadarbības veicināšana ultraperifēros reģionos. |
| --- | --- |

—

Saskaņotas sadarbības veicināšana ultraperifēros reģionos.

| — | Kaimiņattiecību programmu prioritārie temati:






  — | veicināt pastāvīgu ekonomisko un sociālo attīstību robežapgabalos, |
| --- | --- | --- |

—

Kaimiņattiecību programmu prioritārie temati:

—

veicināt pastāvīgu ekonomisko un sociālo attīstību robežapgabalos,

| — | sekmēt kopīgu darbību, lai cīnītos ar kopīgām problēmām, tādās jomās kā apkārtējā vide, veselības aizsardzība, organizētās noziedzības apkarošana un cīņa pret to, |
| --- | --- |

—

sekmēt kopīgu darbību, lai cīnītos ar kopīgām problēmām, tādās jomās kā apkārtējā vide, veselības aizsardzība, organizētās noziedzības apkarošana un cīņa pret to,

| — | nodrošināt efektīvas un drošas robežas, |
| --- | --- |

—

nodrošināt efektīvas un drošas robežas,

| — | veicināt vietējās “cilvēks pret cilvēku” aktivitātes. |
| --- | --- |

—

veicināt vietējās “cilvēks pret cilvēku” aktivitātes.

5.   Tehniskais atbalsts

Tehniskais atbalsts, lai nostiprinātu pārrobežu partnerību caur kopīgu struktūru izveidi vai attīstību, lai ieviestu pārrobežu sadarbības programmu.

VISPĀRĒJIE PAZIŅOJUMI

Kā noteikts 2000. gada 28. aprīļa Paziņojumā (iekļauts pilnībai)

Komisijas paziņojums par Itālijas reģioniem un Adrijas reģiona trešo valstu apgabaliem

Kad tiek izpildīti politiskie nosacījumi, lai veicinātu sadarbību saskaņā ar INTERREG III, starp Itālijas reģioniem un Adrijas reģiona trešo valstu apgabaliem, Komisija apskatīs vispiemērotākās metodes, lai sekmētu šo sadarbību ar citiem sadarbības instrumentiem.

Komisijas paziņojums par īpašām saistībām, ko uzņēmās Berlīnes Eiropadome

Komisija apstiprina, ka visas īpašās saistības, ko uzņemas Berlīnes Eiropadome, kas saistītas ar Kopienas iniciatīvām Austrijas un Nīderlandes labā, tiks ievērotas, jo īpaši INTERREG III ietvaros.

Komisijas paziņojums par sadarbību starp INTERREG III un Balkāniem

Kad tiek izpildīti politiskie nosacījumi, lai veicinātu sadarbību saskaņā ar INTERREG III starp dalībvalstīm, kuras ir visvairāk iesaistītas, īpaši Austrija, Grieķija un Itālija, un Balkānu trešām valstīm, Komisija apskatīs vispiemērotākās metodes, lai sekmētu šo sadarbību ar citiem sadarbības instrumentiem.

PAZIŅOJUMI PAR A LĪNIJU

Komisijas paziņojums, kas attiecas uz Belfāstu

Komisija apsveic ar pozitīviem rezultātiem, kas panākti saskaņā ar Speciālo programmu mieram un izlīgumam Ziemeļīrijā un Īrijas kaimiņgrāfistēs un saskaņā ar Ziemeļīrijas-Īrijas INTERREG II A programmu.

Lai nodrošinātu, ka šo divu programmu panākumi nākotnē pieaug, Komisija uzskata, ka Belfāstai (gan Ārējai Belfāstai, gan Belfāstai Nuts III līmenī) ir jāpiedalās jaunajā INTERREG III A līnijas programmā 2000.–2006. gadam, saskaņā ar 20 % feksibilitātes likuma blakus reģioniem – INTERREG III pamatnostādņu 10. punkts.

Komisijas paziņojums, kas saistīts ar INTERREG III A līnijas piemērošanu Beļģijai

Lai garantētu pārrobežu programmu rezultatīvu izmantošanu Nīderlandē, Vācijas Federatīvajā Republikā, Luksemburgas Lielhercogistē un Francijā, Komisija uzskata, ka Hasselt, Huy, Waremme un Marche-en-Famenne iedalījumiem ir jāpiedalās jaunajā INTERREG III A līnijas programmā 2000.–2006. gadam saskaņā ar 20 % feksibilitātes likumu blakus reģioniem – INTERREG III pamatnostādņu 10. punkts, jo īpaši ņemot vērā nepieciešamo iesniegto projektu saskaņošanu, kas iesniegti saskaņā ar iesaistītajām programmām.

PAZIŅOJUMI SAISTĪBĀ AR B LĪNIJU

Komisijas paziņojums par sadarbību Barenca jūras reģionā

Turpmākās INTERREG III B starpvalstu sadarbības programmas ietvaros Baltijas jūras reģionam Komisija īpaši ievēro lūgumu, ko izteica Zviedrija un Somija, lai varētu attīstīt prioritāti, kas sekmētu abu dalībvalstu sadarbību ar kaimiņiem (Norvēģiju un Krieviju) Barenca jūras reģionā.

Komisijas paziņojums par sadarbību Dienvidbaltijā

Komisija uzskata, ka sadarbība, kas pēdējā laikā tiek atbalstīta saskaņā ar SWEBALTCOP projekta 10. pantu, ir jāturpina saskaņā ar INTERREG III iniciatīvu. Raksturojot šo sadarbību, turpmākās aktivitātes jāorganizē Baltijas jūras B līnijas programmas ietvaros. Sarežģījumu gadījumā, kas saistīti ar saskaņošanu starp INTERREG III un PHARE, Komisija ir gatava aplūkot citas iespējas, lai veicinātu šo sadarbību.

PAZIŅOJUMS PAR VII NODAĻU

Komisijas paziņojums par VII nodaļas īstenošanu

Automātiskās iesniegšanas termiņus, kas noteikti Vispārējās regulas 31. panta 2. punkta 2. apakšpunktā, var pagarināt, balstoties uz case by case izpēti, ņemot vērā kavēšanos, sakarā ar ārējo finansiālo instrumentu lēmumu pieņemšanas procedūrām.

Komisijas paziņojums par INTERREG III un TACIS

Apzinoties Ziemeļu dimensijas nozīmīgumu un pašreizējās grūtības tās ievērošanā sadarbības, starp INTERREG III kopienas iniciatīvu un TACIS instrumentu, ietvaros, Komisija pasludina gatavību meklēt efektīvu koordināciju un saskaņu starp INTERREG III programmām un TACIS atbalstu caur operacionālajām pamatnostādnēm, lai uzlabotu apstākļus, kas nepieciešami šai sadarbībai, bez kaitējumiem politiskajiem nosacījumiem, kuri varētu būt piesaistīti TACIS īstenošanā.

Komisijas paziņojums par INTERREG III un MEDA

Apzinoties Vidusjūras dimensijas nozīmīgumu un pašreizējās grūtības tās ievērošanā sadarbības starp INTERREG III kopienas iniciatīvu un MEDA instrumentu ietvaros, Komisija pasludina gatavību meklēt efektīvu koordināciju un saskaņu starp INTERREG III programmām un MEDA atbalstu caur operacionālajām pamatnostādnēm, lai uzlabotu apstākļus, kas nepieciešami šai sadarbībai.

Komisijas paziņojums par ESPON

Ja 15 dalībvalstis ir gatavas kopīgi iesniegt priekšlikumu par sadarbības tīklu starp telpas attīstības iestādēm (ESPON), to skaitā finanšu mehānismi un saistībā ar telpas attīstības tendenču novērošanu un analīzi Eiropā, Komisija ir disponēta līdzfinansēt šo sadarbību caur “struktūru” budžeta līnijām, kas paredzētas INTERREG III pamatnostādņu 53. punktā.

---

ŠIS PIELIKUMS AIZSTĀJ STARPEĢIONU SADARBĪBAS PAZIŅOJUMA A PIELIKUMU

A PIELIKUMS

PROGRAMMU IEVIEŠANAS REĢIONI

| Programma | Dalībvalstis | Atbilstošie reģioni |
| --- | --- | --- |
| DIENVIDU ZONA | Itālija | Pjemonta, Lombardija, Ligūrija, Toskāna, Umbrija, Lacija, Kampānija, Sardīnija, Bazilikata, Kalabrija, Sicīlija, Aostas ieleja |
| Grieķija | Rietumgrieķija, Peloponēsa, Ziemeļegeja, Dienvidegeja, Krēta, Jonijas salas, Kontinentālā (Cietzemes) Grieķija, Atika |
| Portugāle | Visa valsts |
| Spānija | Visa valsts |
| Francija | Viduspireneji, Limuzēna, Overņa, Akvitānija, Langdoka-Rusijona, Puatū-Šarante, Provansa-Alpi-Azūra krasts, Rona-Alpi, Korsika, Franču Gviāna, Gvadelupa, Martinika, Reinjona |
| Apvienotā Karaliste | Gibraltārs |
| Kipra | Visa valsts |
| Malta | Visa valsts |
| RIETUMU ZONA | Francija | Ziemeļfrancija-Padekalē, Pikardija, Augšnormandija, Ildefransa, Lejasnormandija, Vidusfrancija, Šampaņa-Ardenna, Lotringa, Burgundija, Elzasa, Franškontē, Bretaņa, Luāras apgabals |
| Beļģija | Visa valsts |
| Nīderlande | Visa valsts |
| Luksemburga | Visa valsts |
| Vācija | Ziemeļreina-Vestfālene, Hesene, Reinzeme-Pfalca, Sārzeme, Bādene-Virtemberga |
| Apvienotā Karaliste | Visa valsts (izņemot Gibraltāru) |
| Īrija | Visa valsts |
| ZIEMEĻU ZONA | Dānija | Visa valsts |
| Vācija | Lejassaksija, Šlesviga-Holšteina, Hamburga, Brēmene, Meklenburga-Priekšpomerāniija |
| Zviedrija | Visa valsts |
| Somija | Visa valsts |
| Igaunija | Visa valsts |
| Latvija | Visa valsts |
| Lietuva | Visa valsts |
| Polija | Zachodniopomorskie, Pomorskie, Warminsko-Mazurskie, Podlaskie, Kujawo-Pomorskie |
| AUSTRUMU ZONA | Austrija | Visa valsts |
| Vācija | Bavārija, Saksija, Saksija-Anhalte, Berlīne, Brandenburga, Tīringene, |
| Itālija | Friuli-Venēcija Džūlija, Veneto, Trentīno-Alto Adidže, Emīlija Romaņja, Apūlija, Molīze, Abruci, Marke |
| Grieķija | Austrummaķedonija, Trāķija, Vidusmaķedonija, Rietummaķedonija, Tesālija, Ēpeira |
| Čehija | Visa valsts |
| Ungārija | Visa valsts |
| Slovākija | Visa valsts |
| Slovēnija | Visa valsts |
| Polija | Dolnośląskie, Lubelskie, Lubuskie, Lodzkie, Małopolskie, Mazowieckie, Opolskie, Podkarpackie, Slaskie, Świętokrzyskie, Wielkopolskie |

Programma

Dalībvalstis

Atbilstošie reģioni

DIENVIDU ZONA

Itālija

Pjemonta, Lombardija, Ligūrija, Toskāna, Umbrija, Lacija, Kampānija, Sardīnija, Bazilikata, Kalabrija, Sicīlija, Aostas ieleja

Grieķija

Rietumgrieķija, Peloponēsa, Ziemeļegeja, Dienvidegeja, Krēta, Jonijas salas, Kontinentālā (Cietzemes) Grieķija, Atika

Portugāle

Visa valsts

Spānija

Visa valsts

Francija

Viduspireneji, Limuzēna, Overņa, Akvitānija, Langdoka-Rusijona, Puatū-Šarante, Provansa-Alpi-Azūra krasts, Rona-Alpi, Korsika, Franču Gviāna, Gvadelupa, Martinika, Reinjona

Apvienotā Karaliste

Gibraltārs

Kipra

Visa valsts

Malta

Visa valsts

RIETUMU ZONA

Francija

Ziemeļfrancija-Padekalē, Pikardija, Augšnormandija, Ildefransa, Lejasnormandija, Vidusfrancija, Šampaņa-Ardenna, Lotringa, Burgundija, Elzasa, Franškontē, Bretaņa, Luāras apgabals

Beļģija

Visa valsts

Nīderlande

Visa valsts

Luksemburga

Visa valsts

Vācija

Ziemeļreina-Vestfālene, Hesene, Reinzeme-Pfalca, Sārzeme, Bādene-Virtemberga

Apvienotā Karaliste

Visa valsts (izņemot Gibraltāru)

Īrija

Visa valsts

ZIEMEĻU ZONA

Dānija

Visa valsts

Vācija

Lejassaksija, Šlesviga-Holšteina, Hamburga, Brēmene, Meklenburga-Priekšpomerāniija

Zviedrija

Visa valsts

Somija

Visa valsts

Igaunija

Visa valsts

Latvija

Visa valsts

Lietuva

Visa valsts

Polija

Zachodniopomorskie, Pomorskie, Warminsko-Mazurskie, Podlaskie, Kujawo-Pomorskie

AUSTRUMU ZONA

Austrija

Visa valsts

Vācija

Bavārija, Saksija, Saksija-Anhalte, Berlīne, Brandenburga, Tīringene,

Itālija

Friuli-Venēcija Džūlija, Veneto, Trentīno-Alto Adidže, Emīlija Romaņja, Apūlija, Molīze, Abruci, Marke

Grieķija

Austrummaķedonija, Trāķija, Vidusmaķedonija, Rietummaķedonija, Tesālija, Ēpeira

Čehija

Visa valsts

Ungārija

Visa valsts

Slovākija

Visa valsts

Slovēnija

Visa valsts

Polija

Dolnośląskie, Lubelskie, Lubuskie, Lodzkie, Małopolskie, Mazowieckie, Opolskie, Podkarpackie, Slaskie, Świętokrzyskie, Wielkopolskie

---