# Официален вестник C 44/2011

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2011.044.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 44 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5411 февруари 2011 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2011.044.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 44

Издание на български език

Информация и известия

Година 5411 февруари 2011 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 464та пленарна сесия от 14 и 15 юли 2010 г. |
| 2011/C 044/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Насърчаване на ефикасни партньорства в управлението на програми в областта на политиката на сближаване въз основа на добрите практики от цикъл 2007—2013 г. (проучвателно становище) | 1 |
| 2011/C 044/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Последиците от застаряването на населението върху системата на здравеопазването и социалната система (проучвателно становище) | 10 |
| 2011/C 044/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Добавената стойност на обща европейска система за убежище както за лицата, търсещи убежище, така и за държавите-членки на Европейския съюз (проучвателно становище) | 17 |
| 2011/C 044/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Отвореният метод на координация и социалната клауза в контекста на стратегията Европа 2020 (проучвателно становище) | 23 |
| 2011/C 044/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Развитие на социалните плащания | 28 |
| 2011/C 044/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Бедността сред децата и благосъстоянието на децата (проучвателно становище) | 34 |
| 2011/C 044/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Въздействието на индустриалните промени, свързани с екологични, енергийни и климатични предизвикателства, върху заетостта (проучвателно становище) | 40 |
| 2011/C 044/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Към по-широко навлизане на електрически превозни средства (проучвателно становище по искане на белгийското председателство) | 47 |
| 2011/C 044/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Енергийната бедност в условията на либерализация и икономическа криза (проучвателно становище) | 53 |
| 2011/C 044/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Изграждане на устойчива икономика чрез промяна на модела ни на потребление (становище по собствена инициатива) | 57 |
| 2011/C 044/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Информация за потребителите (становище по собствена инициатива) | 62 |
| 2011/C 044/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Договорът от Лисабон и функционирането на единния пазар (становище по собствена инициатива) | 68 |
| 2011/C 044/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Иновации в туризма: определяне на стратегия за устойчиво развитие на островите (становище по собствена инициатива) | 75 |
| 2011/C 044/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Данък върху финансовите транзакции (становище по собствена инициатива) | 81 |
| 2011/C 044/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Социалното измерение на вътрешния пазар (становище по собствена инициатива) | 90 |
| 2011/C 044/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Към политика на ЕС за оптимизиране на печатарската промишленост за офсетов ролен и гравюрен печат в Европа (становище по собствена инициатива) | 99 |
| 2011/C 044/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Промени и перспективи пред подсектора на текстилните услуги в Европа (становище по собствена инициатива) | 105 |
| 2011/C 044/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Насърчаване на устойчиви зелени работни места с оглед на пакета от мерки на ЕС в областта на енергетиката и изменението на климата (становище по собствена инициатива) | 110 |
| 2011/C 044/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Повишаване на ефективността на енергийната политика на Европейския съюз в полза на МСП, и по-специално на микропредприятията (становище по собствена инициатива) | 118 |
| 2011/C 044/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Инструмент за сътрудничество за развитие на Европейския съюз — ролята на организираното гражданско общество и на социалните партньори | 123 |
| 2011/C 044/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Роля и перспективи на африканската социална икономика в сътрудничеството за развитие (становище по собствена инициатива) | 129 |
| 2011/C 044/22 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на европейските технологични, индустриални и научни паркове в управлението на кризата и в подготовката за периода след кризата и след Лисабонската стратегия (допълнение към становище) | 136 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

464та пленарна сесия от 14 и 15 юли 2010 г.

2011/C 044/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Насърчаване на ефикасни партньорства в управлението на програми в областта на политиката на сближаване въз основа на добрите практики от цикъл 2007—2013 г. (проучвателно становище)

1

2011/C 044/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Последиците от застаряването на населението върху системата на здравеопазването и социалната система (проучвателно становище)

10

2011/C 044/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Добавената стойност на обща европейска система за убежище както за лицата, търсещи убежище, така и за държавите-членки на Европейския съюз (проучвателно становище)

17

2011/C 044/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Отвореният метод на координация и социалната клауза в контекста на стратегията Европа 2020 (проучвателно становище)

23

2011/C 044/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Развитие на социалните плащания

28

2011/C 044/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Бедността сред децата и благосъстоянието на децата (проучвателно становище)

34

2011/C 044/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Въздействието на индустриалните промени, свързани с екологични, енергийни и климатични предизвикателства, върху заетостта (проучвателно становище)

40

2011/C 044/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Към по-широко навлизане на електрически превозни средства (проучвателно становище по искане на белгийското председателство)

47

2011/C 044/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Енергийната бедност в условията на либерализация и икономическа криза (проучвателно становище)

53

2011/C 044/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Изграждане на устойчива икономика чрез промяна на модела ни на потребление (становище по собствена инициатива)

57

2011/C 044/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Информация за потребителите (становище по собствена инициатива)

62

2011/C 044/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Договорът от Лисабон и функционирането на единния пазар (становище по собствена инициатива)

68

2011/C 044/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Иновации в туризма: определяне на стратегия за устойчиво развитие на островите (становище по собствена инициатива)

75

2011/C 044/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Данък върху финансовите транзакции (становище по собствена инициатива)

81

2011/C 044/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Социалното измерение на вътрешния пазар (становище по собствена инициатива)

90

2011/C 044/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Към политика на ЕС за оптимизиране на печатарската промишленост за офсетов ролен и гравюрен печат в Европа (становище по собствена инициатива)

99

2011/C 044/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Промени и перспективи пред подсектора на текстилните услуги в Европа (становище по собствена инициатива)

105

2011/C 044/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Насърчаване на устойчиви зелени работни места с оглед на пакета от мерки на ЕС в областта на енергетиката и изменението на климата (становище по собствена инициатива)

110

2011/C 044/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Повишаване на ефективността на енергийната политика на Европейския съюз в полза на МСП, и по-специално на микропредприятията (становище по собствена инициатива)

118

2011/C 044/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Инструмент за сътрудничество за развитие на Европейския съюз — ролята на организираното гражданско общество и на социалните партньори

123

2011/C 044/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Роля и перспективи на африканската социална икономика в сътрудничеството за развитие (становище по собствена инициатива)

129

2011/C 044/22

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на европейските технологични, индустриални и научни паркове в управлението на кризата и в подготовката за периода след кризата и след Лисабонската стратегия (допълнение към становище)

136

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 464та пленарна сесия от 14 и 15 юли 2010 г. |
| 2011/C 044/23 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета, установяваща процедура за предоставяне на информация в сферата на техническите стандарти и регламенти и правила относно услугите на информационното обществоCOM(2010) 179 окончателен — 2010/0095 (COD) | 142 |
| 2011/C 044/24 | Становище на Европейския икономически и социален комитет Доклад на Комисията — Доклад за политиката на конкуренция за 2008 г.COM(2009) 374 окончателен | 143 |
| 2011/C 044/25 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно компетентността, приложимото право, признаването и изпълнението на решенията и автентичните актове в областта на наследяването и създаването на европейско удостоверение за наследствоCOM(2009) 154 окончателен — 2009/0157 (COD) | 148 |
| 2011/C 044/26 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС): предизвикателства и следващи стъпки, отнасящи се до космическия компонентСОМ(2009) 589 окончателен | 153 |
| 2011/C 044/27 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на стандарти за емисиите от нови леки търговски превозни средства като част от цялостния подход на Общността за намаляване на емисиите на CO2 от лекотоварните превозни средстваCOM(2009) 593 окончателен — 2009/0173 (COD) | 157 |
| 2011/C 044/28 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 2007/2004 за създаване на Европейска агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите-членки на Европейския съюз (Frontex)COM(2010) 61 окончателен — 2010/0039 (COD) | 162 |
| 2011/C 044/29 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета относно осъществяването на засилено сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздялаCOM(2010) 105 окончателен/2 — 2010/0067 (CNS) | 167 |
| 2011/C 044/30 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно свободното движение на работници в СъюзаCOM(2010) 204 окончателен — 2010/0110 (COD) | 170 |
| 2011/C 044/31 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 861/2006 на Съвета от 22 май 2006 г. за установяване на финансови мерки на Общността за прилагането на Общата политика по рибарство и в областта на морското правоCOM(2010) 145 окончателен — 2010/0080 (COD) | 171 |
| 2011/C 044/32 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Към интегриране на морското наблюдение: обща среда за обмен на информация за морската област на ЕСCOM(2009) 538 окончателен | 173 |
| 2011/C 044/33 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Да превърнем цифровия дивидент в социални постижения и икономически растежCOM(2009) 586 окончателен | 178 |
| 2011/C 044/34 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно гражданската инициативаСОМ(2010) 119 окончателен — 2010/0074 (COD) | 182 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

464та пленарна сесия от 14 и 15 юли 2010 г.

2011/C 044/23

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета, установяваща процедура за предоставяне на информация в сферата на техническите стандарти и регламенти и правила относно услугите на информационното обществоCOM(2010) 179 окончателен — 2010/0095 (COD)

COM(2010) 179 окончателен — 2010/0095 (COD)

142

2011/C 044/24

Становище на Европейския икономически и социален комитет Доклад на Комисията — Доклад за политиката на конкуренция за 2008 г.COM(2009) 374 окончателен

COM(2009) 374 окончателен

143

2011/C 044/25

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно компетентността, приложимото право, признаването и изпълнението на решенията и автентичните актове в областта на наследяването и създаването на европейско удостоверение за наследствоCOM(2009) 154 окончателен — 2009/0157 (COD)

COM(2009) 154 окончателен — 2009/0157 (COD)

148

2011/C 044/26

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС): предизвикателства и следващи стъпки, отнасящи се до космическия компонентСОМ(2009) 589 окончателен

СОМ(2009) 589 окончателен

153

2011/C 044/27

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на стандарти за емисиите от нови леки търговски превозни средства като част от цялостния подход на Общността за намаляване на емисиите на CO2 от лекотоварните превозни средстваCOM(2009) 593 окончателен — 2009/0173 (COD)

2

COM(2009) 593 окончателен — 2009/0173 (COD)

157

2011/C 044/28

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 2007/2004 за създаване на Европейска агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите-членки на Европейския съюз (Frontex)COM(2010) 61 окончателен — 2010/0039 (COD)

COM(2010) 61 окончателен — 2010/0039 (COD)

162

2011/C 044/29

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета относно осъществяването на засилено сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздялаCOM(2010) 105 окончателен/2 — 2010/0067 (CNS)

COM(2010) 105 окончателен/2 — 2010/0067 (CNS)

167

2011/C 044/30

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно свободното движение на работници в СъюзаCOM(2010) 204 окончателен — 2010/0110 (COD)

COM(2010) 204 окончателен — 2010/0110 (COD)

170

2011/C 044/31

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 861/2006 на Съвета от 22 май 2006 г. за установяване на финансови мерки на Общността за прилагането на Общата политика по рибарство и в областта на морското правоCOM(2010) 145 окончателен — 2010/0080 (COD)

COM(2010) 145 окончателен — 2010/0080 (COD)

171

2011/C 044/32

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Към интегриране на морското наблюдение: обща среда за обмен на информация за морската област на ЕСCOM(2009) 538 окончателен

COM(2009) 538 окончателен

173

2011/C 044/33

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Да превърнем цифровия дивидент в социални постижения и икономически растежCOM(2009) 586 окончателен

COM(2009) 586 окончателен

178

2011/C 044/34

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно гражданската инициативаСОМ(2010) 119 окончателен — 2010/0074 (COD)

СОМ(2010) 119 окончателен — 2010/0074 (COD)

182

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

464та пленарна сесия от 14 и 15 юли 2010 г.

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Насърчаване на ефикасни партньорства в управлението на програми в областта на политиката на сближаване въз основа на добрите практики от цикъл 2007—2013 г.“ (проучвателно становище)

2011/C 44/01

Докладчик: г-н OLSSON

На 23 февруари 2009 г. заместник-председателят на Европейската комисия г-жа Wallström се обърна към Европейския икономически и социален комитет с искане за изготвяне на проучвателно становище относно:

„Насърчаване на ефикасни партньорства в управлението на програми в областта на политиката на сближаване въз основа на добрите практики от цикъл 2007-2013 г.“

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 23 юни 2010 г.

На 464-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 141 гласа „за“, 1 глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   ЕИСК е твърдо убеден, че истинското и задълбочено партньорство значително повишава ефективността и общия успех на политиката на ЕС на сближаване. Партньорството е инструмент за устойчиво икономическо и социално развитие. Чрез него средствата на ЕС се насочват към потребностите на участниците по места. То увеличава популярността на ЕС и укрепва демокрацията. Успешното партньорство трябва да се основава върху дългосрочна перспектива за действително участие и да осигурява на частните партньори равни възможности да изпълняват активна роля наред с публичните власти. ЗА ТАНГОТО ТРЯБВАТ ДВАМА.

1.2   Действащите регламенти все още предоставят твърде голяма свобода на тълкуване на национално равнище на понятието „партньорство“. Необходимо е уточняване на тези разпоредби, по-специално на член 11 от общия Регламент 1083/2006. ЕИСК предлага в бъдеще да се внесат редица изменения на формулировката на този член, като по този начин бъдат установени минимални изисквания за партньорство.

1.3   ЕИСК изразява съжаление, че в последно време ролята на Европейската комисия беше съсредоточена по-скоро върху процедурите и в по-малка степен върху резултатите. ЕИСК твърдо подкрепя идеята за по-силна и много по-проактивна роля на Комисията като пазител на принципа на партньорство. Комисията, съвместно с държавите-членки, регионите и организираното гражданското общество, следва да засили разпространението на принципа на партньорство въз основа на отворения метод на координация.

1.4   От ключово значение е непрекъснатото изграждане на капацитет на партньорите: на социалните партньори и на гражданското общество следва да бъдат отпуснати ресурси за техническа помощ по всички оперативни програми.

1.5   ЕИСК подчертава, че глобалните субсидии са много ефикасен инструмент за постигане на истинско участие на партньорите – особено на малките предприятия и социалната икономика – и следователно трябва да се използват в значителна степен от всички държави-членки както в програмите на ЕСФ, така и на ЕФРР.

1.6   ЕИСК се застъпва и за връщане към опростените програми по инициатива на Общността, насочени към социални иновации и развитие на местно равнище.

1.7   За политиката на сближаване на ЕС след 2013 г. свързаните с програмите структури и нормативни актове следва да улесняват прилагането на принципа на партньорство. Това е в съответствие с доклада „Barca“, който поставя силен акцент върху връзката между „ориентиран към местните условия подход“ и партньорството и който е особено целесъобразен по отношение на ЕФРР и следва да залегне в стратегията „Европа 2020“.

1.8   За да се гарантира по-активно участие на гражданското общество на всички етапи на политиката на сближаване, на европейско равнище следва да се изготви Кодекс на добри практики, който да е съгласуван със съответните европейски партньори.

1.9   Опростяването е наложително за засилване на положителното въздействие на програмите, особено за проекти, в които участват по-малки изпълнители. Трябва да се рационализира контролът върху проектите. Финансовите плащания към подобни изпълнители трябва да бъдат по-добре уредени и ускорени чрез предварително финансиране и навременни плащания.

1.10   ЕИСК напълно съзнава, че не съществува универсално решение. Въпреки това, добрите практики могат и следва широко да се разпространяват. Подобни добри практики са набелязани и описани в приложението към настоящото становище. Европейската комисия следва да подкрепи тяхното популяризиране.

1.11   В повечето държави-членки регионите играят централна роля в прилагането на принципа на партньорство. Ето защо ЕИСК предлага регионите, които желаят да споделят своя опит и да разпространяват добри практики, да създадат мрежа на „региони на образцово партньорство“ и изразява убеждението си, че Комитетът на регионите може да бъде подходящата институция, която да координира подобна мрежа.

2.   Въведение

2.1   През февруари 2009 г. Европейската комисия се обърна към ЕИСК с искане за изготвяне на проучвателно становище относно „Насърчаване на ефикасни партньорства в управлението на програми в областта на политиката на сближаване въз основа на добрите практики от цикъл 2007-2013 г.“. Освен това становището следва „да допринесе за разработването на бъдещата политика на сближаване“. Съгласно искането ЕИСК трябваше да обърне особено внимание на аспектите, свързани с партньорството и участието на гражданското общество в разработването на политиката на сближаване. Настоящото становище обаче не обхваща „вертикалното“ партньорство в публичната сфера, т.е. между Европейската комисия, държавите-членки, регионалните, местните и други публични власти.

2.2   Становището извлече ползи от тясното сътрудничество със службите на Комисията. Беше извършена значителна работа на място от докладчика, с участието на членове на ЕИСК, националните икономически и социални съвети, социалните партньори и други организации на гражданското общество с оглед набелязване и документиране на добри практики. Организирани бяха изслушвания в Катовице, Порто и Шверин, допълнени от посещения на място в различни други държави-членки. Беше оказана и ценна подкрепа от Европейския парламент и Комитета на регионите.

3.   Принципът на партньорство и неговото развитие

3.1   Принципът на партньорство е крайъгълен камък на европейската политика на сближаване. Най-ранните му корени могат да бъдат открити в Римския договор от 1957 г., когато беше създаден Европейският социален фонд. През 1988 г. беше направена нова стъпка с утвърждаването на принципа като общ инструмент за структурните фондове. В началото партньорството беше насочено единствено към традиционните икономически и социални участници; сега то включва „всяка друга организация, която представлява гражданското общество, екологични партньори, неправителствени организации и организации, които са натоварени с насърчаване на равенството между жените и мъжете“ (1). Тази еволюция отразява стратегическата цел на ЕС за добро управление, която съвсем наскоро беше потвърдена отново в концепцията за „Европа 2020“.

3.1.1   Член 11 от общия регламент има ключова роля при определянето на обхвата и прилагането на принципа на партньорство. Държавите-членки включват съответните партньори на различните етапи от програмирането. След това те определят най-представителните партньори на национално, регионално и местно равнище в икономическата, социалната, екологичната или други сфери „в съответствие с националните правила и практики“. Всяка година Комисията провежда консултации с организациите, представляващи икономическите и социални партньори на европейско равнище.

3.2   Регламентът предвижда „глобални субсидии“. Управлението на такива фондове може да бъде възлагано на междинни звена, включително органи за регионално развитие и неправителствени организации (член 42).

3.2.1   Мерките за техническа помощ могат да бъдат насочени към всички партньори, бенефициери на средствата от фондовете и широката общественост. Такива мерки са разпространението на информация, свързването в мрежи, повишаването на информираността, насърчаването на сътрудничеството и обменът на опит (членове 45 и 46).

3.3   Член 163 от ДФЕС и член 104 от горепосочения регламент на Съвета възлагат особена роля на социалните партньори по отношение на Европейския социален фонд (ЕСФ). При администрирането на ЕСФ Комисията се подпомага от комитет, съставен от представители на правителствата, синдикатите и организациите на работодателите.

3.4   За ЕСФ партньорството е развито в Регламент (ЕО) 1081/2006.

3.4.1   Изтъкват се доброто управление, партньорството, изграждането на капацитет и поуките, извлечени от програмата „Equal“, които следва да бъдат поощрени чрез привличане на социалните партньори и други заинтересовани страни (преамбюл и член 5).

3.4.2   ЕСФ следва да поощрява партньорствата, пактовете и инициативите чрез създаването на мрежи между заинтересованите страни, като например социалните партньори и неправителствените организации на транснационално, национално, регионално и местно равнище (член 3, параграф 1, буква д). Това следва да се поддържа чрез изграждане на капацитет (член 3, параграф 2, буква б).

3.4.3   ЕСФ има специалната задача да засилва участието на социалните партньори и да укрепва социалния диалог в регионите по цел „Сближаване“. По-специално НПО следва да имат активна роля в програмите за социално включване, равенство между жените и мъжете и равни възможности (член 5).

3.4.4   Специално внимание се отделя на иновационните дейности в контекста на партньорството (член 7).

3.5   За разлика от регламентите относно ЕСФ и ЕЗФРСР, Регламент (ЕО) No 1080/2006 относно Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) не съдържа конкретни разпоредби относно партньорството. ЕИСК счита, че ЕФРР следва да се пренасочи в по-голяма степен към малките предприятия, иновациите и развитието на местно равнище, като за тази цел използва инструменти в подкрепа на партньорствата (напр. целеви мерки, глобални субсидии).

4.   Партньорството на практика

4.1   Факторите за успеха и ефективността на политиката на сближаване, които се приписват на принципа на партньорството, могат да бъдат обобщени, както следва:

| — | представят се различни гледни точки и знания, като се изтъкват реалните условия на място; |
| --- | --- |

—

представят се различни гледни точки и знания, като се изтъкват реалните условия на място;

| — | по този начин се постига по-добър отклик на потребностите и перспективите на партньорите; |
| --- | --- |

—

по този начин се постига по-добър отклик на потребностите и перспективите на партньорите;

| — | чрез насочеността си към местното равнище интервенциите могат да бъдат още по-добре адаптирани към реалната ситуация на предприятията, работниците и гражданите най-общо; |
| --- | --- |

—

чрез насочеността си към местното равнище интервенциите могат да бъдат още по-добре адаптирани към реалната ситуация на предприятията, работниците и гражданите най-общо;

| — | в програмите ще бъде отдадено по-голямо значение на околната среда, равенството между мъжете и жените, както и на мерките за борба със социалното изключване; |
| --- | --- |

—

в програмите ще бъде отдадено по-голямо значение на околната среда, равенството между мъжете и жените, както и на мерките за борба със социалното изключване;

| — | добавената стойност от интегрираните политики ще се усети по-осезаемо; |
| --- | --- |

—

добавената стойност от интегрираните политики ще се усети по-осезаемо;

| — | партньорството е ключов инструмент за колективна ангажираност и допринася за по-голямата ефективност на публичните разходи и публичните политики; |
| --- | --- |

—

партньорството е ключов инструмент за колективна ангажираност и допринася за по-голямата ефективност на публичните разходи и публичните политики;

| — | партньорите ще доближат политиката на ЕС за сближаване до гражданите. |
| --- | --- |

—

партньорите ще доближат политиката на ЕС за сближаване до гражданите.

4.2   Успешното партньорство, обаче, зависи до голяма степен от това дали традицията на консултации и участие е част от националната и политическа култура. В подобни случаи партньорите вземат по-голямо участие и са по-способни да разработват и дори да изпълняват програми и проекти.

4.3   Опитът показва, че като цяло прилагането на принципа на партньорство изглежда се подобрява през годините, макар и оценката за това прилагане сред партньорите да не е еднозначна. Все още съществуват съществени пречки, които се различават в отделните държави, а понякога и в самите държави. Въпреки това според гражданското общество в някои държави-членки се наблюдават някои отстъпления спрямо програмния период 2000-2006 г.

4.4   През последните години Комисията съсредоточи вниманието си повече от всякога върху формалностите и изискванията за одит. Малките предприятия и организации имат по-малко възможности за изпълнение на проекти. До голяма степен вече не са налице достатъчно ресурси в подкрепа на малки проекти. Програмите по инициатива на Общността бяха премахнати и интегрирането им в повечето държави-членки претърпя неуспех.

4.5   На партньорството все още се гледа формално: между публичните власти и партньорите често съществува недоверие, тъй като те нямат общо виждане или ясна позиция относно целта на своето партньорство. Липсва ясно разбиране относно това какво представлява организираното гражданско общество и каква е неговата роля. Това се задълбочава от неясните правила на регламента и от обстоятелството, че официалните органи възприемат партньорството като допълнителна тежест. Легитимността и представителността на партньорите се поставят под въпрос и възникват опасения, че прекалено широки и продължителни консултации могат да забавят изпълнението на програмите.

4.6   Като последица от това процедурите на консултации често са неподходящи – прекалено бюрократични, с твърде техническа насоченост и недостатъчни срокове, отпускани на партньорите. Между компетентните органи и партньорите съществува значителна информационна асиметрия. Често партньорите участват само частично във формулирането и изпълнението на политиките. Игнорирането на партньорите означава, че гласът им остава нечут. Освен това съществува съпротива срещу новото мислене и новаторските идеи. Настоящите правила и тяхното прилагане не са адаптирани за насърчаване на партньорството. В резултат на това партньорите губят мотивация за участие и поемане на ангажименти.

4.7   За да изпълняват ролята си на партньори, много социално-икономически участници и НПО се нуждаят от съответните знания, организация, професионален капацитет и финансови ресурси. За малките организации е особено трудно да участват пълноценно.

4.8   Проучване на BusinessEurope показва значително подобрение за програмния период 2007-2013 г. в сравнение с предходния период поради нарасналия опит на властите и социалните партньори, по-голямата прозрачност на дискусиите и по-добрата организация на процедурите за консултации и изпълнение. По принцип участието на национално равнище се разглежда като по-задоволително от това на регионално равнище. Без съмнение са нужни подобрения в държавите-членки, които наскоро се присъединиха към ЕС, но това важи и за държавите с дългогодишно членство в ЕС. BusinessEurope изтъква несъответствието между краткия процес на консултации и дългите закъснения при изпълнението на програмите и настоява за по-добра обратна информация от процеса на консултации.

4.9   Европейската асоциация на занаятчиите, малките и средни предприятия (UEAPME) подкрепя прилагането на възходящия подход и принципа „мисли първо за малките“, приспособен към потребностите на местните предприятия и общности. Партньорството следва да се развива в рамките на многостепенното управление с участието на различни заинтересовани страни. UEAPME изтъква идеята за хоризонтална субсидиарност като фактор за успех, т.е. ангажиране на социално-икономическите партньори едновременно на европейско, национално и местно равнище. Административните и финансовите правила трябва да бъдат опростени. Необходими са по-големи авансови плащания, както и глобални субсидии, които са много ефективни. Според UEAPME има региони, в които малките предприятия получават едва 1-2 % от наличното финансиране от страна на ЕС. За да получат достъп до фондовете, МСП трябва да работят в партньорство и чрез посреднически организации. В този случай техническата помощ е крайно необходима. UEAPME настоява Комисията да публикува ръководство за използването на тези средства.

4.10   Европейската конфедерация на профсъюзите (ETUC) счита, че през последния програмен период не е настъпило съществено подобрение. ETUC изисква в регламента да се предвидят ясни правила за определяне на партньорството и настоява да се установят минимални изисквания. Качеството на партньорството зависи в голяма степен от волята на органите да прилагат този принцип. ETUC е съгласна, че партньорството на национално и регионално равнище функционира по-добре от това на местно равнище. Важно е да се обменя опит. Програмите за междурегионално сътрудничество трябва да бъдат укрепени, по-конкретно чрез привличане на междурегионалните профсъюзни съвети. Въз основа на практическия опит на своите членове ETUC публикува ръководство за това как синдикатите могат да работят с ЕСФ.

4.11   През февруари 2010 г. европейските социални партньори (ETUC, BusinessEurope, Европейският център за предприятията с държавно участие (CEEP) публикуваха съвместен доклад относно ЕСФ. Основното заключение е, че изграждането на капацитет е изключително важно за подобряването на ефективността на фонда. Други посочени пречки са липсата на административна гъвкавост и недоброто разбиране на партньорството в някои държави-членки. Социалните партньори призовават за по-силно партньорство между тях и регионалните/местните власти.

4.12   Европейската мрежа за борба с бедността (ЕМББ) предлага консултациите да бъдат широки и задълбочени, да обхващат различни видове организации и да прилагат разнообразни методи. Разходите за участие следва да се поемат и заседанията да се провеждат достатъчно често. Според ЕМББ е важно поуките от програмата EQUAL да бъдат интегрирани в ЕСФ с акцент върху принципите на новаторство, партньорство, интегриране на равенството между мъжете и жените и транснационалност. Следва да има повече възможности за малки проекти, както през предходния програмен период.

4.13   Европейската служба за граждански действия (ECAS) предлага държавите-членки и регионите да изготвят план за информационно осигуряване, консултации и участие, който да обхваща всички етапи на програмите и проектите. Тези планове следва да бъдат публикувани и оценявани в рамките на многостепенното управление и партньорството и да обединяват местните лидери. ECAS предлага установяването на общи практики от регионите, които искат да станат лидери в обмена на опит.

4.14   В доклад от 2008 г., публикуван от Центъра за мобилизиране на обществеността (CpKP) на Чешката република, НПО от Централна и Източна Европа анализираха чрез екипа на платформата за устойчиво бъдеще партньорството в шест държави (България, Унгария, Литва, Полша, Румъния, Словакия) и стигнаха до заключението, че най-големият проблем е ограниченият капацитет на НПО. Освен това СpKP установи, че политическата подкрепа за партньорството е слаба. НПО трябва да образоват своите експерти и ръководители чрез техническа помощ по програмите. Тази помощ обикновено се ползва пряко от публичната администрация. Подборът за участие в комитетите за наблюдение и други органи следва да бъде извършван по-внимателно.

4.15   В доклад на ЕП (2), основаващ се на проучването на отделни случаи, се посочва, че е важно управлението да се прехвърля към по-ниски териториални равнища, както и да се създават междинни платформи или органи за координиране и неформални мрежи. Освен това в доклада се препоръчва да се намали сложността на програмите. Следва да се организира обучение по политиките и изграждане на капацитета посредством конкретни мерки като стратегически дискусии, транснационални действия, структури за подкрепа, разпространение на добри практики.

5.   Общи бележки

5.1   ЕИСК е убеден и впрочем го е посочвал многократно в предходни становища, че истинското и задълбочено партньорство ще позволи по-целенасочено и по-ефективно използване на структурните фондове, а оттук - и по-успешни проекти. Партньорството трябва да се основава върху дългосрочна перспектива за действително участие, осигуряващо на частните партньори еднакви възможности, за да участват редом с публичните власти. Действителното партньорство създава ситуация, в която всички участници печелят.

5.2   В центъра на всички политики на Общността трябва да бъдат гражданите. Следователно партньорството в контекста на структурните фондове би трябвало да следва възходящ подход и да създава възможности за включване на всички граждани и техните организации в политиката на сближаване и финансираните от нея проекти. Когато принципът на партньорството е неделима част от програмирането и прилагането, това води до активно участие на гражданите и организираното гражданско общество в политиката на сближаване, а оттам и до укрепване на демокрацията.

5.3   Изграждането на култура на действително партньорство е процес на учене. Той се отнася до оправомощаването на партньорите и създаването на равни възможности за всички тях да участват във всички етапи на прилагането на политиката на сближаване. Данните сочат, че ресурсите за изграждане на капацитет са изиграли ключова роля за по-голямата ефикасност на партньорството. Ето защо подобни ресурси следва да се използват за всички партньори от частния и публичния сектор, както и във всички оперативни програми, а не само в регионите по цел „Сближаване“. Крайно необходимо е допълнително „съвместно обучение“ между публичните и частните партньори.

5.4   Съществува дисбаланс между партньорите по отношение на влиянието и властта, достъпа до информация, финансовите средства, професионалния капацитет и др. За периода след 2013 г. е изключително необходимо да се установи рамка, която ще създаде нов баланс между публичните власти и частния сектор посредством модел на управление, основан на принципа на партньорство, при който основни елементи са местното и регионалното измерение, както и частните социални и икономически участници.

5.5   Всички частни и публични партньори трябва да си имат доверие и да се издигнат над собствените си интереси. Това изисква промяна в начина на мислене. Необходима е нова култура на провеждане на диалог, основана на принципа „мисли първо за малките“, която да отговаря на потребностите на местните предприятия и организации. Публичните власти трябва да са отворени за предоставяния принос; частните партньори трябва да са ангажирани, а това може да се стимулира, като се създават възможности за увеличаване на дела на частния сектор в съфинансирането на проектите. Стремежът трябва да бъде партньорите да се приобщават още на най-ранен етап, за да им се даде възможност да играят решаваща и конструктивна роля.

5.6   Социалните партньори, в качеството си на ключови социално-икономически участници, трябва да бъдат приобщени, също както и организациите от социалната икономика и НПО. Важно е да се насърчава плурализмът, като се включат малките иновационни предприятия, организации и други участници, които могат да бъдат главни действащи лица в бъдеще. Партньорството обаче също трябва да стане гъвкаво и да бъде насочено според конкретните нужди на различните програми.

5.7   Както беше посочено по-горе, политическата култура, традицията и опитът определят как принципът на партньорство се осъществява на практика в държавите-членки. Тъй като тези фактори се различават съществено помежду си в един съюз от 27 държави-членки, няма еднороден модел, който да е подходящ за всички условия. Следователно практиките трябва да се споделят посредством процес, в който всеки се учи от останалите. Всички заинтересовани страни споделят обща отговорност за разпространението на добри практики, като по този начин повишават ефективността на фондовете.

5.8   В зависимост от съответната роля и статут на партньорите се различават и техните отговорности, права и задължения в партньорството. Такъв в частност е случаят, при който правото на участие се сблъсква с правомощията за вземане на решения по отношение на бюджета. Въпреки това тази дихотомия може да бъде преодоляна, ако всички партньори прилагат основан на консенсус подход към стратегията и финансирането.

5.9   Съгласно действащия регламент държавите-членки управляват прилагането на принципа на партньорство в съответствие с националните правила и практики. Според ЕИСК съществува силна и спешна необходимост от установяване на минимални европейски изисквания относно организацията на висок стандарт на партньорство. Ето защо ЕИСК счита, че ЕФРР следва да пренасочи вниманието си в по-голяма степен към малките предприятия, иновациите и развитието на местно равнище, да използва инструменти в подкрепа на партньорствата като целеви програми, глобални субсидии и т.н.

5.10   Програмирането по принцип може и трябва да се реформира, за да се укрепи партньорството. Това ще се постигне, като се придаде по-конкретна насоченост и ориентация на програмите към проблемите по отношение на целите и обхвата (напр. географски район, сектор, задачи).

5.11   Програмните структури определят непосредствено перспективите за успешно партньорство, както показаха инициативите на Общността като EQUAL и URBAN II, при които партньорството беше изрично посочено като изискване. Премахването на тези инициативи може да се разглежда като отстъпление от принципа на партньорство спрямо програмния период 2000-2006 г. Много държави-членки не успяха да интегрират опита от EQUAL в настоящия програмен период въпреки наличието на подобна разпоредба в Регламента относно ЕСФ.

5.12   Насочен към селските райони, LEADER още от началото беше предшественик на прилагането на принципа на партньорство. Трябва да се отбележи, че макар вече да не е инициатива на Общността, методът LEADER е напълно интегриран като задължително направление в програмите за развитие на селските райони в настоящия период, както благодарение на успеха на инициативата, така и на по-строгите разпоредби на член 6 от Регламент (ЕО) 1698/2005 относно ЕЗФРСР. Той има за цел да се приобщят и мобилизират местните участници чрез създаването на териториални сдружения за вътрешно местно развитие. Отличителна характеристика представлява установяването на местно сътрудничество, известно като „местна група за действие“ (МГД). На местно равнище на вземане на решения социално-икономическите партньори и гражданското общество представляват мнозинство. LEADER се подкрепя от националните мрежи на селските райони, основани на широко партньорство, което свързва местни проекти с националното и европейското равнище.

5.13   ЕИСК изразява съжаление, че в последно време ролята на Европейската комисия беше насочена по-скоро към процедурите и формалностите и поради това беше съсредоточена повече върху одита и в по-малка степен върху реалните резултати. ЕИСК подчертава, че Комисията следва да поеме по-силна и по-проактивна роля в прилагането на принципа на партньорство. Връщайки се към философията на политиката на сближаване от миналото, Комисията следва да еволюира от обикновен наблюдател в реален и ангажиран „партньор“.

5.14   ЕИСК констатира, че комплексните административни и финансови процедури, свързани с програмите и проектите за структурните фондове, задушават, обезкуражават и дори разубеждават по-специално МСП, микропредприятията и организациите от социалната икономика да ползват структурните фондове. Затова за ЕИСК опростяването на тези процедури на европейско и на национално равнище, както и ускоряването на плащанията, произтича логично от необходимостта да се постигне успешно партньорство. Това е изключително спешен въпрос.

5.15   Глобалните субсидии се оказаха изключително ефективни за доближаване на управлението на фондовете до бенефициерите и техните потребности. Тези субсидии изиграха ключова роля за финансирането на малки проекти. ЕИСК изразява съжаление, че в сегашния цикъл тази система е съкратена в значителна степен в сравнение с периода 2000-2006 г. Той посочва, че във всички държави-членки е широко застъпено използването на глобални субсидии и от двата фонда с реална ангажираност на бенефициерите, за да се освободи огромният потенциал на МСП и на социалната икономика.

5.16   В това отношение със задоволство би била приветствана по-силна и по-широкообхватна дейност на ЕИБ. ЕИСК се обявява и за укрепване на програмата JEREMIE с оглед стимулиране на подкрепата за малките предприятия и техните организации.

5.17   ЕИСК отново настоява за интегриране и координиране на всички фондове, свързани с политиката на сближаване на Съюза, като се включат и ЕЗФРСР и Европейският фонд за рибарство в единни оперативни програми. Подобна интеграция ще доразвие ефикасното партньорство, тъй като партньорите обикновено имат цялостно виждане за развитието. ЕИСК счита, че е обоснован и активният стремеж към интеграция с националните политики, като се извлича двойна полза от интегриран подход на европейско и национално равнище.

5.18   Това искане е в пълно съответствие с доклада „Barca“ от април 2009 г (3)., в който се изтъква ролята на партньорството с организираното гражданско общество за придаване на ключова роля на териториалното измерение на политиката на сближаване в европейската интеграция. Партньорството е от изключително значение за ефективното и правилно използване на фондовете. В доклада се подчертава необходимостта от мобилизиране на местните партньори в териториалните единици и ангажиране на гражданите чрез публичен дебат. Barca предлага бъдещата политика на сближаване след 2013 г. да бъде предшествана от истински стратегически дебат през 2010-2012 г. с участието на гражданското общество.

6.   Европейски инициативи за усъвършенстване

6.1   ЕИСК смята, че на европейско и на национално равнище са необходими поредица от задължителни и доброволни действия, за да се подобри и засили партньорството в структурните фондове и да се разшири прилагането на практики, възприемани като добри, в партньорство с всички държави-членки. ЕИСК призовава също така да се изменят различни регламенти на ЕС. Освен това е необходим кодекс на добри практики, свързан с по-активно предоставяне на насоки от страна на Европейската комисия.

6.2   ЕИСК предлага член 11, който определя мерките за партньорство в настоящия общ Регламент No 1083/2006, да бъде преразгледан, както следва (в Приложение 1 се съдържа консолидиран текст с всички предложени промени), за да се използва в бъдещия нов Регламент.

| 6.2.1 | След „в съответствие с действащите национални правила и практики“ параграф 1 следва да се допълни със „след споразумение със съответните партньори“. Процесът може да получи легитимност и да доведе до по-успешни проекти, само като се търси споразумение с партньорите по характера на това сътрудничество. ЕИСК подкрепя вече приетите разпоредби в рамките на Комитета за ЕСФ относно определянето на съответните партньори. Тази разпоредба следва да бъде разширена до всички структурни фондове. |
| --- | --- |

6.2.1

След „в съответствие с действащите национални правила и практики“ параграф 1 следва да се допълни със „след споразумение със съответните партньори“. Процесът може да получи легитимност и да доведе до по-успешни проекти, само като се търси споразумение с партньорите по характера на това сътрудничество. ЕИСК подкрепя вече приетите разпоредби в рамките на Комитета за ЕСФ относно определянето на съответните партньори. Тази разпоредба следва да бъде разширена до всички структурни фондове.

| 6.2.2 | ЕИСК смята, че е наложително в член 11 да се включи идеята, че прилагането на принципа на партньорство ще се наблюдава съвместно от Комисията, държавите-членки и организираното гражданско общество. Отвореният метод на координация (ОМК) предлага отличен модел в това отношение. Комисията, в сътрудничество с държавите-членки, определя цели, задава показатели и насоки, изготвя сравнителен отчет за резултатите, извършва обмен на добри практики и оценки чрез партньорски проверки. |
| --- | --- |

6.2.2

ЕИСК смята, че е наложително в член 11 да се включи идеята, че прилагането на принципа на партньорство ще се наблюдава съвместно от Комисията, държавите-членки и организираното гражданско общество. Отвореният метод на координация (ОМК) предлага отличен модел в това отношение. Комисията, в сътрудничество с държавите-членки, определя цели, задава показатели и насоки, изготвя сравнителен отчет за резултатите, извършва обмен на добри практики и оценки чрез партньорски проверки.

| 6.2.3 | В Договора от Лисабон се признава ОМК, който се споменава в членове 149, 153, 156, 168, 173 и 181 от ДФЕС. Ето защо ЕИСК предлага да се въведе подобна формулировка, която да се добави в член 11: „Комисията може, в тясна връзка с държавите-членки, да предприема инициативи за установяване на насоки и показатели, организиране на обмен на най-добри практики и подготовка на необходимите елементи за периодичен мониторинг и оценка“. Основните европейски организации, представляващи социалните партньори и гражданското общество, също трябва да участват. |
| --- | --- |

6.2.3

В Договора от Лисабон се признава ОМК, който се споменава в членове 149, 153, 156, 168, 173 и 181 от ДФЕС. Ето защо ЕИСК предлага да се въведе подобна формулировка, която да се добави в член 11: „Комисията може, в тясна връзка с държавите-членки, да предприема инициативи за установяване на насоки и показатели, организиране на обмен на най-добри практики и подготовка на необходимите елементи за периодичен мониторинг и оценка“. Основните европейски организации, представляващи социалните партньори и гражданското общество, също трябва да участват.

| 6.2.4 | Консултациите с икономическите и социални партньори на европейско равнище „следва да се провеждат най-малко два пъти годишно“ и да включват също така заинтересовани и представителни организации, посочени в член 11, параграф 1, буква в), както и организации за развитие на селските райони с цел установяване на връзка с ЕЗФРСР. Подобни консултации трябва да се организират още сега, като част от истински стратегически дебат на европейско равнище, който да предхожда бъдещата политика на сближаване след 2013 г. (вж. доклада Barca). |
| --- | --- |

6.2.4

Консултациите с икономическите и социални партньори на европейско равнище „следва да се провеждат най-малко два пъти годишно“ и да включват също така заинтересовани и представителни организации, посочени в член 11, параграф 1, буква в), както и организации за развитие на селските райони с цел установяване на връзка с ЕЗФРСР. Подобни консултации трябва да се организират още сега, като част от истински стратегически дебат на европейско равнище, който да предхожда бъдещата политика на сближаване след 2013 г. (вж. доклада Barca).

| 6.2.5 | Аналогично, ЕИСК предлага да бъдат усъвършенствани конкретните процеси на консултация за всеки фонд на равнище ЕС. Без да се ограничава привилегированата роля на социалните партньори, Комитетът за ЕСФ следва, след съответните консултации, да кооптира ограничен брой наблюдатели от други представителни организации на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

6.2.5

Аналогично, ЕИСК предлага да бъдат усъвършенствани конкретните процеси на консултация за всеки фонд на равнище ЕС. Без да се ограничава привилегированата роля на социалните партньори, Комитетът за ЕСФ следва, след съответните консултации, да кооптира ограничен брой наблюдатели от други представителни организации на заинтересованите страни.

| 6.2.6 | ЕИСК настоятелно се застъпва за изменение на регламентите относно ЕФРР и ЕЗФРСР с оглед възприемане на концепцията, развита в член 5 от Регламента относно ЕСФ за „добро управление и партньорство“. Комитетът предлага и в новия регламент за ЕФРР да се въведе Комитет за партньорство. |
| --- | --- |

6.2.6

ЕИСК настоятелно се застъпва за изменение на регламентите относно ЕФРР и ЕЗФРСР с оглед възприемане на концепцията, развита в член 5 от Регламента относно ЕСФ за „добро управление и партньорство“. Комитетът предлага и в новия регламент за ЕФРР да се въведе Комитет за партньорство.

| 6.2.7 | ЕИСК специално подчертава, че „за изграждане на капацитет се отпуска подходящ обем ресурси, отворен за всички частни партньори“ и поради това предлага като насока 10 процента от бюджета за техническа помощ да бъде заделен за изграждане на капацитет и учене във всички оперативни програми. Следва да се подкрепя и европейското обучение в полза на националното равнище, като по този начин се улеснява обменът на опит и добри практики. |
| --- | --- |

6.2.7

ЕИСК специално подчертава, че „за изграждане на капацитет се отпуска подходящ обем ресурси, отворен за всички частни партньори“ и поради това предлага като насока 10 процента от бюджета за техническа помощ да бъде заделен за изграждане на капацитет и учене във всички оперативни програми. Следва да се подкрепя и европейското обучение в полза на националното равнище, като по този начин се улеснява обменът на опит и добри практики.

6.3   За да се постигне необходимото опростяване, според ЕИСК следва да бъдат оптимизирани одитите и проверките по проектите. Плащанията, финансовите гаранции и предварителното финансиране следва да бъдат ускорени и адаптирани към потребностите на бенефициерите, особено когато те се отнасят до малките участници. Въпреки предложените от Комисията през 2009 г. известни подобрения, съществуващите възможности за предварително финансиране остават недостатъчни в голяма степен.

6.4   С оглед удовлетворяването на минимални критерии, водещи до високи стандарти на партньорство, ЕИСК предлага Комисията, заедно с представители на категориите партньори, посочени в член 11, да изготви Кодекс на добри практики във връзка с упражняването на принципа на партньорство въз основа на следните насоки:

| — | още в самото начало съответните партньори от публичния и частния сектор следва да приемат план за информация/консултации/участие за програмирането, изпълнението и оценката с ясни цели и пътна карта, която да бъде следвана; |
| --- | --- |

—

още в самото начало съответните партньори от публичния и частния сектор следва да приемат план за информация/консултации/участие за програмирането, изпълнението и оценката с ясни цели и пътна карта, която да бъде следвана;

| — | компетентните органи следва да докладват за това как са взели под внимание принципа на партньорство в техните предложения и доклади. Позициите на партньорите следва ясно и открито да бъдат изложени в съответни документи; |
| --- | --- |

—

компетентните органи следва да докладват за това как са взели под внимание принципа на партньорство в техните предложения и доклади. Позициите на партньорите следва ясно и открито да бъдат изложени в съответни документи;

| — | на организациите, членуващи в партньорството, следва да бъде възложена отговорността относно процедурите за избор на техни членове в управителните комитети и други съвещателни органи, създадени в рамките на структурните фондове. Изборът следва да се основава на заинтересованост, представителност и отвореност към нови, ангажирани и иновативни участници; |
| --- | --- |

—

на организациите, членуващи в партньорството, следва да бъде възложена отговорността относно процедурите за избор на техни членове в управителните комитети и други съвещателни органи, създадени в рамките на структурните фондове. Изборът следва да се основава на заинтересованост, представителност и отвореност към нови, ангажирани и иновативни участници;

| — | всички партньори следва да могат да ползват техническа помощ във всички оперативни програми с цел изграждане на капацитет, координация и представителност, а самите партньори следва да формулират и управляват подобни проекти; |
| --- | --- |

—

всички партньори следва да могат да ползват техническа помощ във всички оперативни програми с цел изграждане на капацитет, координация и представителност, а самите партньори следва да формулират и управляват подобни проекти;

| — | партньорството следва да бъде включено в определянето на критериите за подбор на проекти от самото начало; |
| --- | --- |

—

партньорството следва да бъде включено в определянето на критериите за подбор на проекти от самото начало;

| — | партньорството следва да бъде критерий за проектите, финансирани от фондовете; |
| --- | --- |

—

партньорството следва да бъде критерий за проектите, финансирани от фондовете;

| — | следва да бъде задълбочавано транснационалното партньорство; |
| --- | --- |

—

следва да бъде задълбочавано транснационалното партньорство;

| — | следва да се определят показатели за ефективно управление от гледна точка на бенефициерите; |
| --- | --- |

—

следва да се определят показатели за ефективно управление от гледна точка на бенефициерите;

| — | следва да се извърши опростяване на процедурите и проверките; |
| --- | --- |

—

следва да се извърши опростяване на процедурите и проверките;

| — | следва да се ускорят плащанията на бенефициерите; |
| --- | --- |

—

следва да се ускорят плащанията на бенефициерите;

| — | следва да се обсъждат дългосрочни стратегии в управителните комитети или други подходящи органи, свързани с НСРР. |
| --- | --- |

—

следва да се обсъждат дългосрочни стратегии в управителните комитети или други подходящи органи, свързани с НСРР.

6.5   При съществено преразглеждане на оперативните програми през програмния период принципът на партньорство следва да бъде строго спазван и подчертаван.

6.6   ЕИСК предлага регионите, които желаят да споделят своя опит и да разпространяват добри практики, да изградят мрежа от „региони на образцово партньорство“. Вече съществуват наченки на подобни мрежи (4). За популяризиране на тази инициатива ЕИСК предлага съвместни действия с Комитета на регионите и Европейската комисия. Комитетът на регионите действително би бил подходящ координатор на подобна мрежа.

6.7   Накрая ЕИСК предлага Комисията да ръководи сформирането на работна група, съставена от всички заинтересовани партньори на европейско равнище с цел насърчаване на принципа на партньорство от различни перспективи, включително и с оглед на това правилата за държавните помощи и обществените поръчки да не се отразяват отрицателно на партньорството.

7.   Добри практики

7.1   По време на изготвянето на настоящото становище добрите практики бяха идентифицирани от гледна точка на участието и ролята на , а не на публичните органи. Накратко представените в отделно приложение примери са само извадка. Със сигурност има и други.

7.2   Добрите практики бяха оценявани от четири гледни точки: достъп до партньорство, оправомощаване на партньорите, партньорства за вземане на решения и целенасочени партньорства.

7.3   Не е задължително добрата практика в дадена област да е повсеместна добра практика. От друга страна, един пример може да служи за добра практика в две или повече области. Следва специално да се подчертаят няколко случая като системния подход на партньорство в цяла Англия; Програмата за мир и помирение в Северна Ирландия, в която местните партньорства и участието на място са ключови фактори; партньорското управление на всички фондове (включително ЕЗФРСР) за интегрирано развитие на Mecklenburg-Vorpommern (Германия), уникалното управление на гражданското общество (Фондация ONCE и други) по оперативна програма на ЕСФ (Испания), структурата за подкрепа на третия сектор в Уелс (3-SET).

7.4   Всичките четири аспекта на добра практика могат да бъдат разгледани чрез интересни случаи, в които средствата от структурните фондове са ясно насочени, за да се отговори на потребностите на местните участници: новаторското партньорство (синдикати/кооперации/банки), което управлява глобалната субсидия Esprit в Тоскана (Италия); стратегическото и увеличеното използване на глобалните субсидии в Poitou-Charentes (Франция); териториалните споразумения за заетост в Австрия и децентрализираното управление на ЕСФ в Baden-Württemberg (Германия). В този контекст следва да се споменат и групите за местно действие в рамките на LEADER.

7.5   Динамичният процес на усъвършенстване и развитие на принципа на партньорство също е добра практика. Добър пример за това е Полша, където следва да се подчертае децентрализираното управление на фондовете от работни групи, в които партньорите имат решаваща роля. Националното рамково споразумение (Protocollo d'Intesa) относно правилата за партньорството в Италия, както и свързаните с него последващи действия в някои региони, напр. Пулия, са добри намерения, които да бъдат проследени.

7.6   ЕИСК отбелязва, че обикновено националните и/или регионалните икономически и социални съвети имат само частично участие с изключение на италианския Икономически и социален съвет (CNEL), който има съществена роля в изготвянето и оценката на регионалната политика за Mezzogiorno (Южна Италия). Съветите в Португалия, Франция (регионално равнище) и Малта например участват в етапа на програмиране.

7.7   Достъпът е свързан с въпросите как и какви партньори биват избирани. За определяне на партньорите е нужна процедура, която да е прозрачна и легитимна. Обикновено подборът не е проблем, когато става въпрос за социалните партньори, а по-скоро за нестопанския сектор и по-специално начините за привличане на уязвими и маргинализирани групи като лица с увреждания, бивши затворници, роми и други етнически малцинства.

7.7.1   Добра практика е отговорността за подбора да се остави на организираното гражданско общество. Интересен пример може да бъде посочен в Чешката република (избирателна система).

7.8   Бяха идентифицирани няколко интересни примера за изграждане на капацитет и оправомощаване на партньорските организации като:

| — | обучение за провеждане на социален диалог (например Чешка република); |
| --- | --- |

—

обучение за провеждане на социален диалог (например Чешка република);

| — | повишаване на професионалната квалификация в партньорските организации (Mezzogiorno, Германия, Испания, Poitou-Charentes, Словения); |
| --- | --- |

—

повишаване на професионалната квалификация в партньорските организации (Mezzogiorno, Германия, Испания, Poitou-Charentes, Словения);

| — | изграждане на специализирани центрове за знания или „обсерватории“ (Kompetenzstellen в Германия, 3-SET в Уелс); |
| --- | --- |

—

изграждане на специализирани центрове за знания или „обсерватории“ (Kompetenzstellen в Германия, 3-SET в Уелс);

| — | разработване на ръководства и насоки за партньорските организации на национално (напр. DGB Brandenburg Germany) и европейско равнище (ETUC, Европейската мрежа за борба с бедността (EAPN), Bankwatch). |
| --- | --- |

—

разработване на ръководства и насоки за партньорските организации на национално (напр. DGB Brandenburg Germany) и европейско равнище (ETUC, Европейската мрежа за борба с бедността (EAPN), Bankwatch).

7.9   В някои случаи реалното вземане на решения за това кой проект да бъде финансиран е делегирано на организации от партньорството. Глобалните субсидии са само един пример (Италия, Обединеното кралство, Франция). Други модели могат да бъдат открити в Швеция (Västra Götaland и други партньорства по структурните фондове) и оперативните програми на горепосочената фондация ONCE.

7.10   Малък брой програми са добре насочени (по географски признак, към определени групи, сектори, общности, специфични задачи и др.) и поради това обикновено тясно свързани с определена група партньори, които имат действителни правомощия за вземане на решение. Програмата за мир в Северна Ирландия, както и форумите за растеж (Дания) и местните инициативи, споменати в параграф 7.4 по-горе, принадлежат към тази категория добри практики.

8.   Предложени промени в настоящия член 11 на Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета:

Член 11

Партньорство

1.   Целите на фондовете се осъществяват в рамките на тясно сътрудничество (наричано по-нататък „партньорство“) между Комисията и всяка държава-членка. Всяка държава-членка организира, , партньорство с органите и организациите като:

| а) | компетентните местни, градски и други публични власти; |
| --- | --- |

а)

компетентните местни, градски и други публични власти;

| б) | икономическите и социалните партньори; |
| --- | --- |

б)

икономическите и социалните партньори;

| в) | всяка друга организация, която представлява гражданското общество, екологични партньори, неправителствени организации и организации, които са натоварени с насърчаване на равенството между жените и мъжете. |
| --- | --- |

в)

всяка друга организация, която представлява гражданското общество, екологични партньори, неправителствени организации и организации, които са натоварени с насърчаване на равенството между жените и мъжете.

Всяка държава-членка определя най-представителните партньори на национално, регионално и местно ниво и в икономическата, социална, екологична или други сфери (наричани по-нататък „партньори“) в съответствие с националните правила и практики, като се отчита необходимостта от насърчаване на равенството между мъже и жени и устойчиво развитие чрез интегрирането на изисквания за опазване и подобряване на околната среда.

2.   Партньорството се осъществява при пълно спазване на съответните институционални, правни и финансови правомощия на всяка категория партньор, както е определено в параграф 1. Партньорството обхваща изготвянето, изпълнението, мониторинга и оценката на оперативните програми. Държавите-членки включват всеки от съответните партньори и особено регионите на различните етапи от програмирането в срока, определен за всеки етап.

3.    Комисията провежда консултации с организациите, представляващи партньори на европейско равнище относно помощта от фондовете.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейски икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Вж. член 11 от Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета относно структурните фондове.

1

(2)  „Управление и партньорство на национално и регионално равнище и основа за проекти в областта на регионалната политика“, докладчик: Jean-Marie Beaupuy, Европейски парламент, гласуван на 21.10.2008 г.

2

(3)  Програма за реформирана политика на сближаване. Ориентиран към местните условия подход за посрещане на предизвикателствата и очакванията към Европейския съюз – май 2009 г.

3

(4)  Напр. Reves (партньорство между регионалните/местните власти и социалната икономика), Bankwatch Network, IQ net (власти за регионално управление и изследователска дейност), инициативата Европейска служба за граждански действия (ECAS) и Community of Practice (Съвкупност от практики), включваща управленски органи на ЕСФ.

4

Community of Practice

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/10

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Последиците от застаряването на населението върху системата на здравеопазването и социалната система“ (проучвателно становище)

2011/C 44/02

Докладчик: г-жа Renate HEINISCH

В писмо от 18 септември 2009 г., г-жа Margot WALLSTRÖM, заместник-председател на Европейската комисия, поиска съгласно член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, Европейският икономически и социален комитет да изготви проучвателно становище относно

„Последиците от застаряването на населението върху системата на здравеопазването и социалната система“.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 16 юни 2010 г.

На 464-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 15 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 89 гласа „за“, 0 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Препоръки

1.1   По мнение на ЕИСК за справяне с последиците от застаряването на населението върху системата на здравеопазването и социалната система са необходими следните мерки:

| 1.1.1 | На национално равнище:







  — | интегриране на остаряването в добро здраве като хоризонтален въпрос; |
| --- | --- | --- |

1.1.1

На национално равнище:

—

интегриране на остаряването в добро здраве като хоризонтален въпрос;

| — | засилване на превенцията, насърчаване на здравето и здравното образование сред всички възрастови групи; |
| --- | --- |

—

засилване на превенцията, насърчаване на здравето и здравното образование сред всички възрастови групи;

| — | подобряване на качеството на здравните услуги и на грижите за възрастни хора. |
| --- | --- |

—

подобряване на качеството на здравните услуги и на грижите за възрастни хора.

| — | интегриране на палиативните грижи в услугите, свързани с грижи; |
| --- | --- |

—

интегриране на палиативните грижи в услугите, свързани с грижи;

| — | разработване и адаптиране на съобразени с възрастта форми на терапия, посредством включването на възрастните хора в клинични изследвания и изследвания на коморбидността; |
| --- | --- |

—

разработване и адаптиране на съобразени с възрастта форми на терапия, посредством включването на възрастните хора в клинични изследвания и изследвания на коморбидността;

| — | създаване на съобразени с нуждите на възрастните хора здравни институции и заведения за грижи, както и алтернативи за жилищно настаняване; |
| --- | --- |

—

създаване на съобразени с нуждите на възрастните хора здравни институции и заведения за грижи, както и алтернативи за жилищно настаняване;

| — | оценяване чрез оценка на здравните технологии (ОЗТ) на грижите от разстояние (telecare) и на и технологичните решения, включително живота в подкрепяща среда (Интелигентна заобикаляща среда – ИЗС) и други здравни технологии (свързани със средата, в която се осъществяват грижите), с цел подпомагане на независимия живот и подобряване на ефективността и качеството на грижите за възрастните хора; |
| --- | --- |

—

оценяване чрез оценка на здравните технологии (ОЗТ) на грижите от разстояние (telecare) и на и технологичните решения, включително живота в подкрепяща среда (Интелигентна заобикаляща среда – ИЗС) и други здравни технологии (свързани със средата, в която се осъществяват грижите), с цел подпомагане на независимия живот и подобряване на ефективността и качеството на грижите за възрастните хора;

| — | създаване на цялостна, децентрализирана инфраструктура по местоживеене, която позволява пряк контакт между възрастните хора и работещите в сферата на здравните грижи и професиите, свързани с предоставянето на грижи (деинституционализация); |
| --- | --- |

—

създаване на цялостна, децентрализирана инфраструктура по местоживеене, която позволява пряк контакт между възрастните хора и работещите в сферата на здравните грижи и професиите, свързани с предоставянето на грижи (деинституционализация);

| — | подпомагане на регионалните и местните мрежи на всички заинтересовани страни за осъществяване на целта „остаряване в добро здраве“; |
| --- | --- |

—

подпомагане на регионалните и местните мрежи на всички заинтересовани страни за осъществяване на целта „остаряване в добро здраве“;

| — | въвеждане чрез националното законодателство на задължение за застраховане, обхващащо предоставянето на грижи за възрастните хора (напр. застраховка за предоставяне на грижи); |
| --- | --- |

—

въвеждане чрез националното законодателство на задължение за застраховане, обхващащо предоставянето на грижи за възрастните хора (напр. застраховка за предоставяне на грижи);

| — | откриване на националните здравни и социални системи за експерименти с последваща оценка, за да се даде възможност за развитие на системата; |
| --- | --- |

—

откриване на националните здравни и социални системи за експерименти с последваща оценка, за да се даде възможност за развитие на системата;

| — | въвеждането на по-гъвкави системи за допълнителни плащания и допълнително застраховане; |
| --- | --- |

—

въвеждането на по-гъвкави системи за допълнителни плащания и допълнително застраховане;

| — | изготвяне и прилагане на национални стратегии и политики за учене през целия живот (УЦЖ) на национално, регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

—

изготвяне и прилагане на национални стратегии и политики за учене през целия живот (УЦЖ) на национално, регионално и местно равнище;

| — | гарантиране на съчетаването на професионалния, семейния живот и полагането на грижи; |
| --- | --- |

—

гарантиране на съчетаването на професионалния, семейния живот и полагането на грижи;

| — | укрепване на доброволчеството; |
| --- | --- |

—

укрепване на доброволчеството;

| — | признаване на ролята на лицата, полагащи грижи и техните нужди. |
| --- | --- |

—

признаване на ролята на лицата, полагащи грижи и техните нужди.

| 1.1.2 | На европейско равнище:







  — | изготвяне на план за действие за достойно остаряване в добро здраве въз основа на заключенията на Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси (EPSCO) от 30 ноември 2009 г.; |
| --- | --- | --- |

1.1.2

На европейско равнище:

—

изготвяне на план за действие за достойно остаряване в добро здраве въз основа на заключенията на Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси (EPSCO) от 30 ноември 2009 г.;

| — | отдаване на приоритет в стратегията „Европа 2020“ на темата за „активно и достойно остаряване в добро здраве“; |
| --- | --- |

—

отдаване на приоритет в стратегията „Европа 2020“ на темата за „активно и достойно остаряване в добро здраве“;

| — | необходимост от хармонизиране на терминологията, определенията, инструментите за оценка, справочниците, критериите, процедурите и др. Този проблем възникна за пръв път преди 20 години, но до днес не е постигнат съществен напредък; |
| --- | --- |

—

необходимост от хармонизиране на терминологията, определенията, инструментите за оценка, справочниците, критериите, процедурите и др. Този проблем възникна за пръв път преди 20 години, но до днес не е постигнат съществен напредък;

| — | поставяне на акцент върху активното и достойно остаряване в добро здраве през Европейските години 2010 г. (Европейска година на борбата с бедността и социалното изключване), 2011 г. (Европейска година на доброволчеството) и 2012 г. (Европейска година на активното остаряване в добро здраве и солидарност между поколенията), както и през съответните председателства на Съвета; |
| --- | --- |

—

поставяне на акцент върху активното и достойно остаряване в добро здраве през Европейските години 2010 г. (Европейска година на борбата с бедността и социалното изключване), 2011 г. (Европейска година на доброволчеството) и 2012 г. (Европейска година на активното остаряване в добро здраве и солидарност между поколенията), както и през съответните председателства на Съвета;

| — | включване на демографските промени в планирането на съвместната програма за научни изследвания на Европейската комисия (съвместно планиране); |
| --- | --- |

—

включване на демографските промени в планирането на съвместната програма за научни изследвания на Европейската комисия (съвместно планиране);

| — | изготвяне на Европейска харта за правата на нуждаещите се от помощ и грижи лица; |
| --- | --- |

—

изготвяне на Европейска харта за правата на нуждаещите се от помощ и грижи лица;

| — | създаване в Комисията на специална междуведомствена работна група по въпросите на остаряването и здравето (включително „здравеопазване, грижи, пенсии и финансова устойчивост“); |
| --- | --- |

—

създаване в Комисията на специална междуведомствена работна група по въпросите на остаряването и здравето (включително „здравеопазване, грижи, пенсии и финансова устойчивост“);

| — | създаване в рамките на ЕИСК на кръгла маса, категория или постоянна проучвателна група „Активно и достойно остаряване в добро здраве в диалог между поколенията“ за изготвяне на интердисциплинарна стратегия в тези области; |
| --- | --- |

—

създаване в рамките на ЕИСК на кръгла маса, категория или постоянна проучвателна група „Активно и достойно остаряване в добро здраве в диалог между поколенията“ за изготвяне на интердисциплинарна стратегия в тези области;

| — | включване на геронтологията и демографските изследвания като приоритет в 8-ата Рамкова програма за научни изследвания; |
| --- | --- |

—

включване на геронтологията и демографските изследвания като приоритет в 8-ата Рамкова програма за научни изследвания;

| — | изготвяне на проект „Възрастните хора и предаването на знания“ в рамките на програма „Наука и общество“; |
| --- | --- |

—

изготвяне на проект „Възрастните хора и предаването на знания“ в рамките на програма „Наука и общество“;

| — | изброяване и сравнение на целите на държавите-членки в областта на здравеопазването по отношение на това доколко обвързващи са те; |
| --- | --- |

—

изброяване и сравнение на целите на държавите-членки в областта на здравеопазването по отношение на това доколко обвързващи са те;

| — | подкрепа за държавите-членки при прилагането на посочените по-горе мерки чрез средства от структурните и кохезионните фондове и отворения метод на координация; |
| --- | --- |

—

подкрепа за държавите-членки при прилагането на посочените по-горе мерки чрез средства от структурните и кохезионните фондове и отворения метод на координация;

| — | подкрепа за обмена на добри практики във връзка с индивидуализираните, свързани с информационните и комуникационни технологии (ИКТ) решения, например в контекста на програма INTERREG посредством подпомагане от структурните фондове; |
| --- | --- |

—

подкрепа за обмена на добри практики във връзка с индивидуализираните, свързани с информационните и комуникационни технологии (ИКТ) решения, например в контекста на програма INTERREG посредством подпомагане от структурните фондове;

| — | подкрепа за оценката на здравните технологии (ОЗТ), извършвана от няколко държави, за оценка на новите ИКТ решения, свързани с нуждите на възрастните хора от грижи; |
| --- | --- |

—

подкрепа за оценката на здравните технологии (ОЗТ), извършвана от няколко държави, за оценка на новите ИКТ решения, свързани с нуждите на възрастните хора от грижи;

| — | продължаващо популяризиране на ученето през целия живот (УЦЖ), както и обмен и координация на европейските програми за образование и обучение с поставяне на акцент върху въпросите на остаряването и здравето: от УЦЖ към „учене с цел дълъг живот“; |
| --- | --- |

—

продължаващо популяризиране на ученето през целия живот (УЦЖ), както и обмен и координация на европейските програми за образование и обучение с поставяне на акцент върху въпросите на остаряването и здравето: от УЦЖ към „учене с цел дълъг живот“;

| — | създаване също и в медиите на нов образ на третата възраст; |
| --- | --- |

—

създаване също и в медиите на нов образ на третата възраст;

| — | изготвяне на европейски насоки за съчетаване на професионалния, семейния живот и полагането на грижи. |
| --- | --- |

—

изготвяне на европейски насоки за съчетаване на професионалния, семейния живот и полагането на грижи.

2.   Общи бележки

2.1   Въведение

2.1.1   Обществото в Европейския съюз застарява поради увеличаването на очакваната продължителност на живота. Според прогнозите на Евростат делът сред населението на лицата на възраст 65 години и над нея ще нарасне от 17,1 % през 2008 г. до 30 % през 2060 г. Средното съотношение между хората в трудоспособна възраст (15-64 години) и лицата на възраст 65 години и над нея ще се промени от сегашното – 4 към 1 на 2 към 1 през 2050 г.

2.1.2   Значителна част от икономически активното население ще напусне пазара на труда между 2026 и 2030 г. Така при по-ниска раждаемост се увеличава числеността на неработещото население спрямо работещото.

2.1.3   В скорошно съобщение на Комисията (1) се отбелязва, че правителствата разполагат с твърде ограничена във времето възможност да предприемат мерки за справяне със свързаните със застаряването на населението проблеми, преди да се пенсионира по-голямата част от поколението, родено в периода на висока раждаемост. Във връзка с това на 18 септември 2009 г. Европейската комисия поиска ЕИСК за изготви проучвателно становище, за да се намери начин за подпомагане на усилията на държавите-членки за справяне с този проблем чрез инициативи на Общността в областта на здравеопазването. Настоящото становище се основава на редица становища на ЕИСК (2).

2.1.4   Председателствата на Чешката република (първата половина на 2009 г.), Швеция (втората половина на 2009 г.) и Испания (първата половина на 2010 г.) включиха в своя дневен ред приоритетния въпрос за активното и достойно остаряване в добро здраве.

2.1.5   Обществото и ръководителите в областта на здравеопазването трябва да създадат нов образ на третата възраст, който да съответства на демографските промени и да отговаря на достойнството на възрастните хора.

2.1.6   По-високите разходи са предизвикани не от самото застаряване на населението, а от нездравословното остаряване. По тази причина в настоящето становище се препоръчват най-вече мерки за остаряване в добро здраве.

2.2   По-нататъшно развитие и иновации в областта на системите на здравеопазване и социалните системи, както и на здравните услуги

2.2.1   Демографското развитие изисква системите на здравеопазването и социалните системи, здравните и другите съпътстващи услуги да бъдат доразвити с оглед на тяхната организация и капацитет, за да i) съответстват на нуждите на възрастните хора, ii) да се гарантира, че всички нуждаещи се от грижи лица получават услугите, необходими за запазване на тяхната самостоятелност и достойнство и iii) за да се даде възможност на всички групи от населението, независимо от възраст, пол, финансова ситуация и местоживеене да имат същия достъп до висококачествени здравни услуги (включително и насърчаване на здравето, превенция, лечение, рехабилитация и палиативни грижи).

2.2.2   Във връзка с това трябва да се разгледа не само въпроса за изискванията на възрастните хора към системите на здравеопазване и социалните системи, но и навременната и превантивна собствена отговорност на хората за остаряването им и по този начин също и изискванията на обществото към остаряващите хора.

2.2.3   За да подпомогне здравеопазването и дългосрочните грижи за всички възрастни хора посредством Общностната политика, ЕС следва да състави списък на целите на държавите-членки в областта на здравеопазването (3) и да ги сравни по отношение на това доколко обвързващи са те. Освен това следва да се изготви сравнителна таблица за оценка на степента, в която превенцията и насърчаване на здравето са част от системата на здравеопазването.

3.   Специфични бележки

3.1   Области, даващи повод за конкретна загриженост

3.1.1   Превенция

3.1.1.1   Човекът е в процес на непрекъснато стареене от момента на раждането си. Затова е важно, доколкото е възможно, целият му живот да протича при добри условия. Това е свързано с доброто начало и добрия край на живота. Остаряването в добро здраве започва далеч преди пенсионирането и върху него оказват влияние, наред с другото, условията на живот и труд, както и наличието на ресурси. От осъзнаването на този факт произтича логично и искането за отговорно остаряване (4). Отговорното остаряване изисква учене през целия живот. За тази цел трябва да се изготвят нови стратегии и политики за ученето през целия живот (УЦЖ) в областта на здравното образование на национално, регионално и местно равнище и те да обхванат всички видове учене (официално, неофициално и неформално). Това включва всички нива на учене – от предучилищното обучение до квалификацията. Основаващото се на собствена отговорност опазване на здравето чрез активно участие в превантивни мерки (хранене, спорт, здравословен начин на живот, избягване на рискови фактори и др.), насърчаване на здравето и здравно образование помага на възрастните хора да останат колкото може по-дълго време в дома и обичайната им социална среда. Освен това в този контекст трябва да продължи да се разглежда и оценява ролята на технологиите.

3.1.1.2   Превенцията в рамките на системите на здравеопазване трябва да бъде по-силно насърчавана. Тя може да позволи на хората не само да останат по-дълго на пазара на труда, а и да подпомогне способността им за приспособяване към него. Високото качество на здравословните и безопасни условия на труд и подобряването на ергономията на работното място могат да допринесат в значителна степен за удължаването на трудовия живот в добро здраве, което може да спомогне и за посрещането на демографското предизвикателство.

3.1.1.3   Увеличаването на трудовото време през целия живот може да стане възможно чрез променящи се с възрастта и приспособени към способностите и нуждите дейности (например преминаване от изпълнителни към подготвителни дейности, но и към консултативни, съпътстващи и ръководни/планови дейности и т.н). Това означава освен това, че възрастните хора ще бъдат интегрирани по-дълго време в социален и социално-икономически контекст и по този начин ще запазят стимулите за реализация. Така по-дългият живот в добро здраве може да се превърне в по-изпълнен със съдържание и продуктивен живот. Това означава, разбира се, че трябва да са налице съответни мерки за квалификация и съпътстващи мерки, за да се даде ход на описаните процеси и те да бъдат продължени (учене през целия живот, професионална квалификация включително сертифициране на придобитите по време на трудовия живот умения и т.н.). В предприятията трябва да се предлага насърчаване на здравето, превенция на заболяванията и предотвратяване на злополуки в контекста на постигането на здравословни условия на труд.

3.1.1.4   След напускането на професионалния живот е изключително важна социалната интеграция в обществото и социокултурната среда. Предотвратяването на социалната изолация означава предотвратяване на депресии. Именно възрастните хора могат да приложат своите социални умения и опит - например чрез доброволческа дейност. Насочването към доброволческа дейност обаче следва да започва още в младежка възраст.

3.1.2   Здравни услуги

3.1.2.1   Все по-голямо значение се отдава на осигуряването на насочени към пациентите здравни услуги и гарантирането на включването на пациентите в разработването и планирането на здравни услуги.

3.1.2.2   Хроничните заболявания (диабет, ревматизъм, сърдечни заболявания), както и дегенеративните заболявания на нервната система (деменции и Алцхаймер), на двигателния апарат и очите, но и раковите заболявания стават по-чести с възрастта. Това обстоятелство поставя особени изисквания към професиите, свързани с здравеопазването, диагностиката, лечението и самото здравеопазване.

3.1.2.3   Трябва да се разработят здравни услуги, свързани с интегрирани и персонализирани грижи, при които пациентът е поставен в центъра на вниманието.

3.1.2.4   Трябва да се постави искането за по-добро и по-специфично обучение на здравните професии. Работещите в областта на здравните професии (лекари, аптекари, полагащ грижи персонал) и научните изследователи трябва да се запознаят по-подробно с особеностите на гериатрията и в по-голяма степен да бъдат обучавани и квалифицирани в тази област. На здравните специалисти следва да се осигурява специфично обучение относно значението на мерките за насърчаване на здравето и превантивните мерки за хората в напреднала възраст (напр. предотвратяване на падания, здравословно хранене и др.).

3.1.2.5   Разработване и адаптиране на съобразени с нуждите на възрастните хора форми на лечение - коморбидността, промяната в процеса на обмяната на веществата в организма с възрастта и често пъти едновременно провежданите лечения изискват точни познания за взаимодействията между органите и системите в организма на възрастните хора. Това изисква особено управление на медикаментите, избор и адаптиране на медикаментите и дозиране спрямо обмяната на веществата при възрастните хора. Съответстващото на индивидуалните нужди обслужване в публичните аптеки, оценката на взаимодействието и наличието на ефикасни ИКТ в публичните аптеки, предоставящи информация за лекарствените средства и техните взаимодействия, могат да спомогнат за намаляване на нежеланите странични ефекти на лекарствата и подобряване на успеха на лечението.

3.1.2.6   Насърчаване на прекия и постоянен контакт между възрастните хора и работещите в сферата на здравните грижи и професиите, свързани с предоставянето на грижи. Това е още по-важно, тъй като колкото повече се нуждаят от грижи възрастните хора, толкова по-важен става този контакт, за да се осигури успех на лечението и да се избегнат депресии.

3.1.3   Услуги, свързани с грижи

3.1.3.1   Качеството на свързаните с грижи услуги следва да се гарантира чрез определянето на стандарти, да подлежи на проверка и на оценка. Следва да се разработи Европейска харта за правата на нуждаещите се от помощ и грижи лица, която между другото да съдържа защита срещу насилие при предоставяне на грижи. За тази цел могат да допринесат новите технологии (напр. ОЗС), които позволяват самостоятелен живот. Потенциалните нови технологии, обаче, трябва да се оценяват по подходящ начин и в никакъв случай не бива да водят до нова неравнопоставеност в здравеопазването и полагането на грижи на национално равнище.

3.1.3.2   За възрастните хора трябва да важи девизът „рехабилитацията с предимство пред грижите“. Институционализираните грижи не трябва да представляват еднопосочен път – трябва да съществува път от грижите обратно към дома. Съществуващите днес здравни институции и институциите за грижи все още отговарят в твърде малка степен на тази цел.

3.1.3.3   Създаване на съобразени с нуждите на възрастните хора здравни институции и институции за грижи, както и алтернативи за жилищно настаняване - необходим е гладък и обратим преход между здраве/болест/грижи/социален живот, който при необходимост да дава възможност за добро медицинско обслужване и качествено предоставяне на грижи, но и да позволява на възрастните хора да останат колкото може по-дълго време в „нормална“ т.е. обхващаща няколко поколения среда. Това изисква добра координация между здравеопазването и предоставянето на грижи. Едновременно с това наред с институциите за дългосрочни грижи трябва да се предвидят и повече стационарни и амбулантни хосписи и институции за палиативна медицина и да се поддържа „култура на хосписите“.

3.1.3.4   За тази цел трябва да се създаде цялостна, децентрализирана инфраструктура по местоживеене за предоставяне на грижи в дома (деинституционализация). Следва да се насърчава неинституционална структура на грижите с интегриране на всички необходими услуги (амбулантни грижи, грижи в дома, дребни услуги). Това трябва да се отрази в организация на регионално равнище и подобрено структурно финансиране, за да се гарантира, че са налице адекватни институции и структури не само в градовете, а на цялата територия, включително и в селските райони.

3.1.3.5   Едно общество се оценява по това как се отнася с възрастните хора. Доброволческата дейност получи особена роля в отношението към възрастните хора и грижите за тях. В бъдеще всеки гражданин трябва да поеме отговорност в рамките на своите възможности за болните хора, хората с увреждания и възрастните хора, но и да бъде възнаграден за своето участие.

3.1.4   Научни изследвания в горепосочените области

Демографските промени трябва да бъдат включени в планирането на съвместната програма за научни изследвания на Европейската комисия (съвместно планиране). Като последваща стъпка на проектите „WhyWeAge“ („Защо остаряваме“) и „Futurage“ по 7-ата рамкова програма, приоритет в 8-ата рамкова програма следва да имат геронтологията (научни изследвания за възрастта и остаряването) и демографските изследвания. Би било целесъобразно темата „Възрастните хора и предаването на знания“ да се включи в програмата „Наука и общество“ на генерална дирекция „Изследвания“. Във връзка с това е необходимо между другото да се включат следните области на научни изследвания:

3.1.4.1   Научни изследвания в рамките на превенцията

| — | Кои възможности за превенция са перспективни по отношение на опазването на здравето на работното място? |
| --- | --- |

—

Кои възможности за превенция са перспективни по отношение на опазването на здравето на работното място?

| — | Какво е дългосрочното въздействие на определен начин на живот върху здравното състояние като цяло и върху отделните заболявания? |
| --- | --- |

—

Какво е дългосрочното въздействие на определен начин на живот върху здравното състояние като цяло и върху отделните заболявания?

| — | По какъв начин се отразява върху остаряването в добро здраве различният начин на живот, определян от пола, културата и миграцията? |
| --- | --- |

—

По какъв начин се отразява върху остаряването в добро здраве различният начин на живот, определян от пола, културата и миграцията?

| — | Какви възможности съществуват за избягване на падания и костни фрактури? |
| --- | --- |

—

Какви възможности съществуват за избягване на падания и костни фрактури?

| — | Кои мерки за превенция служат за запазване на физическите, сензорните, когнитивните и социалните умения? |
| --- | --- |

—

Кои мерки за превенция служат за запазване на физическите, сензорните, когнитивните и социалните умения?

| — | Как може да се постигне мотивация за отговорно отношение към собственото здраве и процеса на собствено остаряване? (насърчаване на здравословно поведение, стимули за възрастните хора да използват мерките и предлаганите възможности за поддържане на здравето). |
| --- | --- |

—

Как може да се постигне мотивация за отговорно отношение към собственото здраве и процеса на собствено остаряване? (насърчаване на здравословно поведение, стимули за възрастните хора да използват мерките и предлаганите възможности за поддържане на здравето).

| — | Как може да се разпространи мотивацията за смяна на поведението с цел по-добро адаптиране към социалната среда? |
| --- | --- |

—

Как може да се разпространи мотивацията за смяна на поведението с цел по-добро адаптиране към социалната среда?

3.1.4.2   Изследвания в областта на заболяванията и лечението

| — | по отношение на епидемиологията и етиологията на свързани с възрастта заболявания и за подобряване на възможностите за превенция; |
| --- | --- |

—

по отношение на епидемиологията и етиологията на свързани с възрастта заболявания и за подобряване на възможностите за превенция;

| — | по отношение на биологичния процес на остаряване „от люлката до гроба“; |
| --- | --- |

—

по отношение на биологичния процес на остаряване „от люлката до гроба“;

| — | по отношение на коморбидността, хроничните заболявания, рака, сърдечните заболявания, ревматизма и заболяванията на двигателния апарат, засягането на зрението (напр. катаракт на окото), невродегенеративни заболявания като Алцхаймер и др. В това отношение следва да се вземе предвид и подобряването на възможностите за диагностика, за поставянето на ранна диагноза, а по този начин и за бързо започване на лечението; |
| --- | --- |

—

по отношение на коморбидността, хроничните заболявания, рака, сърдечните заболявания, ревматизма и заболяванията на двигателния апарат, засягането на зрението (напр. катаракт на окото), невродегенеративни заболявания като Алцхаймер и др. В това отношение следва да се вземе предвид и подобряването на възможностите за диагностика, за поставянето на ранна диагноза, а по този начин и за бързо започване на лечението;

| — | по отношение на възможностите за лечение на възрастни хора във връзка със специфични за възрастта заболявания – биохимичните процеси, които се отразяват върху абсорбирането, обмяната на веществата, ефективността на лекарствата, както и върху медикаментите и дозирането трябва да бъдат разбрани по-добре и отчетени при лечението. В много случай липсва терапевтичната основа за това, тъй като клиничните тестове и тестването на лекарства се провеждат най-вече с по-млади хора. |
| --- | --- |

—

по отношение на възможностите за лечение на възрастни хора във връзка със специфични за възрастта заболявания – биохимичните процеси, които се отразяват върху абсорбирането, обмяната на веществата, ефективността на лекарствата, както и върху медикаментите и дозирането трябва да бъдат разбрани по-добре и отчетени при лечението. В много случай липсва терапевтичната основа за това, тъй като клиничните тестове и тестването на лекарства се провеждат най-вече с по-млади хора.

3.1.4.3   Изследвания в областта на грижите

| — | Как може да се разработят нови технологии, които да съответстват на нуждите на възрастните хора? |
| --- | --- |

—

Как може да се разработят нови технологии, които да съответстват на нуждите на възрастните хора?

| — | Кои са оптималните среда и форма на полагане на грижи? |
| --- | --- |

—

Кои са оптималните среда и форма на полагане на грижи?

| — | Как може да се постигне подобряване на квалификацията и условията на труд на полагащия грижи персонал, включително и във връзка с новите технологии? |
| --- | --- |

—

Как може да се постигне подобряване на квалификацията и условията на труд на полагащия грижи персонал, включително и във връзка с новите технологии?

| — | Какъв е приносът на техническите решения (напр. роботика) за облекчаване на полагащите грижи роднини, и за подобряване на условията на труд на професионалния полагащ грижи персонал, които не засягат интегритета и достойнството на лицето, за което се полагат грижи? |
| --- | --- |

—

Какъв е приносът на техническите решения (напр. роботика) за облекчаване на полагащите грижи роднини, и за подобряване на условията на труд на професионалния полагащ грижи персонал, които не засягат интегритета и достойнството на лицето, за което се полагат грижи?

| — | По какъв начин да бъдат адаптирани предлаганите грижи към нуждите и изискванията на нуждаещите се от грижи възрастни хора? |
| --- | --- |

—

По какъв начин да бъдат адаптирани предлаганите грижи към нуждите и изискванията на нуждаещите се от грижи възрастни хора?

| — | Кои нови концепции могат да допринесат за развитието и подпомагането на грижите в дома? Това включва и икономическо подпомагане и признание от обществото на роднините, полагащи грижи (например възможността за постигане на споразумение между работодателя и работника за временно намаляване на продължителността на работното време поради полагане на грижи, признаване на периода на полагане на грижи от пенсионното осигуряване, финансова помощ за полагане на грижи и др.). |
| --- | --- |

—

Кои нови концепции могат да допринесат за развитието и подпомагането на грижите в дома? Това включва и икономическо подпомагане и признание от обществото на роднините, полагащи грижи (например възможността за постигане на споразумение между работодателя и работника за временно намаляване на продължителността на работното време поради полагане на грижи, признаване на периода на полагане на грижи от пенсионното осигуряване, финансова помощ за полагане на грижи и др.).

| — | Кои са новите пътища за уреждане на грижите, болкотерапията и предсмъртни грижи, свързани с достоен край на живота? |
| --- | --- |

—

Кои са новите пътища за уреждане на грижите, болкотерапията и предсмъртни грижи, свързани с достоен край на живота?

3.1.4.4   Изследвания в областта на системата на здравеопазване

| — | Изследванията в областта на общественото здравеопазване следва да насочат вниманието към системите на здравеопазване и дългосрочни грижи, както и интеграцията на услугите и да разработят „пътна карта“ за изследванията в областта на остаряването. Необходима е оценка дали системите на здравеопазване и социалните системи в държавите-членки са подготвени за предизвикателствата на демографските промени. Каква роля играе например превенцията? Какъв е делът на превенцията в разходите за здравеопазване? За колко души се полагат грижи в дома или в институции? |
| --- | --- |

—

Изследванията в областта на общественото здравеопазване следва да насочат вниманието към системите на здравеопазване и дългосрочни грижи, както и интеграцията на услугите и да разработят „пътна карта“ за изследванията в областта на остаряването. Необходима е оценка дали системите на здравеопазване и социалните системи в държавите-членки са подготвени за предизвикателствата на демографските промени. Каква роля играе например превенцията? Какъв е делът на превенцията в разходите за здравеопазване? За колко души се полагат грижи в дома или в институции?

| — | Колко ресурси се спестяват чрез доброволческа дейност и грижи и колко неплатен труд се полага най-вече от жените в дома? |
| --- | --- |

—

Колко ресурси се спестяват чрез доброволческа дейност и грижи и колко неплатен труд се полага най-вече от жените в дома?

| — | Изследванията във връзка със „здравните резултати“ и оценката на здравните технологии (ОЗТ) са необходими по-специално с оглед на използването на нови технологии и електронно здравеопазване при лечението и грижите за възрастни хора, преди подобни технологии да бъдат въведени. Ще отговорят ли тези технологии на практика на очакванията, които са създали? Ще се възползват ли най-уязвимите групи от тези технологии? |
| --- | --- |

—

Изследванията във връзка със „здравните резултати“ и оценката на здравните технологии (ОЗТ) са необходими по-специално с оглед на използването на нови технологии и електронно здравеопазване при лечението и грижите за възрастни хора, преди подобни технологии да бъдат въведени. Ще отговорят ли тези технологии на практика на очакванията, които са създали? Ще се възползват ли най-уязвимите групи от тези технологии?

| — | В сътрудничество с държавите-членки следва да се проведат клинични и социално-икономически изследвания за ефективността и ефикасността на инвестициите в подобряване на здравеопазването и грижите за възрастните хора. |
| --- | --- |

—

В сътрудничество с държавите-членки следва да се проведат клинични и социално-икономически изследвания за ефективността и ефикасността на инвестициите в подобряване на здравеопазването и грижите за възрастните хора.

| — | Как може да се подобри пресечната точка между здравните и социалните грижи? |
| --- | --- |

—

Как може да се подобри пресечната точка между здравните и социалните грижи?

3.1.5   Разработване на нови технологии

3.1.5.1   От друга страна тежестта на демографските промени предлага и значителен потенциал. Това се отнася по-специално за нови продукти и услуги за едно застаряващо общество. Възрастта като икономически фактор може да се превърне в икономически двигател на растежа и заетостта в областта на здравните услуги, новите технологии, лекарствените продукти, медицинските продукти, медицинските технологии, но и туризма и услугите за поддържане на добра физическа форма. Според оценките на Комисията въздействието на демографските промени върху разходите за здравеопазване може да бъде значително – публичните разходи за здравеопазване в ЕС ще нараснат според прогнозите до 2060 г. с 1,5 % от БВП. Следва да бъдат разработени и пуснати на пазара нови продукти и услуги. Във връзка с това създадената от тях стойност ще се влияе от пазарния обем, цената и добавената стойност.

3.1.5.2   Докато при „първичния здравен пазар“ възможните икономии на разходи са приоритет и по този начин са решаващи за това дали интелигентната заобикаляща среда (ОЗС) ще бъде включена в списъка от услуги на здравните каси и касите, предлагащи застраховка за предоставяне на грижи, „вторичният здравен пазар“ може да действа значително по-свободно и гъвкаво. В това отношение съществува необходимост да се разработят устойчиви и рентабилни бизнес модели, които да могат да се издържат чрез продажби, даване под наем или лизинг. Едновременно с това трябва да се гарантира, че „вторичният здравен пазар“ няма да създава неравнопоставеност.

3.1.5.3   Натрупването и обменът на социални и икономически познания относно последствията от въвеждането на свързани с предоставянето на грижи технологии следва да се насърчава например въз основа на текущите пилотни проекти, стартирани в рамките на програмата за конкурентоспособност и иновации. Едновременно с това следва също така да се подпомага обменът на най-добри практики във връзка с ИКТ, с оглед на решения за по-добро качество на живот на възрастните хора, например в контекста на програмата INTERREG и с използване на структурните фондове. Това изследване би трябвало да оцени вижданията на ползвателите на технологиите, по-специално по отношение на това дали са лесни за използване и какви предимства предоставят.

3.1.5.4   Технологичният напредък и новоразработените методи за ранна диагностика и лечение са от една страна основен фактор за нарастването на разходите, но от друга страна използваният целесъобразно технически напредък може в дългосрочен план също да доведе и до икономии на разходи. Следва да се предостави по-голяма роля на оценките на свързаните със здравеопазването практики (оценка на здравните технологии – ОЗТ), за да се определи обхватът и степента на поемане на разходите за здравеопазване и свързаните с грижи услуги. Поради това ефективното въвеждане и управление на новите технологии е от решаващо значение за бъдещото разпределение на разходите. Новите технологии обаче не могат и не бива да заместват прекият контакт между възрастните хора и здравният и полагащ грижи персонал и трябва да са финансово достъпни.

3.1.6   Финансова устойчивост

3.1.6.1   В почти всички държави-членки услугите и помощите, свързани с грижи за възрастните хора, се поемат от социалните системи, което предполага устойчиво и гарантирано финансиране на отделните системи на социално осигуряване.

3.1.6.2   Потребността от грижи все още е риск, свързан с изпадането в бедност, по-специално за пенсионерите с по-ниски пенсии или доходи. Много хора в Европа не могат да си позволят адекватни грижи, когато остареят. Поради това във всички държави от ЕС трябва да се създадат осигуровки за поемане на разходите, свързани с предоставяне на грижи, съответстващи на организацията на техните системи за социална сигурност (системи за социално осигуряване или системи, финансирани от данъчни приходи), а вече създадените да се адаптират към предизвикателствата на демографските промени през следващите десетилетия, за да се гарантира, че всички граждани имат достъп до грижи съобразно законодателството на Общността и разпоредбите традициите и на отделните държави и в зависимост от индивидуалните нужди. Тази застраховка за поемане на разходите, свързани с предоставяне на грижи следва да обхваща не само стационарни, но и амбулантни грижи.

3.1.6.3   Прехвърлянето на част от дългосрочните грижи към частното здравно застраховане трябва да се прави обмислено и да се съгласува със заинтересованите страни, за да не се допуска тази тенденция да усложнява допълнително достъпа до тези услуги. Държавите-членки следва да гарантират и в бъдеще, че възрастните хора ще имат универсален достъп до първична здравна помощ и превенция. Тази амбициозна цел изисква мобилизирането на всички налични финансови инструменти: установените от закона системи за социално осигуряване, а също и допълнителните механизми.

3.1.6.4   Новите структури за възстановяване на разходите следва да позволят и на далечни роднини да получават помощи за гледане на нуждаещите се грижи хора. И в този случай обаче трябва да се гарантира качеството на грижите! Освен това по аналогия на отпуска по майчинство следва да се въведе и отпуск за полагане на грижи. От политическа гледна точка и в съгласие със социалните партньори в рамките на социалния диалог (както например при родителския отпуск) трябва приоритетно да се създадат възможности за съчетаване на професионалния, семейния живот и полагането на грижи.

3.1.6.5   Финансовият натиск върху системите за социално осигуряване може да бъде намален чрез поредица национални мерки, например засиленото използване на генерични лекарства, намаляването на ДДС върху лекарствата и чрез преговори за определяне на цените с фармацевтичната индустрия.

3.2   Мрежи на местно равнище – „най-малкото звено е най-ефективно и най-близо до гражданите“

3.2.1   Възрастните хора могат, в зависимост от здравното си състояние, да дадат своя значителен принос за обществото. Поради лични или професионални обстоятелства състоящите се от няколко поколения домакинства са все по-редки сред днешните семейства. В това отношение частните или общинските доставчици на услуги със собствена местна мрежа могат да запълнят една празнота, тъй като структурите за гарантиране на основни нужди трябва да бъдат адаптирани към регионалното и местното равнище, за да се осигури значителна степен на подкрепа и помощ.

3.2.2   Местни мрежи са например платформите на общинските доставчици на услуги, социалните партньори, НПО и ръководителите в областта на здравеопазването, които служат за сътрудничество и координация на услугите. Подобни инициативи предлагат добри възможности за подпомагане от страна на структурните и кохезионни фондове. Европа следва да възнагради моделите на добри практики като например инициативите, свързани с начините за подпомагане на гражданското участие и самопомощта в областта на грижите в дома.

3.2.3   „Междупоколенческите къщи“ са също така нова форма на обмен на опит между поколенията извън семейството - дейността на детските градини, младежките и пенсионерските клубове се обединява под един покрив (5).

3.2.4   Към това трябва да се прибавят и други услуги като дневни и нощни грижи (по-специално за хора, страдащи от деменция).

3.3   Европейска политика в областта на здравеопазването

3.3.1   Системите на здравеопазване на държавите-членки трябва да дадат отговор на предизвикателствата на демографските промени и да бъдат подсилени в тази насока. Във връзка с това трябва да се има предвид, че и съгласно Договора от Лисабон организацията и ръководството на системите на здравеопазване остават задача и отговорност на държавите-членки, а институциите на ЕС единствено подпомагат държавите-членки по отношение на тази задача. Системите на здравеопазване на държавите-членки са твърде различни поради своята организация (освен държавни системи по моделите на Бевъридж и на Бисмарк или смесени модели съществува и частно застраховане), своето развитие, различната икономическа мощ и изискванията и очакванията спрямо тях. Необходимо е обаче да се гарантира правото на достъп до здравни услуги, както се заявява в Европейската харта на основните права.

3.3.2   Отворения метод на координация (ОМК) може да допринесе за по-ефикасна организация и насочване на политиката в областта на здравеопазването. Сътрудничеството следва да се концентрира върху обмена на опит и представянето на примери от практиката, свързани с трите основни аспекта - достъп, качество и дългосрочна финансова устойчивост.

3.3.3   Що се отнася до организацията на социалната политика, основната отговорност продължава също да е в рамките на правомощията на държавите-членки съгласно принципа на субсидиарност. ЕС обаче може да ги подпомогне чрез спомагателни мерки като допълването или насърчаването на сътрудничеството между държавите-членки. В социалната област ОМК се оказва полезен инструмент за подобряване на социалната защита според принципите на достъпа, адаптирането и устойчивостта.

3.3.4   Въпросът за „активното и достойно остаряване в добро здраве“ трябва да се превърне в приоритет на стратегията „Европа 2020“ чрез изготвяне на план за действие. Това изисква още по-интензивно и продължително сътрудничество между генералните дирекции на Комисията. Поради това следва да се създаде специална междуведомствена група по въпросите на остаряването и здравето, която да разгледа аспектите здравеопазване, грижи, пенсии и финансова устойчивост. Следва да се постигне засилване на превенцията, насърчаване на здравето и здравното образование и определяне на тези принципи на действие във всички области на политиката и те да служат за пример на всички държави-членки.

3.3.5   Темата за „активно и достойното остаряване в добро здраве“ следва да продължи да се разглежда постоянно в ЕИСК чрез кръгла маса, категория или постоянна проучвателна група, в рамките на диалога между поколенията, с цел изготвяне на интердисциплинарна демографска стратегия.

3.3.6   Политиката на ЕС следва да подпомага държавите-членки при прилагането на национални мерки чрез средства от структурните и кохезионните фондове.

3.3.7   Освен това ЕИСК се обявява също така за продължаваща подкрепа за ученето през целия живот в областта на остаряването и здравето на европейско равнище и разработването на собствени стратегии за прилагане на този принцип на национално, регионално и местно равнище.

Брюксел, 15 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  COM(2009) 180 окончателен.

1

(2)  Вж. списъка на становищата на ЕИСК на адрес: http://www.eesc.europa.eu/sections/soc/index_en.asp.

2

(3)  Вж. Европейска обсерватория на здравните системи и политиката в областта на здравеопазването http://www.euro.who.int/en/home/projects/observatory/activities/research-studies-and-projects.

3

(4)  „Научи ни така да броим дните си Щото да си придобием мъдро сърце“ (псалм 90:12).

4

(5)  http://www.mehrgenerationenhaeuser.de.

5

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/17

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Добавената стойност на обща европейска система за убежище както за лицата, търсещи убежище, така и за държавите-членки на Европейския съюз“ (проучвателно становище)

2011/C 44/03

Докладчик: г-н PÎRVULESCU

С писмо от 16 февруари 2010 г. г-жа Joëlle Milquet, заместник-министър председател и министър на труда и равните възможности, отговаряща за политиката в областта на миграцията и убежището, се обърна към Европейския икономически и социален комитет, от името на предстоящото белгийско председателство и в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, за изготвяне на проучвателно становище относно:

„Добавената стойност на обща европейска система за убежище както за лицата, търсещи убежище, така и за държавите-членки на Европейския съюз“

(проучвателно становище).

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 16 юни 2010 г.

На 464-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 133 гласа „за“, 1 глас „против“ и 8 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет изразява задоволството си от факта, че институциите на ЕС възприемат изпреварващ подход в областта на убежището и че някои държави-членки са заинтересовани да се постигне напредък в тази област на действие. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет изразява задоволството си от факта, че институциите на ЕС възприемат изпреварващ подход в областта на убежището и че някои държави-членки са заинтересовани да се постигне напредък в тази област на действие.

| 1.2 | Въпреки че политиката на Европейския съюз в областта на имиграцията и убежището е подложена на натиск от множество източници на несигурност и рискове от световен мащаб (1), Комитетът смята, че различните бюджетни ограничения, породени от икономическата криза, не бива да доведат до снижаване на равнището и качеството на закрилата, предоставяна на бенефициерите. Идентичността на Европейския съюз е тясно свързана със защитата на правата на човека. Ако ЕС не успее да гарантира тази защита, ще подрони доверието в себе си като политическа и демократична цялост и във вътрешен, и във външен план. |
| --- | --- |

1.2

Въпреки че политиката на Европейския съюз в областта на имиграцията и убежището е подложена на натиск от множество източници на несигурност и рискове от световен мащаб (1), Комитетът смята, че различните бюджетни ограничения, породени от икономическата криза, не бива да доведат до снижаване на равнището и качеството на закрилата, предоставяна на бенефициерите. Идентичността на Европейския съюз е тясно свързана със защитата на правата на човека. Ако ЕС не успее да гарантира тази защита, ще подрони доверието в себе си като политическа и демократична цялост и във вътрешен, и във външен план.

| 1.3 | С влизането в сила на Договора за функционирането на Европейския съюз нарасналите отговорности, възложени на ЕС в тази област, и промяната на механизмите за вземане на решение разкриват възможности за създаване на общо европейско пространство за убежище. Но в тази сфера съществуват и рискове. Породените очаквания биха могли да бъдат прекалено големи спрямо съществуващите политически и административни възможности. |
| --- | --- |

1.3

С влизането в сила на Договора за функционирането на Европейския съюз нарасналите отговорности, възложени на ЕС в тази област, и промяната на механизмите за вземане на решение разкриват възможности за създаване на общо европейско пространство за убежище. Но в тази сфера съществуват и рискове. Породените очаквания биха могли да бъдат прекалено големи спрямо съществуващите политически и административни възможности.

| 1.4 | Комитетът смята, че една работеща обща европейска политика в областта на убежището е най-добрият и устойчив начин да се отговори справедливо на нуждата от закрила на лицата, които се намират под заплаха, със съответните последици за държавите-членки. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът смята, че една работеща обща европейска политика в областта на убежището е най-добрият и устойчив начин да се отговори справедливо на нуждата от закрила на лицата, които се намират под заплаха, със съответните последици за държавите-членки.

| 1.5 | Комитетът не смята, че бенефициерите на международна закрила представляват икономическо и административно бреме, а ги счита за ценни партньори за страните и общностите, които ги приемат. В своите страни на произход те биха могли да станат катализатори на промяна, която да утвърди демокрацията, правовата държава и защитата на правата на човека. Придобитите от тях компетенции биха могли да ги превърнат в съществен фактор за икономическото и социално развитие както на техните приемни страни, така и на страните им на произход. |
| --- | --- |

1.5

Комитетът не смята, че бенефициерите на международна закрила представляват икономическо и административно бреме, а ги счита за ценни партньори за страните и общностите, които ги приемат. В своите страни на произход те биха могли да станат катализатори на промяна, която да утвърди демокрацията, правовата държава и защитата на правата на човека. Придобитите от тях компетенции биха могли да ги превърнат в съществен фактор за икономическото и социално развитие както на техните приемни страни, така и на страните им на произход.

| 1.6 | Провалът или успехът на общата европейска система за убежище (ОЕСУ) ще зависи от известен брой съществени параметри: ефикасна защита на правата на човека, солидарност между държавите-членки, хармонизиране на законодателството и политиките в тази област, обогатяване на съдържанието на оказваната защита и адекватно финансиране на компетентните европейски институции. Според Комитета е от първостепенно значение да се спечели подкрепата на широката общественост, на гражданското общество и на правителствата на държавите-членки за обща европейска политика в областта на убежището. Тази цел ще може да се постигне, само ако системата бъде бързо въведена в действие и се постигнат конкретни резултати, най-вече в случаите, които следва да послужат за тестване на системата. |
| --- | --- |

1.6

Провалът или успехът на общата европейска система за убежище (ОЕСУ) ще зависи от известен брой съществени параметри: ефикасна защита на правата на човека, солидарност между държавите-членки, хармонизиране на законодателството и политиките в тази област, обогатяване на съдържанието на оказваната защита и адекватно финансиране на компетентните европейски институции. Според Комитета е от първостепенно значение да се спечели подкрепата на широката общественост, на гражданското общество и на правителствата на държавите-членки за обща европейска политика в областта на убежището. Тази цел ще може да се постигне, само ако системата бъде бързо въведена в действие и се постигнат конкретни резултати, най-вече в случаите, които следва да послужат за тестване на системата.

| 1.7 | Съществуването на различни във всяка страна системи за предоставяне на убежище води до повишени разходи. Установяването на обща европейска система за убежище ще изясни разликите и ще ги ограничи, на първо място посредством законодателно опростяване (намаляване на броя на обжалванията или повторните молби, ограничаване на възможностите за злоупотреби с процедурите) и на второ място – посредством действия на компетентните европейски институции, които, като например Европейската служба за подкрепа в областта на убежището, могат да заменят националните власти. Ще се улесни обменът на добри практики, обучението на съответния персонал и, още по-важно, пренасочването на потоците на търсещите убежище лица. |
| --- | --- |

1.7

Съществуването на различни във всяка страна системи за предоставяне на убежище води до повишени разходи. Установяването на обща европейска система за убежище ще изясни разликите и ще ги ограничи, на първо място посредством законодателно опростяване (намаляване на броя на обжалванията или повторните молби, ограничаване на възможностите за злоупотреби с процедурите) и на второ място – посредством действия на компетентните европейски институции, които, като например Европейската служба за подкрепа в областта на убежището, могат да заменят националните власти. Ще се улесни обменът на добри практики, обучението на съответния персонал и, още по-важно, пренасочването на потоците на търсещите убежище лица.

2.   Въведение

| 2.1 | Изграждането на пространството на свобода, сигурност и правосъдие (ПССП) на ЕС се намира в решителна фаза. През годините от 1999 г. насам Съветът прие две петгодишни програми: програмата от Тампере (1999-2004 г.) и програмата от Хага (2004-2009 г.). За десет години набелязаните в програмата от Тампере цели бяха постигнати само отчасти. ЕС все още не е пространство на свобода, сигурност и правосъдие. В областта на общата политика по отношение на имиграцията, предоставянето на убежище и сигурността по границите се отбелязва значителен, макар и неравномерен напредък. |
| --- | --- |

2.1

Изграждането на пространството на свобода, сигурност и правосъдие (ПССП) на ЕС се намира в решителна фаза. През годините от 1999 г. насам Съветът прие две петгодишни програми: програмата от Тампере (1999-2004 г.) и програмата от Хага (2004-2009 г.). За десет години набелязаните в програмата от Тампере цели бяха постигнати само отчасти. ЕС все още не е пространство на свобода, сигурност и правосъдие. В областта на общата политика по отношение на имиграцията, предоставянето на убежище и сигурността по границите се отбелязва значителен, макар и неравномерен напредък.

| 2.2 | След влизането в сила на Договора от Лисабон ще започне да се прилага Програмата от Стокхолм и следователно редица от включените в нея политики ще се приемат от Съвета посредством обикновената законодателна процедура или процедурата за съвместно вземане на решение с Европейския парламент. По този начин ЕС ще може да си постави по-амбициозни цели и да даде нов тласък на един процес, който за момента боксува поради нежеланието на определени държави-членки. |
| --- | --- |

2.2

След влизането в сила на Договора от Лисабон ще започне да се прилага Програмата от Стокхолм и следователно редица от включените в нея политики ще се приемат от Съвета посредством обикновената законодателна процедура или процедурата за съвместно вземане на решение с Европейския парламент. По този начин ЕС ще може да си постави по-амбициозни цели и да даде нов тласък на един процес, който за момента боксува поради нежеланието на определени държави-членки.

| 2.3 | С приемането на Договора от Лисабон, в който е включена Хартата за основните права, се повишиха в значителна степен отговорностите и правомощията на ЕС по въпросите на убежището и имиграцията. Това разширяване на правомощията създава възможност за избор, за да се постигне напредък в конкретизирането на целите в областта на имиграцията и убежището, но би могло да представлява и риск, ако не успее да спечели подкрепата на заинтересованите участници за взетите решения. Ако не се разрешат търканията и неточностите, които по начало съществуват в тази толкова чувствителна област и които проличаха още на етапа на разработването на мярката, съществува риск да бъде застрашен не само постигнатият досега напредък, но и бъдещите перспективи. |
| --- | --- |

2.3

С приемането на Договора от Лисабон, в който е включена Хартата за основните права, се повишиха в значителна степен отговорностите и правомощията на ЕС по въпросите на убежището и имиграцията. Това разширяване на правомощията създава възможност за избор, за да се постигне напредък в конкретизирането на целите в областта на имиграцията и убежището, но би могло да представлява и риск, ако не успее да спечели подкрепата на заинтересованите участници за взетите решения. Ако не се разрешат търканията и неточностите, които по начало съществуват в тази толкова чувствителна област и които проличаха още на етапа на разработването на мярката, съществува риск да бъде застрашен не само постигнатият досега напредък, но и бъдещите перспективи.

| 2.4 | Програмата от Стокхолм е резултат от процес на консултации, в който бяха възприети и реализирани предложенията, формулирани в Европейския пакт за имиграцията и убежището (2), докладите на Консултативната група за бъдещето на европейската политика в областта на вътрешните работи и правосъдието (3), както и приносът, получен от Европейската комисия в рамките на организираната през септемврии ноември 2008 г. публична консултация относно „Свобода, сигурност и правосъдие: бъдещи перспективи? Консултация относно приоритетите за следващите пет години“. През юни 2009 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Пространство на свобода, сигурност и правосъдие за гражданите. Повече свобода при по-голяма сигурност“
   (4), на което беше посветено едно становище на Европейския икономически и социален комитет (5). |
| --- | --- |

2.4

Програмата от Стокхолм е резултат от процес на консултации, в който бяха възприети и реализирани предложенията, формулирани в Европейския пакт за имиграцията и убежището (2), докладите на Консултативната група за бъдещето на европейската политика в областта на вътрешните работи и правосъдието (3), както и приносът, получен от Европейската комисия в рамките на организираната през септемврии ноември 2008 г. публична консултация относно „Свобода, сигурност и правосъдие: бъдещи перспективи? Консултация относно приоритетите за следващите пет години“. През юни 2009 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Пространство на свобода, сигурност и правосъдие за гражданите. Повече свобода при по-голяма сигурност“
   (4), на което беше посветено едно становище на Европейския икономически и социален комитет (5).

| 2.5 | Установяването на Общата европейска система за предоставяне на убежище (ОЕСУ) като елемент на пространството на свобода, сигурност и правосъдие се основава на ангажимента за ефективно прилагане на Женевската конвенция за статута на бежанците (1951 г.) и на споделяните от държавите-членки ценности, които определят областта на правата на човека. През периода от 1999 до 2006 г. беше постигнат значителен напредък, особено с приемането на четири инструмента, които представляват настоящите достижения на правото на ЕС. В Директива 2004/83/ЕО на Съвета (наречена директивата за признаването) са дефинирани общи критерии за определяне на лицата, които се нуждаят от международна закрила, и се гарантира поне минимално равнище на предимства за тези лица във всички държави-членки на ЕС. Чрез програмите от Хага и Стокхолм Европейската комисия се ангажира да оцени напредъка, осъществен през първата фаза, и да представи на Съвета и Европейския парламент редица мерки до края на 2010 г. |
| --- | --- |

2.5

Установяването на Общата европейска система за предоставяне на убежище (ОЕСУ) като елемент на пространството на свобода, сигурност и правосъдие се основава на ангажимента за ефективно прилагане на Женевската конвенция за статута на бежанците (1951 г.) и на споделяните от държавите-членки ценности, които определят областта на правата на човека. През периода от 1999 до 2006 г. беше постигнат значителен напредък, особено с приемането на четири инструмента, които представляват настоящите достижения на правото на ЕС. В Директива 2004/83/ЕО на Съвета (наречена директивата за признаването) са дефинирани общи критерии за определяне на лицата, които се нуждаят от международна закрила, и се гарантира поне минимално равнище на предимства за тези лица във всички държави-членки на ЕС. Чрез програмите от Хага и Стокхолм Европейската комисия се ангажира да оцени напредъка, осъществен през първата фаза, и да представи на Съвета и Европейския парламент редица мерки до края на 2010 г.

| 2.6 | Още през 2002 г. Европейският икономически и социален комитет се включи в процеса на изготвяне и прилагане на обща европейска система за предоставяне на убежище посредством редица становища, сред които становищата относно Зелената книга за бъдещата обща европейска система за предоставяне на убежище (6) и относно плана за политика в областта на убежището (7). |
| --- | --- |

2.6

Още през 2002 г. Европейският икономически и социален комитет се включи в процеса на изготвяне и прилагане на обща европейска система за предоставяне на убежище посредством редица становища, сред които становищата относно Зелената книга за бъдещата обща европейска система за предоставяне на убежище (6) и относно плана за политика в областта на убежището (7).

| 2.7 | В своя стратегически план в областта на предоставянето на убежище, приет на 17 юни 2008 г. (8), Комисията предложи ЕС да финализира втората фаза от Общата европейска система за предоставяне на убежище (ОЕСУ), като приеме най-добрите стандарти за закрила и гарантира хармонизираното им прилагане в държавите-членки. В Европейския пакт за имиграцията и убежището, приет на 17 октомври 2008 г., отново се изразява подкрепа за тази политика и предначертаните цели. В стратегическия план се предвижда преразглеждането на директивата за признаването в рамките на разширен пакет от инициативи, включващ преразглеждането на Регламента от Дъблин, на Регламента „ЕВРОДАК“ и на директивата за определяне на минимални стандарти относно приемането на лица, търсещи убежище (9), както и приемането на 19 февруари 2009 г. на предложението относно създаването на Европейска служба за подкрепа в областта на убежището (10). Сред другите предложени мерки се препоръчва да се укрепи външното измерение на убежището, по-специално чрез европейска програма за повторно установяване и за разработване на регионалните програми за закрила. |
| --- | --- |

2.7

В своя стратегически план в областта на предоставянето на убежище, приет на 17 юни 2008 г. (8), Комисията предложи ЕС да финализира втората фаза от Общата европейска система за предоставяне на убежище (ОЕСУ), като приеме най-добрите стандарти за закрила и гарантира хармонизираното им прилагане в държавите-членки. В Европейския пакт за имиграцията и убежището, приет на 17 октомври 2008 г., отново се изразява подкрепа за тази политика и предначертаните цели. В стратегическия план се предвижда преразглеждането на директивата за признаването в рамките на разширен пакет от инициативи, включващ преразглеждането на Регламента от Дъблин, на Регламента „ЕВРОДАК“ и на директивата за определяне на минимални стандарти относно приемането на лица, търсещи убежище (9), както и приемането на 19 февруари 2009 г. на предложението относно създаването на Европейска служба за подкрепа в областта на убежището (10). Сред другите предложени мерки се препоръчва да се укрепи външното измерение на убежището, по-специално чрез европейска програма за повторно установяване и за разработване на регионалните програми за закрила.

| 2.8 | С оглед на изпълняването на председателството на Съвета на Европейския съюз правителството на Белгия се обърна към Европейския икономически и социален комитет с искане за изготвяне на проучвателно становище по темата за даване на убежище. В официалното искане се казва, че предоставянето на международна закрила на лица, които се намират в рисково положение, представлява едно от важните предизвикателства пред Европейския съюз и държавите-членки. В последните години те преследват с постоянство главната цел, която са си поставили, а именно – да изградят една обща европейска политика в областта на убежището. Установили са стандарти за получаване на международна закрила, определили са отговорностите и са създали нови институции. Въпреки това редица държави-членки проявяват нежелание за същинско хармонизиране на законодателството и политиките си. Без подкрепата на държавите-членки съществува опасност европейското изграждане – законодателно и институционално, да стане неефективно и скъпо. Те все още не оценяват ясно предимствата на една обща европейска политика в областта на убежището, нито поемат нееднозначно отговорностите си. |
| --- | --- |

2.8

С оглед на изпълняването на председателството на Съвета на Европейския съюз правителството на Белгия се обърна към Европейския икономически и социален комитет с искане за изготвяне на проучвателно становище по темата за даване на убежище. В официалното искане се казва, че предоставянето на международна закрила на лица, които се намират в рисково положение, представлява едно от важните предизвикателства пред Европейския съюз и държавите-членки. В последните години те преследват с постоянство главната цел, която са си поставили, а именно – да изградят една обща европейска политика в областта на убежището. Установили са стандарти за получаване на международна закрила, определили са отговорностите и са създали нови институции. Въпреки това редица държави-членки проявяват нежелание за същинско хармонизиране на законодателството и политиките си. Без подкрепата на държавите-членки съществува опасност европейското изграждане – законодателно и институционално, да стане неефективно и скъпо. Те все още не оценяват ясно предимствата на една обща европейска политика в областта на убежището, нито поемат нееднозначно отговорностите си.

| 2.9 | Европейският икономически и социален комитет е изработил конструктивни предложения в тази област, като посреща със задоволство постигнатия напредък в практиките на ЕС и държавите-членки. В заявените позиции той открито застана зад принципите и ценностите, чрез които се дава предимство на основните права на личността, и предложи мерки, чрез които да се насърчава личностното и професионалното израстване на бенефициерите на международна закрила. Освен това той по множество поводи е разкривал ограниченията и несъответствията между европейските политики, независимо дали са на етап на разработване или осъществяване. В тази област е подходящо политиките и инструментите да се коригират чрез консенсус, при който в истински диалог участват държавите-членки, общностните институции, организациите на гражданското общество, бизнес средите и местните общности. |
| --- | --- |

2.9

Европейският икономически и социален комитет е изработил конструктивни предложения в тази област, като посреща със задоволство постигнатия напредък в практиките на ЕС и държавите-членки. В заявените позиции той открито застана зад принципите и ценностите, чрез които се дава предимство на основните права на личността, и предложи мерки, чрез които да се насърчава личностното и професионалното израстване на бенефициерите на международна закрила. Освен това той по множество поводи е разкривал ограниченията и несъответствията между европейските политики, независимо дали са на етап на разработване или осъществяване. В тази област е подходящо политиките и инструментите да се коригират чрез консенсус, при който в истински диалог участват държавите-членки, общностните институции, организациите на гражданското общество, бизнес средите и местните общности.

3.   Общи бележки

Добавена стойност на обща европейска система за убежище за лицата, търсещи убежище, и за държавите-членки

| 3.1 | Комитетът смята, че подход, при който се подчертават предимствата на обща европейска система за убежище, е обещаващ и потенциално би могъл да възстанови доверието на заинтересованите страни, в частност на държавите-членки, в процеса на изготвяне на тези разпоредби. |
| --- | --- |

3.1

Комитетът смята, че подход, при който се подчертават предимствата на обща европейска система за убежище, е обещаващ и потенциално би могъл да възстанови доверието на заинтересованите страни, в частност на държавите-членки, в процеса на изготвяне на тези разпоредби.

| 3.2 | Комитетът изразява и своето съгласие с целите, които си е поставил Европейският съюз по отношение на усъвършенстването на общата европейска система за убежище. Той обаче обръща внимание върху това, че между поставените на европейско равнище цели и националните практики в областта съществува огромна разлика, която би моглa да нарасне в резултат на икономическата криза и социалните и политическите последици от нея. |
| --- | --- |

3.2

Комитетът изразява и своето съгласие с целите, които си е поставил Европейският съюз по отношение на усъвършенстването на общата европейска система за убежище. Той обаче обръща внимание върху това, че между поставените на европейско равнище цели и националните практики в областта съществува огромна разлика, която би моглa да нарасне в резултат на икономическата криза и социалните и политическите последици от нея.

| 3.3 | Не е възможно да се изгради общата европейска система за убежище без да е стабилно вкоренена в съвкупността от общи ценности и принципи, според които достойнството и сигурността на човека се намират в основата на дейността на ЕС и неговите държави-членки. |
| --- | --- |

3.3

Не е възможно да се изгради общата европейска система за убежище без да е стабилно вкоренена в съвкупността от общи ценности и принципи, според които достойнството и сигурността на човека се намират в основата на дейността на ЕС и неговите държави-членки.

| 3.4 | От несиметричния натиск, на който са подложени държавите-членки, проявяващ се в различните проценти на одобрени молби, броя на оспорваните решения и вторичните движения на търсещите убежище лица, проличава, че негласният принцип на солидарност между държавите-членки не се прилага. |
| --- | --- |

3.4

От несиметричния натиск, на който са подложени държавите-членки, проявяващ се в различните проценти на одобрени молби, броя на оспорваните решения и вторичните движения на търсещите убежище лица, проличава, че негласният принцип на солидарност между държавите-членки не се прилага.

| 3.5 | Склонността на държавите-членки да ограничават хармонизирането на законодателството и националните практики подрива основите на общата европейска система за убежище. Хармонизирането не е проблем на политиката в областта на убежището, а главният инструмент, който позволява да се конкретизират предимствата на общата европейска система за убежище. То ще намали административния и финансовия натиск над някои държави-членки и ще гарантира по-високо ниво на закрила за търсещите убежище лица, поне в началния етап на процеса. За да доведе до желаните резултати, хармонизирането не трябва да се извършва спрямо най-малкия общ знаменател в областта на закрилата. |
| --- | --- |

3.5

Склонността на държавите-членки да ограничават хармонизирането на законодателството и националните практики подрива основите на общата европейска система за убежище. Хармонизирането не е проблем на политиката в областта на убежището, а главният инструмент, който позволява да се конкретизират предимствата на общата европейска система за убежище. То ще намали административния и финансовия натиск над някои държави-членки и ще гарантира по-високо ниво на закрила за търсещите убежище лица, поне в началния етап на процеса. За да доведе до желаните резултати, хармонизирането не трябва да се извършва спрямо най-малкия общ знаменател в областта на закрилата.

| 3.6 | Съдържанието на международната закрила е чувствителен дял от политиката в областта на убежището. Различията между държавите-членки също са по-значителни, отколкото при процедурата за оказване на международна закрила в тесен смисъл. Ако на защитата се даде по-широк обхват, който да намери израз в признаването на квалификациите и достъп до обучение и заетост, бенефициерите на международна закрила могат да допринасят за повишаване на индивидуалното и колективното благоденствие. |
| --- | --- |

3.6

Съдържанието на международната закрила е чувствителен дял от политиката в областта на убежището. Различията между държавите-членки също са по-значителни, отколкото при процедурата за оказване на международна закрила в тесен смисъл. Ако на защитата се даде по-широк обхват, който да намери израз в признаването на квалификациите и достъп до обучение и заетост, бенефициерите на международна закрила могат да допринасят за повишаване на индивидуалното и колективното благоденствие.

| 3.7 | За да се предостави удовлетворяваща подкрепа на политиката в областта на убежището, специализираните институции, по-специално Frontex и Европейската служба за подкрепа в областта на убежището, трябва да разполагат с ясни правомощия, да се ползват с финансова помощ, съответстваща на техните отговорности, и да демонстрират прозрачен начин на функциониране, който да гарантира спазването на процедурите и на основните права на лицата, търсещи и получаващи международна закрила. Финансовата подкрепа за ефикасните институции може да бъде чудесен пример за предимствата на една истинска обща политика в областта на убежището. |
| --- | --- |

3.7

За да се предостави удовлетворяваща подкрепа на политиката в областта на убежището, специализираните институции, по-специално Frontex и Европейската служба за подкрепа в областта на убежището, трябва да разполагат с ясни правомощия, да се ползват с финансова помощ, съответстваща на техните отговорности, и да демонстрират прозрачен начин на функциониране, който да гарантира спазването на процедурите и на основните права на лицата, търсещи и получаващи международна закрила. Финансовата подкрепа за ефикасните институции може да бъде чудесен пример за предимствата на една истинска обща политика в областта на убежището.

4.   Специфични бележки

| 4.1 | Комитетът смята, че различните аспекти на политиката в областта на убежището са взаимосвързани. Успехът или провалът ѝ ще зависи от редица съществени параметри: ефикасната защита на правата на човека, солидарността между държавите-членки, хармонизирането на законодателството и свързаните политики, обогатяването на съдържанието на предоставяната закрила и адекватното финансиране на ангажираните в областта европейски институции. Според Комитета от първостепенно значение е да се спечели подкрепата на широката публика, на гражданското общество и на правителствата на държавите-членки за обща европейска политика в областта на убежището. Тази цел ще може да се постигне, само ако системата бъде бързо въведена в действие и се постигнат конкретни резултати, най-вече в случаите, които следва да послужат за тестване на системата. |
| --- | --- |

4.1

Комитетът смята, че различните аспекти на политиката в областта на убежището са взаимосвързани. Успехът или провалът ѝ ще зависи от редица съществени параметри: ефикасната защита на правата на човека, солидарността между държавите-членки, хармонизирането на законодателството и свързаните политики, обогатяването на съдържанието на предоставяната закрила и адекватното финансиране на ангажираните в областта европейски институции. Според Комитета от първостепенно значение е да се спечели подкрепата на широката публика, на гражданското общество и на правителствата на държавите-членки за обща европейска политика в областта на убежището. Тази цел ще може да се постигне, само ако системата бъде бързо въведена в действие и се постигнат конкретни резултати, най-вече в случаите, които следва да послужат за тестване на системата.

Зачитането на правата на човека на всички етапи от достъпа до международната закрила

| 4.2 | В своите позиции Комитетът винаги е подчертавал, че по отношение на международната закрила са необходими общи, а не минимални стандарти (11). Те биха гарантирали в по-голяма степен зачитане на основните права на лицата, търсещи международна закрила, посредством следните мерки:






  — | гаранция за достъп до територията; |
| --- | --- | --- |

4.2

В своите позиции Комитетът винаги е подчертавал, че по отношение на международната закрила са необходими общи, а не минимални стандарти (11). Те биха гарантирали в по-голяма степен зачитане на основните права на лицата, търсещи международна закрила, посредством следните мерки:

—

гаранция за достъп до територията;

| — | свободен избор на мястото, където да се подаде молбата за убежище и закрила; |
| --- | --- |

—

свободен избор на мястото, където да се подаде молбата за убежище и закрила;

| — | най-напред разглеждане на конвенционалния статут и след това - на субсидиарната закрила, единствено и само ако необходимите за първия статут условия не са изпълнени; |
| --- | --- |

—

най-напред разглеждане на конвенционалния статут и след това - на субсидиарната закрила, единствено и само ако необходимите за първия статут условия не са изпълнени;

| — | принцип за забрана за връщането, ако животът на лицето, търсещо убежище, е застрашен в страната му по произход или в последната транзитна страна; |
| --- | --- |

—

принцип за забрана за връщането, ако животът на лицето, търсещо убежище, е застрашен в страната му по произход или в последната транзитна страна;

| — | спиране на изпълнението на мерки за експулсиране, докато компетентният съд не е постановил решение, за да може ефективно да се прилага правото на обжалване в съответствие с юриспруденцията на Европейския съд за правата на човека; |
| --- | --- |

—

спиране на изпълнението на мерки за експулсиране, докато компетентният съд не е постановил решение, за да може ефективно да се прилага правото на обжалване в съответствие с юриспруденцията на Европейския съд за правата на човека;

| — | специална защита, необходима за малолетни и непълнолетни или за лица, за които се предполага, че са такива; |
| --- | --- |

—

специална защита, необходима за малолетни и непълнолетни или за лица, за които се предполага, че са такива;

| — | спазване на правата на личността и по-специално - правото на жените да подадат молба за закрила. |
| --- | --- |

—

спазване на правата на личността и по-специално - правото на жените да подадат молба за закрила.

| 4.3 | От съществено значение е по време на процедурите кандидатстващите за убежище да могат да се изразяват на майчиния си език и на всички етапи да им бъде гарантирана безплатна юридическа помощ. |
| --- | --- |

4.3

От съществено значение е по време на процедурите кандидатстващите за убежище да могат да се изразяват на майчиния си език и на всички етапи да им бъде гарантирана безплатна юридическа помощ.

| 4.4 | Отхвърлянето на молба за международна закрила трябва винаги да бъде ясно обосновано и да съдържа указания, включително за начините и сроковете за евентуално обжалване. При всички положения обаче процедурата по експулсиране трябва да бъде спряна в очакване на резултата от евентуалното обжалване (12). |
| --- | --- |

4.4

Отхвърлянето на молба за международна закрила трябва винаги да бъде ясно обосновано и да съдържа указания, включително за начините и сроковете за евентуално обжалване. При всички положения обаче процедурата по експулсиране трябва да бъде спряна в очакване на резултата от евентуалното обжалване (12).

| 4.5 | „Задържането и задържането в ареста“ трябва да се прилагат само в краен случай, само след като са били изчерпани всички алтернативи и никога без съдебно решение от компетентен съд, като се спазват правата на защита в съответствие с Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи (13). Взетите решения трябва да могат да бъдат оспорени в процедура по обжалване. |
| --- | --- |

4.5

„Задържането и задържането в ареста“ трябва да се прилагат само в краен случай, само след като са били изчерпани всички алтернативи и никога без съдебно решение от компетентен съд, като се спазват правата на защита в съответствие с Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи (13). Взетите решения трябва да могат да бъдат оспорени в процедура по обжалване.

| 4.6 | ЕИСК изтъква особеното положение на жените, които се сблъскват с много повече трудности, отколкото мъжете при кандидатстването за убежище и получаването на статут на бежанци. Освен това обръща внимание на проблемите на малолетните и непълнолетните в политиката в областта на убежището и подчертава, че е важно ефикасно да се защитават техните интереси и сигурност. |
| --- | --- |

4.6

ЕИСК изтъква особеното положение на жените, които се сблъскват с много повече трудности, отколкото мъжете при кандидатстването за убежище и получаването на статут на бежанци. Освен това обръща внимание на проблемите на малолетните и непълнолетните в политиката в областта на убежището и подчертава, че е важно ефикасно да се защитават техните интереси и сигурност.

| 4.7 | Комитетът отбелязва с безпокойство, че явленията, свързани с имиграцията и убежището, като трафикът на хора или злоупотребите, не са разгледани в достатъчна степен, що се отнася до държавите-членки и трети страни, особено транзитните страни. Държави, които не са ратифицирали Женевската конвенция от 1951 г., не бива да бъдат партньори на Европейския съюз в политиката в областта на убежището. Не е възможно да се гарантира успехът на политиката в областта на убежището при липсата на стабилно институционално споразумение с транзитните страни, които често пъти толерират посегателства над правата и сигурността на изложените на риск лица. |
| --- | --- |

4.7

Комитетът отбелязва с безпокойство, че явленията, свързани с имиграцията и убежището, като трафикът на хора или злоупотребите, не са разгледани в достатъчна степен, що се отнася до държавите-членки и трети страни, особено транзитните страни. Държави, които не са ратифицирали Женевската конвенция от 1951 г., не бива да бъдат партньори на Европейския съюз в политиката в областта на убежището. Не е възможно да се гарантира успехът на политиката в областта на убежището при липсата на стабилно институционално споразумение с транзитните страни, които често пъти толерират посегателства над правата и сигурността на изложените на риск лица.

Повече солидарност между държавите-членки въз основа на общ интерес и споделяне на отговорностите

| 4.8 | Предвид това, че различните държави-членки са изложени на различни потоци от бежанци, някои от тях са склонни да реагират чрез установяване на рестриктивни правила за предоставяне на международната закрила. Политиката в областта на убежището трябва да помага ефективно на тези държави в управлението на молбите за убежище и най-вече да подобри съдържанието на закрилата. Комитетът смята, че за да се конкретизира тази помощ, е важно да се предвиди нова процедура, с която да се спират трансферите по реда на правилата от Дъблин към отговорна държава-членка, която би била подложена на допълнителен натиск (14). |
| --- | --- |

4.8

Предвид това, че различните държави-членки са изложени на различни потоци от бежанци, някои от тях са склонни да реагират чрез установяване на рестриктивни правила за предоставяне на международната закрила. Политиката в областта на убежището трябва да помага ефективно на тези държави в управлението на молбите за убежище и най-вече да подобри съдържанието на закрилата. Комитетът смята, че за да се конкретизира тази помощ, е важно да се предвиди нова процедура, с която да се спират трансферите по реда на правилата от Дъблин към отговорна държава-членка, която би била подложена на допълнителен натиск (14).

| 4.9 | Засиленото сътрудничество със страните, изложени на такъв натиск, предоставя множество предимства. На първо място то ще ограничи вторичното преминаване от една държава-членка към друга. Освен това по-справедливото разпределение на молбите за убежище ще позволи по-добре да се управлява процесът и да се гарантира още по-ефективно интегриране на бенефициерите на международната закрила в страните в ЕС. |
| --- | --- |

4.9

Засиленото сътрудничество със страните, изложени на такъв натиск, предоставя множество предимства. На първо място то ще ограничи вторичното преминаване от една държава-членка към друга. Освен това по-справедливото разпределение на молбите за убежище ще позволи по-добре да се управлява процесът и да се гарантира още по-ефективно интегриране на бенефициерите на международната закрила в страните в ЕС.

Ефективна хармонизация, насочена към подобряване на закрилата на изложените на риск лица

| 4.10 | Обработването на молбите за убежище е част от правомощията на държавите-членки. В тази област съществуват различни традиции поради липсата на хармонизация между националните законодателства; положението в страните на произход също се оценява по различен начин; констатира се липса на общи практики на европейско равнище; твърде различен е и административният капацитет; в крайна сметка, натискът от кандидати за международна закрила не е разпределен поравно и в географски план. В резултат от това равнищата на закрила, предоставяна от отделните държави-членки, са много различни и вторичните движения на бежанци във вътрешността на ЕС продължават (15). |
| --- | --- |

4.10

Обработването на молбите за убежище е част от правомощията на държавите-членки. В тази област съществуват различни традиции поради липсата на хармонизация между националните законодателства; положението в страните на произход също се оценява по различен начин; констатира се липса на общи практики на европейско равнище; твърде различен е и административният капацитет; в крайна сметка, натискът от кандидати за международна закрила не е разпределен поравно и в географски план. В резултат от това равнищата на закрила, предоставяна от отделните държави-членки, са много различни и вторичните движения на бежанци във вътрешността на ЕС продължават (15).

| 4.11 | Един необходим етап е молбите за убежище да се анализират на обща основа. По много поводи Комитетът е препоръчвал да се изоставят списъците от страни, които се смятат за сигурни, и да се заменят със система, при която се отчитат в реално време съществуващите в трети страни рискове в индивидуален и колективен план. Този механизъм фигурира сред задачите на Европейската служба за подкрепа в областта на убежището. В тази обща система за анализ би трябвало да се използва набор от общи определения, като в нея се включат агенциите за закрила и закрилата във вътрешността на съответната страна. |
| --- | --- |

4.11

Един необходим етап е молбите за убежище да се анализират на обща основа. По много поводи Комитетът е препоръчвал да се изоставят списъците от страни, които се смятат за сигурни, и да се заменят със система, при която се отчитат в реално време съществуващите в трети страни рискове в индивидуален и колективен план. Този механизъм фигурира сред задачите на Европейската служба за подкрепа в областта на убежището. В тази обща система за анализ би трябвало да се използва набор от общи определения, като в нея се включат агенциите за закрила и закрилата във вътрешността на съответната страна.

| 4.12 | Комитетът смята, че в краткосрочен план недържавните агенции за закрила могат да предоставят полезни и дори понякога незаменими услуги, най-вече за решаване на хуманитарни проблеми. Но все пак счита, че не може да им бъде поверена отговорността – дори и частична – за предоставяне на закрила на лицата на дадена територия; тази отговорност може да бъде поверена само на държавни субекти. Закрилата вътре в държавата важи само, в случай че по-голямата част от територията се намира под контрола на централна власт, която може и желае да гарантира вътрешния ред, минимално равнище на обществени услуги и адекватна защита на правата и сигурността на личността. |
| --- | --- |

4.12

Комитетът смята, че в краткосрочен план недържавните агенции за закрила могат да предоставят полезни и дори понякога незаменими услуги, най-вече за решаване на хуманитарни проблеми. Но все пак счита, че не може да им бъде поверена отговорността – дори и частична – за предоставяне на закрила на лицата на дадена територия; тази отговорност може да бъде поверена само на държавни субекти. Закрилата вътре в държавата важи само, в случай че по-голямата част от територията се намира под контрола на централна власт, която може и желае да гарантира вътрешния ред, минимално равнище на обществени услуги и адекватна защита на правата и сигурността на личността.

| 4.13 | Комитетът изразява задоволство от напредъка, изразяващ се в уеднаквяване на съдържанието на двата статута на закрила (статут на бежанец и субсидиарна закрила). Той неведнъж е подкрепял този напредък, който ще гарантира в бъдеще по-пълна закрила на лицата в рисково положение и по-добра интеграция в държавите-членки на ЕС. Освен това въздействието (пряко или непряко) от уеднаквяването на двата статута на закрила не трябва да се изразява в намаляване на степента на закрила и на качеството на тяхното съдържание (16), а в тяхното засилване. |
| --- | --- |

4.13

Комитетът изразява задоволство от напредъка, изразяващ се в уеднаквяване на съдържанието на двата статута на закрила (статут на бежанец и субсидиарна закрила). Той неведнъж е подкрепял този напредък, който ще гарантира в бъдеще по-пълна закрила на лицата в рисково положение и по-добра интеграция в държавите-членки на ЕС. Освен това въздействието (пряко или непряко) от уеднаквяването на двата статута на закрила не трябва да се изразява в намаляване на степента на закрила и на качеството на тяхното съдържание (16), а в тяхното засилване.

| 4.14 | Отговорността на националните правителства по отношение на управлението на политиката в областта на убежището не бива да води до въвеждане на напълно различни практики. В тази област някои държави-членки, като Нидерландия или Швеция, са изработили палитра от добри практики, от които биха могли да послужат за пример и на други страни. Тяхната роля се подценява: те могат да покажат как политиката в областта на убежището може да се осъществява на практика и да ограничат разходите за експериментиране на национално равнище. |
| --- | --- |

4.14

Отговорността на националните правителства по отношение на управлението на политиката в областта на убежището не бива да води до въвеждане на напълно различни практики. В тази област някои държави-членки, като Нидерландия или Швеция, са изработили палитра от добри практики, от които биха могли да послужат за пример и на други страни. Тяхната роля се подценява: те могат да покажат как политиката в областта на убежището може да се осъществява на практика и да ограничат разходите за експериментиране на национално равнище.

Международна закрила с по-съществено съдържание

| 4.15 | В тази област националните политики и програми са разнообразни. Все пак тази оценка е интуитивна, тъй като няма задълбочени анализи на тези разпоредби в държавите-членки. При отсъствието на проактивни мерки, оказването на международна закрила ще бъде изпразнено от съдържание и в резултат на това, ползващите се от този статут ще бъдат подложени на негласна дискриминация. ЕИСК препоръчва синдикатите и работодателите да бъдат включени в изграждането и прилагането на политиките за даване на убежище на национално равнище. |
| --- | --- |

4.15

В тази област националните политики и програми са разнообразни. Все пак тази оценка е интуитивна, тъй като няма задълбочени анализи на тези разпоредби в държавите-членки. При отсъствието на проактивни мерки, оказването на международна закрила ще бъде изпразнено от съдържание и в резултат на това, ползващите се от този статут ще бъдат подложени на негласна дискриминация. ЕИСК препоръчва синдикатите и работодателите да бъдат включени в изграждането и прилагането на политиките за даване на убежище на национално равнище.

| 4.16 | Комитетът смята, че в този механизъм трябва да се включат разпоредби относно признаването и приравняването на дипломите и квалификациите, както и на мерките за улесняване на достъпа на ползващите се с международна закрила до програми за професионално обучение (17). Това са важни стъпки за интегрирането на тези лица в икономиката и в обществото и за подобряване на тяхното качество на живот. Колкото до достъпа до пазара на заетостта, важно е той да бъде укрепен посредством активни мерки за борба с дискриминацията и за насърчаване на икономическите субекти. |
| --- | --- |

4.16

Комитетът смята, че в този механизъм трябва да се включат разпоредби относно признаването и приравняването на дипломите и квалификациите, както и на мерките за улесняване на достъпа на ползващите се с международна закрила до програми за професионално обучение (17). Това са важни стъпки за интегрирането на тези лица в икономиката и в обществото и за подобряване на тяхното качество на живот. Колкото до достъпа до пазара на заетостта, важно е той да бъде укрепен посредством активни мерки за борба с дискриминацията и за насърчаване на икономическите субекти.

Укрепване и адекватно финансиране на отговорните за политиката в областта на убежището институции

| 4.17 | Комитетът смята, че дейностите на Европейската служба за подкрепа в областта на убежището трябва да станат колкото се може по-бързо оперативни. Важно е бюджетът ѝ да ѝ позволява да разгръща сложни и комплексни от логистична гледна точка операции. За да не се ограничим само с този пример, приоритетно трябва да се разработи обща европейска система за оценка на риска в трети страни, която да представлява важен елемент от политиката в областта на убежището. Адекватното финансиране, което ще бъде определено за нея, може да подчертае предимствата на това, да се разполага с общи европейски институции и процедури. Важно е системата да функционира координирано с другите структури на ЕС и най-вече с правителствата на държавите-членки. |
| --- | --- |

4.17

Комитетът смята, че дейностите на Европейската служба за подкрепа в областта на убежището трябва да станат колкото се може по-бързо оперативни. Важно е бюджетът ѝ да ѝ позволява да разгръща сложни и комплексни от логистична гледна точка операции. За да не се ограничим само с този пример, приоритетно трябва да се разработи обща европейска система за оценка на риска в трети страни, която да представлява важен елемент от политиката в областта на убежището. Адекватното финансиране, което ще бъде определено за нея, може да подчертае предимствата на това, да се разполага с общи европейски институции и процедури. Важно е системата да функционира координирано с другите структури на ЕС и най-вече с правителствата на държавите-членки.

| 4.18 | Трябва да се направи преоценка на финансирането на различните елементи на политиката в областта на убежището. То трябва да се увеличи и да се насочи към инструментите, чрез които се постигат най-добрите резултати и се осигурява истинска помощ на държавите-членки. Солидарността предполага и финансов аспект, който не трябва да се пренебрегва. Например Европейският фонд за бежанци разполага с бюджет от около 5 милиона евро, който очевидно е прекалено оскъден, за да осигури полезна подкрепа за осъществяване на политиката в областта на убежището на национално и европейско равнище. |
| --- | --- |

4.18

Трябва да се направи преоценка на финансирането на различните елементи на политиката в областта на убежището. То трябва да се увеличи и да се насочи към инструментите, чрез които се постигат най-добрите резултати и се осигурява истинска помощ на държавите-членки. Солидарността предполага и финансов аспект, който не трябва да се пренебрегва. Например Европейският фонд за бежанци разполага с бюджет от около 5 милиона евро, който очевидно е прекалено оскъден, за да осигури полезна подкрепа за осъществяване на политиката в областта на убежището на национално и европейско равнище.

| 4.19 | ЕИСК констатира със загриженост редица практики на правителствата на държавите-членки и на агенция Frontex в областта на експулсирането на лица, потенциално нуждаещи се от международна закрила (18). Тези действия, чиято честота и размери нараснаха, трябва да протичат в условия на пълна прозрачност и пълно поемане на отговорност (19). Комитетът препоръчва агенция Frontex и Европейската служба за подкрепа в областта на убежището да си сътрудничат, за да се предотвратяват нарушенията на правата на човека. Експулсирането на лица към страни или зони, в които сигурността им е застрашена, е отявлено нарушение на принципа за забрана на връщането. |
| --- | --- |

4.19

ЕИСК констатира със загриженост редица практики на правителствата на държавите-членки и на агенция Frontex в областта на експулсирането на лица, потенциално нуждаещи се от международна закрила (18). Тези действия, чиято честота и размери нараснаха, трябва да протичат в условия на пълна прозрачност и пълно поемане на отговорност (19). Комитетът препоръчва агенция Frontex и Европейската служба за подкрепа в областта на убежището да си сътрудничат, за да се предотвратяват нарушенията на правата на човека. Експулсирането на лица към страни или зони, в които сигурността им е застрашена, е отявлено нарушение на принципа за забрана на връщането.

| 4.20 | ЕИСК смята (20), че би трябвало да се положат усилия за обучение на персонала на Frontex, за да се подобрят следните аспекти:






  — | по-добро координиране на оперативното сътрудничество между държавите-членки, |
| --- | --- | --- |

4.20

ЕИСК смята (20), че би трябвало да се положат усилия за обучение на персонала на Frontex, за да се подобрят следните аспекти:

—

по-добро координиране на оперативното сътрудничество между държавите-членки,

| — | изработване на общи стандарти за обучение, |
| --- | --- |

—

изработване на общи стандарти за обучение,

| — | предоставяне на държавите на нужната подкрепа за организиране на посрещането и репатрирането, с помощта на културните посредници, |
| --- | --- |

—

предоставяне на държавите на нужната подкрепа за организиране на посрещането и репатрирането, с помощта на културните посредници,

| — | подготовка на служителите по материята на хуманитарното право на убежище, установено от ЕС. |
| --- | --- |

—

подготовка на служителите по материята на хуманитарното право на убежище, установено от ЕС.

| 4.21 | Комитетът препоръчва по отношение на политиката на даване на убежище институционалното развитие да се съпътства от засилено включване на организациите на гражданското общество в процеса на вземане на решения и в оперативното прилагане. Привличането им за каузата ще повиши доверието в общата политика, като същевременно ще допринесе за трайното подобряване на използваните инструменти. |
| --- | --- |

4.21

Комитетът препоръчва по отношение на политиката на даване на убежище институционалното развитие да се съпътства от засилено включване на организациите на гражданското общество в процеса на вземане на решения и в оперативното прилагане. Привличането им за каузата ще повиши доверието в общата политика, като същевременно ще допринесе за трайното подобряване на използваните инструменти.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Например рисковете, свързани с влошаване на качеството на околната среда и произтичащите от това конфликти.

1

(2)  Европейски пакт за имиграцията и убежището, Съвет на Европейския съюз, 13440/08, 24 септември 2008 г.

2

(3)  Доклад на консултативната група за бъдещето на политиката в областта на вътрешните работи „Liberty, Security, Privacy: European Home Affairs in an Open World“ („Свобода, сигурност, личен живот: европейските вътрешни работи в един отворен свят“), юни 2008 г.

3

Liberty, Security, Privacy: European Home Affairs in an Open World“

(4)  COM(2009) 262.

4

(5)  ОВ C 128, 18 май 2010 г., стр. 80.

5

(6)  ОВ C 204, 9.8.2008 г., стр. 77.

6

(7)  ОВ C 218, 11.9.2009 г., стр. 78.

7

(8)  COM(2008) 360 окончателен.

8

(9)  COM(2008) 815 окончателен; COM(2008) 820 окончателен; COM(2008) 825 окончателен.

9

(10)  COM(2009) 66 окончателен.

10

(11)  ОВ C 204, от 9.8.2008 г., стр. 77, ОВ C 218, 11.9.2009 г., стр. 78.

11

(12)  Становище на ЕИСК от 28.4.2010 г. относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно минимални норми относно процедурата за предоставяне или отнемане на международна закрила в държавите-членки (преработена)“ COM(2009) 554 окончателен – 2009/0165 (COD), докладчик: г-н Pezzini).

12

Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно минимални норми относно процедурата за предоставяне или отнемане на международна закрила в държавите-членки (преработена)“

(13)  ОВ C 317, 23.12.2009 г., стр. 110.

13

(14)  ОВ C 317, 23.12.2009 г., стр. 115.

14

(15)  ОВ C 218, 11.9.2009 г.

15

(16)  Становище на ЕИСК от 28.4.2010 г. относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно минималните стандарти за признаването и правното положение на гражданите на трети държави или лицата без гражданство като лица, на които е предоставена международна закрила, и относно съдържанието на предоставената закрила“ (преработена) - COM(2009) 551 окончателен/2 – 2009/0164 (COD), докладчик: г-н Pîrvulescu).

16

Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно минималните стандарти за признаването и правното положение на гражданите на трети държави или лицата без гражданство като лица, на които е предоставена международна закрила, и относно съдържанието на предоставената закрила“ (преработена)

(17)  Виж бележка под линия 16.

17

(18)  Вж. доклада на Human Rights Watch (HRW), озаглавен „Pushed Back, Pushed Around. Italy's Forced Return of Boat Migrants and Asylum Seekers, Libya's Mistreatment of Migrants and Asylum Seekers“ („Отхвърляни, малтретирани: Италия гони със сила идващите с лодки имигранти и бежанци, Либия ги бие“), Human Rights Watch, 2009 г.

18

Pushed Back, Pushed Around. Italy's Forced Return of Boat Migrants and Asylum Seekers, Libya's Mistreatment of Migrants and Asylum Seekers“ („Отхвърляни, малтретирани: Италия гони със сила идващите с лодки имигранти и бежанци, Либия ги бие“)

(19)  Комитетът приветства решимостта на Европейската комисия за повече прозрачност на процедурите в тази област.

19

(20)  Становище на ЕИСК от 28.4.2010 г. относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно минимални норми относно процедурата за предоставяне или отнемане на международна закрила в държавите-членки (преработена)“ COM(2009) 554 окончателен – 2009/0165 (COD), докладчик: г-н Pezzini).

20

Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно минимални норми относно процедурата за предоставяне или отнемане на международна закрила в държавите-членки (преработена)

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/23

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Отвореният метод на координация и социалната клауза в контекста на стратегията Европа 2020“ (проучвателно становище)

2011/C 44/04

Главен докладчик: г-н OLSSON

В писмо от 28 април 2010 г. г-жа Laurette Onkelinx, заместник министър-председател и министър на социалните въпроси и общественото здраве на Белгия, от името на бъдещото белгийско председателство, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, отправи искане към Европейския икономически и социален комитет за изготвяне на проучвателно становище относно:

„Отвореният метод на координация и социалната клауза в контекста на стратегията Европа 2020“.

На 25 май 2010 г. Бюрото на Комитета възложи на специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, на 464-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 15 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет реши да определи г-н Jan Olsson за главен докладчик и прие настоящото становище със 61 гласа „за“, без гласове „против“ и с 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК приветства инициативата на белгийското председателство за използване на хоризонталната социална клауза и засиления Отворен метод на координация (ОМК), тъй като тя акцентира върху факта, че социалното сближаване трябва да върви заедно с подобряването на координацията на икономическата политика, за да се постигнат всички цели, залегнали в стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК приветства инициативата на белгийското председателство за използване на хоризонталната социална клауза и засиления Отворен метод на координация (ОМК), тъй като тя акцентира върху факта, че социалното сближаване трябва да върви заедно с подобряването на координацията на икономическата политика, за да се постигнат всички цели, залегнали в стратегията „Европа 2020“.

| 1.2 | Действителното участие на организираното гражданско общество на всички етапи и равнища е от основно значение, за да се гарантира ефективното използване на хоризонталната клауза и ОМК. ЕИСК предлага Комисията да изготвя годишен „доклад за управлението“ във връзка с това участие. ЕИСК може да помогне за изпълнението на тази задача и също така предлага пилотните проекти за участие да се финансират по програмата PROGRESS. Освен това Комитетът предлага Кодекс на добри практики за партисипативно управление на ОМК. |
| --- | --- |

1.2

Действителното участие на организираното гражданско общество на всички етапи и равнища е от основно значение, за да се гарантира ефективното използване на хоризонталната клауза и ОМК. ЕИСК предлага Комисията да изготвя годишен „доклад за управлението“ във връзка с това участие. ЕИСК може да помогне за изпълнението на тази задача и също така предлага пилотните проекти за участие да се финансират по програмата PROGRESS. Освен това Комитетът предлага Кодекс на добри практики за партисипативно управление на ОМК.

| 1.3 | ЕИСК подчертава острата необходимост от координационен процес, който да включи взаимодействието между всички цели и политики. Това следва да бъде общата насока за прилагане на социалната клауза и ОМК. Комисията следва да инициира тази координация, подпомагана от Комитет „Социална закрила“ и Комитет „Заетост“. Двата комитета следва да се отворят за представители на външни заинтересовани страни. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК подчертава острата необходимост от координационен процес, който да включи взаимодействието между всички цели и политики. Това следва да бъде общата насока за прилагане на социалната клауза и ОМК. Комисията следва да инициира тази координация, подпомагана от Комитет „Социална закрила“ и Комитет „Заетост“. Двата комитета следва да се отворят за представители на външни заинтересовани страни.

| 1.4 | Прилагането на хоризонталната социална клауза трябва да бъде ефикасно. Оценките на социалното въздействие следва да обхващат всичките десет интегрирани насоки за заетост и икономически политики, да бъдат публикувани и включени в процеса на ОМК. Във фокуса на вниманието следва да бъде въздействието върху заетостта, върху броя на хората, които живеят в бедност, и върху социалните рискове. |
| --- | --- |

1.4

Прилагането на хоризонталната социална клауза трябва да бъде ефикасно. Оценките на социалното въздействие следва да обхващат всичките десет интегрирани насоки за заетост и икономически политики, да бъдат публикувани и включени в процеса на ОМК. Във фокуса на вниманието следва да бъде въздействието върху заетостта, върху броя на хората, които живеят в бедност, и върху социалните рискове.

| 1.5 | ЕИСК подкрепя засилен ОМК, така че заетостта, социалната закрила и социалното включване да не останат на заден план в контекста на настоящата криза. ОМК следва да придобие по-ясно изразено местно измерение, което ще го свърже и с насочените дейности, извършвани под ръководството на Европейския социален фонд. Партньорските проверки, които се основават на взаимно учене, следва да водят до национални пътни карти за социално сближаване. Показателите следва да бъдат насочени и към критериите за качество на социалните грижи. ЕИСК подкрепя Европейската платформа срещу бедността, но счита, че ОМК и хоризонталната клауза могат да допринесат и за развитието на други водещи инициативи. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК подкрепя засилен ОМК, така че заетостта, социалната закрила и социалното включване да не останат на заден план в контекста на настоящата криза. ОМК следва да придобие по-ясно изразено местно измерение, което ще го свърже и с насочените дейности, извършвани под ръководството на Европейския социален фонд. Партньорските проверки, които се основават на взаимно учене, следва да водят до национални пътни карти за социално сближаване. Показателите следва да бъдат насочени и към критериите за качество на социалните грижи. ЕИСК подкрепя Европейската платформа срещу бедността, но счита, че ОМК и хоризонталната клауза могат да допринесат и за развитието на други водещи инициативи.

2.   Контекст

| 2.1 | Белгийското председателство на ЕС се обърна към ЕИСК с искане за изготвяне на проучвателно становище на следната тема: по какъв начин стратегията „Европа 2020“ и засиленият отворен метод на координация могат да допринесат за европейското социално сближаване, каква може да бъде практическата роля на хоризонталната социална клауза в социалното измерение на европейските политики и как тя би могла да се прилага? |
| --- | --- |

2.1

Белгийското председателство на ЕС се обърна към ЕИСК с искане за изготвяне на проучвателно становище на следната тема: по какъв начин стратегията „Европа 2020“ и засиленият отворен метод на координация могат да допринесат за европейското социално сближаване, каква може да бъде практическата роля на хоризонталната социална клауза в социалното измерение на европейските политики и как тя би могла да се прилага?

| 2.2 | Становището ще бъде принос за конференцията на белгийското председателство на тема „Координацията на ЕС в социалната област в контекста на Европа 2020“, която ще се проведе на 14 и 15 септември 2010 г. |
| --- | --- |

2.2

Становището ще бъде принос за конференцията на белгийското председателство на тема „Координацията на ЕС в социалната област в контекста на Европа 2020“, която ще се проведе на 14 и 15 септември 2010 г.

| 2.3 | В своето съобщение относно „Европа 2020“ Европейската комисия подчертава необходимостта от привличане на социалните партньори и представители на гражданското общество на всички равнища. В него се казва, че „...Икономическият и социален комитет и Комитетът на регионите следва също да бъдат по-тясно приобщени в този процес“. |
| --- | --- |

2.3

В своето съобщение относно „Европа 2020“ Европейската комисия подчертава необходимостта от привличане на социалните партньори и представители на гражданското общество на всички равнища. В него се казва, че „...Икономическият и социален комитет и Комитетът на регионите следва също да бъдат по-тясно приобщени в този процес“.

| 2.4 | С оглед на осъществяването на стратегията „Европа 2020“ Европейският съвет от 17 юни постигна съгласие по пет водещи цели (равнище на заетост, НИРД, парникови газове, образование и социално включване) и заключи, че те са взаимосвързани и се подкрепят взаимно. Основите на „много по-стабилно икономическо управление“ бяха положени, като беше отдаден приоритет на „засилването на координацията на икономическите политики“. Ефикасните механизми за мониторинг са ключови фактори за успешното постигане на целите. Съветът постигна съгласие по целта 20 милиона души да бъдат изведени от риска от бедност, като в същото време се предостави свобода на държавите-членки да определят своите национални цели във връзка с най-малко един от трите показателя: равнище на риска от бедност, материални лишения и домакинства с безработни членове. |
| --- | --- |

2.4

С оглед на осъществяването на стратегията „Европа 2020“ Европейският съвет от 17 юни постигна съгласие по пет водещи цели (равнище на заетост, НИРД, парникови газове, образование и социално включване) и заключи, че те са взаимосвързани и се подкрепят взаимно. Основите на „много по-стабилно икономическо управление“ бяха положени, като беше отдаден приоритет на „засилването на координацията на икономическите политики“. Ефикасните механизми за мониторинг са ключови фактори за успешното постигане на целите. Съветът постигна съгласие по целта 20 милиона души да бъдат изведени от риска от бедност, като в същото време се предостави свобода на държавите-членки да определят своите национални цели във връзка с най-малко един от трите показателя: равнище на риска от бедност, материални лишения и домакинства с безработни членове.

| 2.5 | „Европа 2020“ предвижда съчетание от европейски и национални мерки за постигане на „интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“. Десет интегрирани насоки за политики в областта на икономиката и заетостта подкрепят петте водещи цели. Предстои да бъдат предприети седем водещи инициативи. Държавите-членки ще определят национални цели и мерки за прилагане, при които се отчитат националните обстоятелства, и ще изготвят също национални програми за реформи (НПР). |
| --- | --- |

2.5

„Европа 2020“ предвижда съчетание от европейски и национални мерки за постигане на „интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“. Десет интегрирани насоки за политики в областта на икономиката и заетостта подкрепят петте водещи цели. Предстои да бъдат предприети седем водещи инициативи. Държавите-членки ще определят национални цели и мерки за прилагане, при които се отчитат националните обстоятелства, и ще изготвят също национални програми за реформи (НПР).

| 2.6 | Хоризонталната „социална клауза“ (член 9 от Договора за функционирането на Европейския съюз) беше включена в Договора от Лисабон и гласи, че „при определянето и осъществяването на своите политики и дейности Съюзът взема предвид изискванията, свързани с насърчаването на висока степен на заетост, с осигуряването на адекватна социална закрила, с борбата срещу социалното изключване, както и с постигане на високо равнище на образование, обучение и опазване на човешкото здраве“. |
| --- | --- |

2.6

Хоризонталната „социална клауза“ (член 9 от Договора за функционирането на Европейския съюз) беше включена в Договора от Лисабон и гласи, че „при определянето и осъществяването на своите политики и дейности Съюзът взема предвид изискванията, свързани с насърчаването на висока степен на заетост, с осигуряването на адекватна социална закрила, с борбата срещу социалното изключване, както и с постигане на високо равнище на образование, обучение и опазване на човешкото здраве“.

| 2.7 | Тя е свързана с другите хоризонтални клаузи в Договора (членове 8, 10, 11 и 12 от ДФЕС): равнопоставеност на половете, опазване на околната среда и защита на потребителите, които бяха въведени с Договора от Амстердам, и с недискриминацията, която е част от Договора от Лисабон. |
| --- | --- |

2.7

Тя е свързана с другите хоризонтални клаузи в Договора (членове 8, 10, 11 и 12 от ДФЕС): равнопоставеност на половете, опазване на околната среда и защита на потребителите, които бяха въведени с Договора от Амстердам, и с недискриминацията, която е част от Договора от Лисабон.

| 2.8 | Отвореният метод на координация (ОМК) беше определен през 2000 г. като инструмент на Лисабонската стратегия. Накратко, Съветът определя цели, които се включват в национални планове за действие и програми за реформи, а напредъкът се измерва посредством сравнителни оценки, показатели, партньорски проверки и обмен на най-добрите практики. Моделът на ОМК предоставя също правно основание за някои области на политиката в Договора от Лисабон (членове 149, 153, 156, 168, 173 и 181 от ДФЕС). |
| --- | --- |

2.8

Отвореният метод на координация (ОМК) беше определен през 2000 г. като инструмент на Лисабонската стратегия. Накратко, Съветът определя цели, които се включват в национални планове за действие и програми за реформи, а напредъкът се измерва посредством сравнителни оценки, показатели, партньорски проверки и обмен на най-добрите практики. Моделът на ОМК предоставя също правно основание за някои области на политиката в Договора от Лисабон (членове 149, 153, 156, 168, 173 и 181 от ДФЕС).

3.   Общи бележки

| 3.1 | За да се възстанови след настоящата дълбока икономическа и социална криза, Европа се насочва към засилена координация на икономическите политики. ЕИСК подчертава, че за да се постигнат всички цели на стратегията „Европа 2020“, социалният прогрес трябва да върви в крак с икономическите реформи. Следователно съществува категорична необходимост от свързване на икономическото, социалното и екологичното измерение на стратегията. Интегрираните и взаимно подсилващи се политики ще изискват всички инструменти да се използват пълноценно, да се координират и засилват. |
| --- | --- |

3.1

За да се възстанови след настоящата дълбока икономическа и социална криза, Европа се насочва към засилена координация на икономическите политики. ЕИСК подчертава, че за да се постигнат всички цели на стратегията „Европа 2020“, социалният прогрес трябва да върви в крак с икономическите реформи. Следователно съществува категорична необходимост от свързване на икономическото, социалното и екологичното измерение на стратегията. Интегрираните и взаимно подсилващи се политики ще изискват всички инструменти да се използват пълноценно, да се координират и засилват.

| 3.2 | В този контекст ЕИСК приветства факта, че белгийското председателство съсредоточава своето внимание върху управлението и социалното сближаване, като набляга върху хоризонталната социална клауза и засиления ОМК. Тази насоченост трябва да се запази в рамките на един дългосрочен подход. Комитетът настоятелно призовава унгарското правителство да постави този въпрос сред своите приоритети по време на предстоящото си председателство. |
| --- | --- |

3.2

В този контекст ЕИСК приветства факта, че белгийското председателство съсредоточава своето внимание върху управлението и социалното сближаване, като набляга върху хоризонталната социална клауза и засиления ОМК. Тази насоченост трябва да се запази в рамките на един дългосрочен подход. Комитетът настоятелно призовава унгарското правителство да постави този въпрос сред своите приоритети по време на предстоящото си председателство.

| 3.3 | Обаче Комитетът желае също да подчертае, че при засилване на инструментите, предназначени за постигане на социален прогрес, следва да се отчитат разпоредбите на Хартата на основните права. |
| --- | --- |

3.3

Обаче Комитетът желае също да подчертае, че при засилване на инструментите, предназначени за постигане на социален прогрес, следва да се отчитат разпоредбите на Хартата на основните права.

| 3.4 | ЕИСК последователно акцентираше върху реалното участие на гражданите и организираното гражданско общество на всички етапи и равнища на процеса като необходима съставна част на управлението. Със социалните партньори и другите заинтересовани страни, които имат отношение към тези проблеми, трябва да се постигне консенсус по икономическите и социалните реформи, като по този начин се увеличават шансовете за постигане на водещите цели. |
| --- | --- |

3.4

ЕИСК последователно акцентираше върху реалното участие на гражданите и организираното гражданско общество на всички етапи и равнища на процеса като необходима съставна част на управлението. Със социалните партньори и другите заинтересовани страни, които имат отношение към тези проблеми, трябва да се постигне консенсус по икономическите и социалните реформи, като по този начин се увеличават шансовете за постигане на водещите цели.

| 3.5 | ЕИСК подчертава, че е от основно значение социалните партньори и представителите на гражданското общество да се включват тясно в определянето на националните цели и изготвянето на националните програми за реформи, а също и в прилагането на хоризонталната социална клауза. Вижданията на организираното гражданско общество също трябва да се вземат предвид, когато Комисията и Съветът утвърждават целите и оценяват напредъка. |
| --- | --- |

3.5

ЕИСК подчертава, че е от основно значение социалните партньори и представителите на гражданското общество да се включват тясно в определянето на националните цели и изготвянето на националните програми за реформи, а също и в прилагането на хоризонталната социална клауза. Вижданията на организираното гражданско общество също трябва да се вземат предвид, когато Комисията и Съветът утвърждават целите и оценяват напредъка.

| 3.6 | Стратегията „Европа 2020“ трябва да се прилага на всички териториални равнища. При определянето и прилагането на социалните политики на ЕС „възходящият“ подход следва да взаимодейства с „низходящи“ инициативи на ЕС. Следователно организираното гражданско общество трябва да изгражда реални и ефективни партньорства с регионалните и местните парламенти/власти с оглед поставянето на регионални цели и определянето на подходящи политически мерки. Това е свързано с ефективното прилагане на принципа на партньорство, който следва да насочва използването и разпределянето на структурните фондове на ЕС в бъдеще, като по този начин се използват синергиите между стратегията „Европа 2020“ и Европейския социален фонд (ЕСФ) (1). |
| --- | --- |

3.6

Стратегията „Европа 2020“ трябва да се прилага на всички териториални равнища. При определянето и прилагането на социалните политики на ЕС „възходящият“ подход следва да взаимодейства с „низходящи“ инициативи на ЕС. Следователно организираното гражданско общество трябва да изгражда реални и ефективни партньорства с регионалните и местните парламенти/власти с оглед поставянето на регионални цели и определянето на подходящи политически мерки. Това е свързано с ефективното прилагане на принципа на партньорство, който следва да насочва използването и разпределянето на структурните фондове на ЕС в бъдеще, като по този начин се използват синергиите между стратегията „Европа 2020“ и Европейския социален фонд (ЕСФ) (1).

| 3.7 | ЕИСК се застъпва също и за активното участие на националните икономически и социални съвети и сродните организации в националните икономики. |
| --- | --- |

3.7

ЕИСК се застъпва също и за активното участие на националните икономически и социални съвети и сродните организации в националните икономики.

| 3.8 | ЕИСК предлага успоредно с доклада за годишния напредък по националните програми за реформи в държавите-членки Европейската комисия да изготвя „доклад за управлението“ въз основа на партисипативното управление на ОМК и хоризонталната социална клауза, като във връзка с това се провеждат консултации с Европейския парламент, ЕИСК и КР. ЕИСК би могъл да използва своята мрежа от национални ИСС и сродни организации, за да наблюдава участието на организираното гражданско общество. ЕИСК би могъл дори да публикува свои собствени доклади. |
| --- | --- |

3.8

ЕИСК предлага успоредно с доклада за годишния напредък по националните програми за реформи в държавите-членки Европейската комисия да изготвя „доклад за управлението“ въз основа на партисипативното управление на ОМК и хоризонталната социална клауза, като във връзка с това се провеждат консултации с Европейския парламент, ЕИСК и КР. ЕИСК би могъл да използва своята мрежа от национални ИСС и сродни организации, за да наблюдава участието на организираното гражданско общество. ЕИСК би могъл дори да публикува свои собствени доклади.

| 3.9 | Съществува остра необходимост от координационен процес, който да включи взаимодействията между водещите цели, интегрираните насоки и водещите инициативи. Комисията има стратегически важна роля да инициира тази „координация на координацията“. Интегрираните насоки следва да бъдат „интегрирани“ в истинския смисъл на думата, което означава, че всички политики следва да бъдат съгласувани и насочени към всички цели. Подобна интеграция следва да бъде основната насока при въвеждането на механизми за прилагане на хоризонталната социална клауза и засилване на ОМК. За да се укрепи връзката между двата инструмента, резултатите от прилагането на хоризонталната социална клауза следва да допринасят за процеса на ОМК. |
| --- | --- |

3.9

Съществува остра необходимост от координационен процес, който да включи взаимодействията между водещите цели, интегрираните насоки и водещите инициативи. Комисията има стратегически важна роля да инициира тази „координация на координацията“. Интегрираните насоки следва да бъдат „интегрирани“ в истинския смисъл на думата, което означава, че всички политики следва да бъдат съгласувани и насочени към всички цели. Подобна интеграция следва да бъде основната насока при въвеждането на механизми за прилагане на хоризонталната социална клауза и засилване на ОМК. За да се укрепи връзката между двата инструмента, резултатите от прилагането на хоризонталната социална клауза следва да допринасят за процеса на ОМК.

| 3.10 | Поради това ЕИСК твърдо подкрепя предложението, отправено на 21 май 2010 г. като принос на Комитет „Социална закрила“ (КСЗ) към новата европейска стратегия (2). КСЗ иска хоризонталната социална клауза да бъде включена в преамбюла на насоките на икономическата политика. По-нататък той заявява, че тематичната оценка и докладването за напредъка, свързан със социалното измерение, са необходими елементи на интегрираната визия за „Европа2020“. |
| --- | --- |

3.10

Поради това ЕИСК твърдо подкрепя предложението, отправено на 21 май 2010 г. като принос на Комитет „Социална закрила“ (КСЗ) към новата европейска стратегия (2). КСЗ иска хоризонталната социална клауза да бъде включена в преамбюла на насоките на икономическата политика. По-нататък той заявява, че тематичната оценка и докладването за напредъка, свързан със социалното измерение, са необходими елементи на интегрираната визия за „Европа2020“.

| 3.11 | ЕИСК оценява високо работата, извършена от Комитет „Социална закрила“ и Комитет „Заетост“ (EMCO), и счита, че тяхната роля следва да бъде разширена, когато бъдат подсилени инструментите, предназначени за реализиране на социалното измерение. ЕИСК предлага в комитетите да бъдат представени не само правителства, но и социалните партньори и други организации на гражданското общество, които имат отношение към тези проблеми. ЕИСК предлага заседанията на комитетите да се провеждат по-редовно и в тях да участват представители на заинтересованите страни на европейско и национално равнище. Правителствените представители в КСЗ и EMCO имат също така отговорността да организират консултации със социалните партньори и други заинтересовани страни от гражданското общество, които имат отношение към тези проблеми, както и да участват в тях. |
| --- | --- |

3.11

ЕИСК оценява високо работата, извършена от Комитет „Социална закрила“ и Комитет „Заетост“ (EMCO), и счита, че тяхната роля следва да бъде разширена, когато бъдат подсилени инструментите, предназначени за реализиране на социалното измерение. ЕИСК предлага в комитетите да бъдат представени не само правителства, но и социалните партньори и други организации на гражданското общество, които имат отношение към тези проблеми. ЕИСК предлага заседанията на комитетите да се провеждат по-редовно и в тях да участват представители на заинтересованите страни на европейско и национално равнище. Правителствените представители в КСЗ и EMCO имат също така отговорността да организират консултации със социалните партньори и други заинтересовани страни от гражданското общество, които имат отношение към тези проблеми, както и да участват в тях.

| 3.12 | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за разработване на комуникационни инструменти за приобщаване на гражданите, работниците, предприятията и техните представителни организации. Инициативата на Европейската комисия за преглед на социалните реалности може да служи като модел и да се предприема по-редовно, като достига и до местно равнище. Въпреки това социалните партньори и организациите на гражданското общество трябва сами да действат проактивно във връзка с начина на използване на хоризонталната социална клауза и ОМК. Поради това ЕИСК предлага разработването на пилотни проекти за тази цел, финансирани по програма PROGRESS. |
| --- | --- |

3.12

ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за разработване на комуникационни инструменти за приобщаване на гражданите, работниците, предприятията и техните представителни организации. Инициативата на Европейската комисия за преглед на социалните реалности може да служи като модел и да се предприема по-редовно, като достига и до местно равнище. Въпреки това социалните партньори и организациите на гражданското общество трябва сами да действат проактивно във връзка с начина на използване на хоризонталната социална клауза и ОМК. Поради това ЕИСК предлага разработването на пилотни проекти за тази цел, финансирани по програма PROGRESS.

4.   Специфични бележки относно хоризонталната социална клауза

| 4.1 | Въздействията на хоризонталните клаузи във връзка с околната среда, равнопоставеността на половете и защитата на потребителите, които бяха включени в Договора преди повече от 10 години, са преди всичко неформални. |
| --- | --- |

4.1

Въздействията на хоризонталните клаузи във връзка с околната среда, равнопоставеността на половете и защитата на потребителите, които бяха включени в Договора преди повече от 10 години, са преди всичко неформални.

| 4.2 | ЕИСК подчертава, че оценките на социалното въздействие са съществена част от мониторинга на стратегията „Европа 2020“. Те следва да предоставят ефективни механизми за оценка на социалните рискове и да бъдат публикувани и открити за публично обсъждане. ЕИСК би искал да подчертае, че следва да се оценяват по-специално въздействията върху заетостта и броя на хората, които живеят в риск от бедност. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК подчертава, че оценките на социалното въздействие са съществена част от мониторинга на стратегията „Европа 2020“. Те следва да предоставят ефективни механизми за оценка на социалните рискове и да бъдат публикувани и открити за публично обсъждане. ЕИСК би искал да подчертае, че следва да се оценяват по-специално въздействията върху заетостта и броя на хората, които живеят в риск от бедност.

| 4.3 | Комисията следва да поеме отговорност, подпомагана от КСЗ и EMCO. Европейските социални партньори и другите основни заинтересовани страни следва да участват активно. Техните мнения следва да бъдат публикувани заедно с оценките (като приложения към тях). Във връзка с това следва да се отбележи, че с Интегрираната оценка на въздействието Комисията вече създаде механизми за оценка на социалното въздействие, но те не се популяризират и не се използват достатъчно добре. |
| --- | --- |

4.3

Комисията следва да поеме отговорност, подпомагана от КСЗ и EMCO. Европейските социални партньори и другите основни заинтересовани страни следва да участват активно. Техните мнения следва да бъдат публикувани заедно с оценките (като приложения към тях). Във връзка с това следва да се отбележи, че с Интегрираната оценка на въздействието Комисията вече създаде механизми за оценка на социалното въздействие, но те не се популяризират и не се използват достатъчно добре.

| 4.4 | Според ЕИСК трябва да се гарантира, че икономическата политика и консолидирането на бюджета водят до повишаване на заетостта, намаляване на броя на хората, които живеят в бедност и подобряване на социалните права. Поради това социалните оценки следва да обхващат по-специално всичките десет интегрирани насоки за заетост и икономически политики. Обаче ако е необходимо, следва да се оценят и други мерки, предприети за постигането на петте водещи цели. |
| --- | --- |

4.4

Според ЕИСК трябва да се гарантира, че икономическата политика и консолидирането на бюджета водят до повишаване на заетостта, намаляване на броя на хората, които живеят в бедност и подобряване на социалните права. Поради това социалните оценки следва да обхващат по-специално всичките десет интегрирани насоки за заетост и икономически политики. Обаче ако е необходимо, следва да се оценят и други мерки, предприети за постигането на петте водещи цели.

| 4.5 | Освен това оценката на социалното въздействие следва да се извършва на национално и регионално равнище. |
| --- | --- |

4.5

Освен това оценката на социалното въздействие следва да се извършва на национално и регионално равнище.

| 4.6 | До декември 2010 г. следва да се изготви първоначален доклад, който да допринесе за първия годишен преглед на „Европа 2020“. |
| --- | --- |

4.6

До декември 2010 г. следва да се изготви първоначален доклад, който да допринесе за първия годишен преглед на „Европа 2020“.

5.   Специфични бележки относно ОМК

| 5.1 | ЕИСК често е критикувал ОМК за това, че не дава очакваните резултати. Той е неефективен и не се забелязва на национално равнище. Не включва в достатъчна степен социалните партньори и другите организации на гражданското общество. |
| --- | --- |

5.1

ЕИСК често е критикувал ОМК за това, че не дава очакваните резултати. Той е неефективен и не се забелязва на национално равнище. Не включва в достатъчна степен социалните партньори и другите организации на гражданското общество.

| 5.2 | От друга страна се отбелязват подобрения, по-специално в областта на социалното включване, и ЕИСК в редица становища изрази категорична подкрепа за въвеждането на ОМК в нови области на политиката (например здравеопазването, политиката за младежта, демографските предизвикателства, имиграцията и убежището). |
| --- | --- |

5.2

От друга страна се отбелязват подобрения, по-специално в областта на социалното включване, и ЕИСК в редица становища изрази категорична подкрепа за въвеждането на ОМК в нови области на политиката (например здравеопазването, политиката за младежта, демографските предизвикателства, имиграцията и убежището).

| 5.3 | ЕИСК категорично счита, че в условията на настоящата криза ОМК следва да бъде засилен, за да се гарантира, че политиките за социална закрила и социално включване няма да бъдат пренебрегнати. |
| --- | --- |

5.3

ЕИСК категорично счита, че в условията на настоящата криза ОМК следва да бъде засилен, за да се гарантира, че политиките за социална закрила и социално включване няма да бъдат пренебрегнати.

| 5.4 | ЕИСК подкрепя напълно създаването на „Европейска платформа срещу бедността“, която да стане инструмент за повишаване на ангажираността на предприятията, работниците и широката общественост за намаляване на социалното изключване посредством практически мерки. Платформата и ОМК ще се подпомагат взаимно. ЕИСК обаче счита, че ОМК може също да допринесе за развитието на други водещи инициативи, особено ако бъде подкрепен с оценки на социалното въздействие на хоризонталната клауза. |
| --- | --- |

5.4

ЕИСК подкрепя напълно създаването на „Европейска платформа срещу бедността“, която да стане инструмент за повишаване на ангажираността на предприятията, работниците и широката общественост за намаляване на социалното изключване посредством практически мерки. Платформата и ОМК ще се подпомагат взаимно. ЕИСК обаче счита, че ОМК може също да допринесе за развитието на други водещи инициативи, особено ако бъде подкрепен с оценки на социалното въздействие на хоризонталната клауза.

| 5.5 | ЕИСК предложи ОМК да се засили, като на национално равнище бъдат поставени обвързващи цели с оглед осъществяване на стратегията „Европа 2020“. Това виждане е застъпено в редица становища на ЕИСК, като например съвсем неотдавнашното становище относно насоките за заетост (3), в което се призовава за много по-амбициозни и измерими цели в областта на заетостта, образованието и социалното включване, подкрепяни от по-добро координиране на политиките. ЕИСК подкрепя категорично и искането, отправено на конференцията, която се провежда на всеки две години във Флоренция, за включване в стратегията „Европа 2020“ на специални показатели за измерване на въздействието на ранното образование върху намаляването на социалното изключване през по-късните етапи на живота. |
| --- | --- |

5.5

ЕИСК предложи ОМК да се засили, като на национално равнище бъдат поставени обвързващи цели с оглед осъществяване на стратегията „Европа 2020“. Това виждане е застъпено в редица становища на ЕИСК, като например съвсем неотдавнашното становище относно насоките за заетост (3), в което се призовава за много по-амбициозни и измерими цели в областта на заетостта, образованието и социалното включване, подкрепяни от по-добро координиране на политиките. ЕИСК подкрепя категорично и искането, отправено на конференцията, която се провежда на всеки две години във Флоренция, за включване в стратегията „Европа 2020“ на специални показатели за измерване на въздействието на ранното образование върху намаляването на социалното изключване през по-късните етапи на живота.

| 5.6 | ЕИСК обаче подчертава, че щом като държавите-членки имат възможност да избират най-подходящите за себе си показатели (вж. по-горе параграф 2.4), ОМК би трябвало да дава възможност за проследяване посредством сравнителни оценки на всички съществени показатели. Държавата-членка не би трябвало да може да се отклонява от основните цели на ЕС. Според ЕИСК броят на хората, изложени на риск от бедност, измерен според показателя за относителна бедност според дохода (4), е важен за всяка държава-членка. Освен това е важно националните цели да се определят въз основа на истински диалог с широко участие на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

5.6

ЕИСК обаче подчертава, че щом като държавите-членки имат възможност да избират най-подходящите за себе си показатели (вж. по-горе параграф 2.4), ОМК би трябвало да дава възможност за проследяване посредством сравнителни оценки на всички съществени показатели. Държавата-членка не би трябвало да може да се отклонява от основните цели на ЕС. Според ЕИСК броят на хората, изложени на риск от бедност, измерен според показателя за относителна бедност според дохода (4), е важен за всяка държава-членка. Освен това е важно националните цели да се определят въз основа на истински диалог с широко участие на заинтересованите страни.

| 5.7 | ЕИСК счита, че трябва да има по-добри стимули, които да мотивират държавите-членки да изпълняват своите ангажименти, например посредством ясно обвързване със средствата, отпускани от ЕСФ. Този подход ще укрепне, ако оперативните програми на ЕСФ се насочат още повече към социалното включване, подпомагани от ефикасно партньорство със социалните партньори и организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

5.7

ЕИСК счита, че трябва да има по-добри стимули, които да мотивират държавите-членки да изпълняват своите ангажименти, например посредством ясно обвързване със средствата, отпускани от ЕСФ. Този подход ще укрепне, ако оперативните програми на ЕСФ се насочат още повече към социалното включване, подпомагани от ефикасно партньорство със социалните партньори и организациите на гражданското общество.

| 5.8 | ОМК следва да придобие по-ясно изразено местно измерение, като съвместно с местните власти и организации се изготвят местни и регионални планове за действие, което отразява възходящия подход на участие и координирането на партньори и политики, като това също се осъществява с подкрепата и на структурните фондове. Децентрализирането на метода ще повиши популярността на интегрирането на политики, което е крайно необходимо. |
| --- | --- |

5.8

ОМК следва да придобие по-ясно изразено местно измерение, като съвместно с местните власти и организации се изготвят местни и регионални планове за действие, което отразява възходящия подход на участие и координирането на партньори и политики, като това също се осъществява с подкрепата и на структурните фондове. Децентрализирането на метода ще повиши популярността на интегрирането на политики, което е крайно необходимо.

| 5.9 | ЕИСК категорично счита, че следва да има сравнителни оценки за партисипативното управление на ОМК, по-специално за участието на организираното гражданско общество, въз основа на показатели, партньорски проверки, взаимно учене и обмен на добри практики. ЕИСК предлага подобни сравнителни оценки да бъдат изготвени под формата на Кодекс на добри практики от Комисията и КСЗ в сътрудничество с основните европейски заинтересовани страни. Той би могъл да се основава на следните критерии (5):






  — | структура на диалога:






  — | всички заинтересовани страни следва да вземат участие; |
| --- | --- | --- | --- |

5.9

ЕИСК категорично счита, че следва да има сравнителни оценки за партисипативното управление на ОМК, по-специално за участието на организираното гражданско общество, въз основа на показатели, партньорски проверки, взаимно учене и обмен на добри практики. ЕИСК предлага подобни сравнителни оценки да бъдат изготвени под формата на Кодекс на добри практики от Комисията и КСЗ в сътрудничество с основните европейски заинтересовани страни. Той би могъл да се основава на следните критерии (5):

—

структура на диалога:

—

всички заинтересовани страни следва да вземат участие;

| — | тип диалог – следва да се насърчава реалното участие, а не само информирането и консултацията; |
| --- | --- |

—

тип диалог – следва да се насърчава реалното участие, а не само информирането и консултацията;

| — | привличане на регионалното/местното равнище посредством планове за действие с широко участие и др.; |
| --- | --- |

—

привличане на регионалното/местното равнище посредством планове за действие с широко участие и др.;

| — | участие на националните ИСС; |
| --- | --- |

—

участие на националните ИСС;

| — | своевременно включване на заинтересованите страни във всички етапи на политическия цикъл; |
| --- | --- |

—

своевременно включване на заинтересованите страни във всички етапи на политическия цикъл;

| — | документирания резултат от диалога; |
| --- | --- |

—

документирания резултат от диалога;

| — | определяне на национални/регионални цели; |
| --- | --- |

—

определяне на национални/регионални цели;

| — | определяне и проследяване на показателите; |
| --- | --- |

—

определяне и проследяване на показателите;

| — | участие на заинтересованите страни в партньорски проверки, взаимно учене и определяне на най-добрите практики; |
| --- | --- |

—

участие на заинтересованите страни в партньорски проверки, взаимно учене и определяне на най-добрите практики;

| — | участие на заинтересованите страни в практически мерки за насърчаване на заетостта и социалното включване. |
| --- | --- |

—

участие на заинтересованите страни в практически мерки за насърчаване на заетостта и социалното включване.

| 5.10 | Следва да се установи ясна връзка между предложенията, отправени въз онова на „общите принципи“, и ОМК. Общите принципи са препоръки, дадени на държавите-членки и използвани например в политиките на ЕС по отношение на тематичните стратегии в областта на гъвкавата сигурност, активното включване и активното остаряване. |
| --- | --- |

5.10

Следва да се установи ясна връзка между предложенията, отправени въз онова на „общите принципи“, и ОМК. Общите принципи са препоръки, дадени на държавите-членки и използвани например в политиките на ЕС по отношение на тематичните стратегии в областта на гъвкавата сигурност, активното включване и активното остаряване.

| 5.11 | Резултатът от ОМК следва евентуално да доведе до предложения за използването на други инструменти като „засиленото сътрудничество“ между държавите-членки, използването на общностния метод и други. |
| --- | --- |

5.11

Резултатът от ОМК следва евентуално да доведе до предложения за използването на други инструменти като „засиленото сътрудничество“ между държавите-членки, използването на общностния метод и други.

| 5.12 | ЕИСК подчертава, че показателите трябва да отидат отвъд икономическите резултати, като се определят и показатели за благополучието на обществото, както предлага Комисия Stiglitz (6). ЕИСК вече е посочвал количествени и качествени показатели за социална политика, например за равнопоставеността между половете, младежката заетост, „работещите бедни“, хората с увреждания, качествените работни места, бедността сред децата и младите хора, разпределението на доходите, системите за минимално заплащане/минимален доход и достъпа да здравеопазване и социални услуги. Беше предложен също практически приложим показател за „качеството на живот“, който обхваща шест различни сфери (7). Бяха предложени и качествени показатели за измерване на достъпността и качеството във връзка с очакванията на хората, участието на потребителите и удобството при ползване. |
| --- | --- |

5.12

ЕИСК подчертава, че показателите трябва да отидат отвъд икономическите резултати, като се определят и показатели за благополучието на обществото, както предлага Комисия Stiglitz (6). ЕИСК вече е посочвал количествени и качествени показатели за социална политика, например за равнопоставеността между половете, младежката заетост, „работещите бедни“, хората с увреждания, качествените работни места, бедността сред децата и младите хора, разпределението на доходите, системите за минимално заплащане/минимален доход и достъпа да здравеопазване и социални услуги. Беше предложен също практически приложим показател за „качеството на живот“, който обхваща шест различни сфери (7). Бяха предложени и качествени показатели за измерване на достъпността и качеството във връзка с очакванията на хората, участието на потребителите и удобството при ползване.

| 5.13 | Показателите трябва да се определят на европейско, национално и регионално равнище, но ЕИСК подчертава, че заинтересованите страни следва да бъдат поканени да участват в тяхното формулиране и оценяване. |
| --- | --- |

5.13

Показателите трябва да се определят на европейско, национално и регионално равнище, но ЕИСК подчертава, че заинтересованите страни следва да бъдат поканени да участват в тяхното формулиране и оценяване.

| 5.14 | ЕИСК счита, че е важно държавите-членки да докладват за напредъка по всяка цел, като използват сравними, но подлежащи на преразглеждане европейски показатели както за изготвяне на класация в съответствие с предложението в доклада на Kok (8), така и за използването им като инструмент за диагностика с цел внасяне на подобрения и коригиране от страна на националните и местните действащи лица. |
| --- | --- |

5.14

ЕИСК счита, че е важно държавите-членки да докладват за напредъка по всяка цел, като използват сравними, но подлежащи на преразглеждане европейски показатели както за изготвяне на класация в съответствие с предложението в доклада на Kok (8), така и за използването им като инструмент за диагностика с цел внасяне на подобрения и коригиране от страна на националните и местните действащи лица.

| 5.15 | Ефикасните системи за взаимно учене, разпространяване на най-добрите практики и прилагането на незаконодателни мерки трябва да привлекат лицата, отговарящи за вземане на решения на всички равнища Тъй като социалните партньори и другите заинтересовани страни от гражданското общество, които имат отношение към тези проблеми, притежават уникални знания и голям опит в областта на социалните политики и политиките, свързани със заетостта, те трябва да бъдат привлечени към определянето и оценяването на възможностите за разпространяване на най-добри практики, по-специално - на новаторски мерки. |
| --- | --- |

5.15

Ефикасните системи за взаимно учене, разпространяване на най-добрите практики и прилагането на незаконодателни мерки трябва да привлекат лицата, отговарящи за вземане на решения на всички равнища Тъй като социалните партньори и другите заинтересовани страни от гражданското общество, които имат отношение към тези проблеми, притежават уникални знания и голям опит в областта на социалните политики и политиките, свързани със заетостта, те трябва да бъдат привлечени към определянето и оценяването на възможностите за разпространяване на най-добри практики, по-специално - на новаторски мерки.

| 5.16 | Партньорските проверки на държавите-членки следва да бъдат засилени посредством включването на социалните партньори и други заинтересовани страни, които имат отношение към тези проблеми. Проверките на основата на взаимното учене и най-добрите практики следва да водят до публични препоръки към държавите-членки, в които се предлага пътна карта за социалното сближаване. |
| --- | --- |

5.16

Партньорските проверки на държавите-членки следва да бъдат засилени посредством включването на социалните партньори и други заинтересовани страни, които имат отношение към тези проблеми. Проверките на основата на взаимното учене и най-добрите практики следва да водят до публични препоръки към държавите-членки, в които се предлага пътна карта за социалното сближаване.

Брюксел, 15 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ECO/258, „Ефикасни партньорства в политиката на сближаване“, докладчик: г-н Olsson.

1

(2)  Съвет 9964/10.

2

(3)  Вж. становището на ЕИСК от 27.5.2010 г. относно „Насоки за заетостта“, главен докладчик: г-н Greif, CESE 763/2010.

3

(4)  Прагът на бедността е определен като доход, по-малък от 60 % от средния доход.

4

(5)  Вж.също например „EU Policy Coordination Beyond 2010: Towards a New Governance Structure“ („Координиране на политиката на ЕС след 2010 г.: Към нова структура на управлението“) от Jonathan Zeitlin.

5

(6)  Комисия за измерване на икономическите резултати и социалния прогрес.

6

(7)  Вж. становището на ЕИСК от 22.10.2008 г. относно „Отвъд БВП – показатели за устойчиво развитие“, докладчик: г-н Siecker (ОВ C 100, 30.4.2009 г., стр. 53-59).

7

(8)  „Facing the Challenge – The Lisbon Strategy for Growth and Employment“ („Посрещане на предизвикателството – Лисабонската стратегия за растеж и заетост“), доклад на групата на високо равнище под председателството на Wim Kok, ноември 2004 г.

8

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/28

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Развитие на социалните плащания“

2011/C 44/05

Докладчик: г-н VERBOVEN

С писмо от 29 април 2010 г. г-жа Laurette ONKELINX, първи вицепремиер и министър на социалните въпроси и общественото здравеопазване, се обърна, от името на бъдещото белгийско председателство и съгласно член 304 от Договора за функционирането на ЕС, към Европейския икономически и социален комитет с искане да изготви проучвателно становище относно:

„Развитие на социалните плащания“.

На 25 май 2010 г. Бюрото на Европейския икономически и социален комитет възложи на специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, на 464-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет реши да определи г-н Xavier VERBOVEN за главен докладчик и да приеме настоящото становище с 66 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 10 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   ЕИСК е доволен, че на въпроса за развитието на социалните помощи ще бъде посветена специална конференция в рамките на белгийското председателство на Съвета на Европейския съюз. Комитетът признава, че социалната защита е важен инструмент за преразпределяне, социално сближаване и солидарност, който трябва да залегне в основата на изграждането на европейския проект. Основните социални права гарантират именно достъпа до подходящи социални доходи при появата на някои социални рискове или до социална помощ и до жилище за всички, които не разполагат с достатъчни средства. ЕИСК припомня, че на 30 ноември 2009 г. прие декларация, с която настоява Комисията да започне прилагането на Програма за социално действие (1), за да се гарантира, че основните социални права се третират наравно с правилата на конкуренцията и на икономическите свободи.

1.2   ЕИСК държи да подчертае ролята на социалната политика като продуктивен фактор. Той отново припомня, че когато са замислени по подходящ начин, социалните политики и политиките на пазара на труда способстват за насърчаване както на социалната справедливост, така и на икономическата ефективност и продуктивност. Основното в европейския социален модел се състои в сцеплението между икономическа ефективност и обществен напредък (2). Обединяването на гражданите под знамето на европейския проект ще зависи от ефективността на политиките, провеждани в тези различни области. От друга страна, не бива да се пренебрегва значението на социалната защита като стабилизиращ фактор за икономиката в благоприятен или неблагоприятен за нея период (3).

1.3   Настоящата икономическа и социална криза налага повече от всякога една амбициозна европейска стратегия с перспектива до 2020 г. Тази нова стратегия, която беше определена от Комисията (4) и одобрена от Европейския съвет на 17 юни 2010 г. и трябва да бъде формално приета през септември т.г. от Парламента, се отнася до четири области: знания и иновации, по-устойчива икономика, повишаване на заетостта и социално приобщаване. ЕИСК подкрепя това многопластово виждане в полза на един „интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“, но съжалява, че препоръките му от предишното му становище относно „Лисабонската стратегия след 2010 г.“ не са били последвани от конкретни действия по някои параграфи, в които се наблюдават празноти. Следва да се изработят по-специално „собствени насоки с измерими цели за равнопоставеност на жените и мъжете, в борбата срещу трудови отношения с недостатъчна социална сигурност, при прехода към икономика с ниски нива на въглеродни емисии, при борбата с бедността (включително бедността на работещи лица), както и за предотвратяване на социално изключване (напр. подобаващо подпомагане в случай на безработица или нетрудоспособност, както и при достъпа до обществени услуги)“ (5).

1.4   ЕИСК посреща със задоволство факта, че в стратегията „Европа 2020“ има една основна насока, посветена специално на социалното приобщаване и на борбата с бедността, наред с ангажимента поне 20 млн. души да не бъдат изложени на опасност от обедняване или изключване (6). И понеже 2010-а беше обявена за Европейска година за борба с бедността, трябва непременно да бъдат взети необходимите мерки, за да се помогне на заинтересованите лица да излязат от бедността.

1.5   Съветът смята, че най-доброто средство за преодоляване на изключването е да се осигури достъп до една устойчива, качествена и подобаващо възнаградена заетост. Би трябвало да се вземат мерки за структурно подобряване, за да се създаде приобщаващ пазар на труда (7). ЕИСК припомня, че на 9 декември 2009 г., в рамките на социалния диалог, беше подписано рамково споразумение за един приобщаващ пазар на труда. В него се споменава за волята на социалните партньори да насърчават приобщаващи пазари на труда, да използват максимално потенциала на работната сила в Европа, да се увеличи процентът на заетостта, да се подобри качеството на заетостта, вкл. професионалното обучение и развиването на знанията и уменията.

1.6   ЕИСК споделя гледната точка на Европейския парламент, изложена в неговата Резолюция от 6 май 2009 г. относно активното приобщаване на лицата, изключени от пазара на труда (8), и по-специално първото виждане, като счита, че „активното приобщаване не трябва да заменя социалното приобщаване, тъй като уязвимите групи, неспособни да участват в пазара на труда, имат право на достоен живот и на пълноправно участие в обществения живот; ето защо е целесъобразно да бъдат осигурени минимални доходи и качествени, достъпни и постижими социални услуги, независимо от способността на дадено лице да участва в пазара на труда“.

1.7   ЕИСК припомня, че в становището си от 12 юли 1989 г. относно бедността (9) препоръча да се създаде „социален минимум, замислен едновременно като спасителна мрежа за бедните и като лост, необходим за социалната им реинтеграция“. Той изказва съжаление, че досега и това становище, и Препоръката на Съвета от 24 юни 1992 г. относно общите критерии за достатъчни средства и плащания в системите за социална защита (10) все още не са довели до подходящи последващи действия. Ето защо ЕИСК смята, че би трябвало да се предвиди постепенното въвеждане на гарантирани ресурси и плащания в рамките на социалната защита посредством един нов инструмент, който да отчита националните специфики и да подкрепя по-ефективно политиките на борба с бедността, провеждани от различните държави-членки. От тази гледна точка намаляването на бедността като цел, включена в рамките на стратегията „Европа 2020“, е значителен стимул.

1.8   Що се отнася до заместващите социални помощи, ЕИСК подчертава, че понастоящем не всички те са предмет на особено внимание в рамките на „отворения метод на координация“ (ОМК) във връзка със социалната защита. Посредством поставянето на цели и общи показатели, както и чрез обмена на добри практики, целта на въпросния метод е да реформира системите за социална защита в областта на борбата с бедността и социалното изключване, на пенсиите, здравните и дългосрочните грижи. От това произтича, че обезщетенията за безработица, нетрудоспособност, майчинство, както и обезщетенията, получавани от хора с увреждания, от жертви на трудови злополуки или на професионални заболявания, не се вземат предвид в този важен процес. ЕИСК препоръчва приложението на ОМК във връзка със социалната защита да се разшири и за всички заместващи доходите помощи. Той препоръчва по-специално въвеждането на мониторинг за проучване на подходящия размер на отпусканите помощи.

1.9   ЕИСК припомня, че модернизирането на нашите системи на социална защита минава през ефективното равновесие между стимулите за увеличаване предлагането на работна ръка и мерките за осигуряване на подходяща социална защита, като се гарантира ефективността на разходите, извършени в тази област. Що се отнася до първия аспект, той държи да уточни, че доходът не би трябвало да бъде единственият елемент, който трябва да се взема под внимание. Важна роля трябва да играят и други фактори като наличността, ефективността и качеството на детегледаческите услуги, на оборудванията за улеснение на хората с увреждания, на инфраструктурите за назначаване на търсещите работа, за държавно обучение, образование и здравеопазване (11). ЕИСК отново подчертава волята си за укрепване на ОМК чрез поставянето на измерими цели в областта на социалната защита, а именно що се отнася до коефициентите на заместване или на обхващане, но и на достъп до обществените услуги (12). От друга страна, Комитетът констатира, че повсеместното разпространение на системите за активизация не е предмет на особено внимание в рамките на ОМК в областта на социалната защита. Той препоръчва да се изготви доклад в рамките на Комитета за социална защита, за да се проучи дали тези механизми за активация са резултат от баланс между ценности като солидарността, отговорността и сближаването.

1.10   ЕИСК иска да подчертае колко съществена роля могат да играят представителите на гражданското общество и социалните партньори по всички въпроси, свързани с модернизирането на системите за социална защита, както и за укрепването на ОМК като демократичен процес.

2.   Въведение и запознаване с контекста

2.1   Социалната защита е важен инструмент за преразпределяне и солидарност, чието организиране и финансиране е от компетентността на държавите-членки. Изградена по своеобразен начин във всяка държава-членка, тя се характеризира с голямо разнообразие от системи. Залегнала в основата на европейския проект, както свидетелстват член 9 от Договора за функционирането на Европейския съюз (13) и член 34 от Хартата за основните права (14), тя признава и зачита:

| — | от една страна, правото на достъп до социалноосигурителните плащания и до социалните услуги, осигуряващи защита при майчинство, заболяване, трудова злополука, положение на зависимост, старост или прекратяване на трудово правоотношение; |
| --- | --- |

—

от една страна, правото на достъп до социалноосигурителните плащания и до социалните услуги, осигуряващи защита при майчинство, заболяване, трудова злополука, положение на зависимост, старост или прекратяване на трудово правоотношение;

| — | от друга страна, правото на социална помощ и на помощ за наема, предназначени за осигуряване на достойно съществувание на хората, които не разполагат с достатъчни доходи. |
| --- | --- |

—

от друга страна, правото на социална помощ и на помощ за наема, предназначени за осигуряване на достойно съществувание на хората, които не разполагат с достатъчни доходи.

2.2   Освен да гарантира прилични доходи на незаетите лица или в случай на някои социални рискове, социалната защита трябва също така да играе активна роля за обезпечаване на професионалните преходи, и по-специално за осигуряване на добра интеграция на пазара на труда.

2.3   Предвид последиците от финансовата криза от 2008 г. системите за социална защита не само способстваха за защита на европейците от най-тежките последици от финансовата криза, но изиграха и антициклична роля на икономически стабилизатор (15). При липсата на амбициозни политики за конвергенция тези системи биха могли да бъдат застрашени от конкурентни практики, развили се в някои държави-членки, за които намаляването на социалните разходи е лост за привличане на инвестиции от чуждестранни капитали. Този процес, който вече е реалност в областта на данъците и заплатите, има тенденция да се развива и в социално отношение (16).

2.4   Преди да започне прилагането на стратегия „Европа 2020“, трябва да се припомни, че само растежът на икономиката и на заетостта не може да гарантира едно по-добро социално сближаване. През последните десет години неравенствата често са се изостряли, а бедността и социалното изключване си остават основен проблем в повечето държави-членки на ЕС (17). Впрочем ЕИСК подчертава необходимостта от борба с тези явления чрез политики, които да не бъдат предимно реактивни и отнасящи се само до обезщетяването, а също така превантивни и проактивни, за да се предотвратяват ситуациите на бедност. Може да се спомене по-специално явлението „детска бедност“, което може да бъде определящо за цялостното развитие и за по-нататъшния житейски път на съответното лице.

2.5   Днес социалната защита изобщо и социалните помощи в частност се сблъскват с четири основни предизвикателства:

| — | последиците от кризата, съпроводени, от една страна, с увеличаване на разходите за обезщетенията за безработица (следствие от многобройните загуби на заетост) и, от друга страна – с причиненото от нея напрежение, което тегне върху публичните финанси. За да се избегне затъването в дълготрайна безработица, трябва да продължи подобряването и модернизирането на системите за социална защита, за да осигурят една активна и сигурна рамка, която да гарантира достъпа и връщането към качествена заетост, като се обезпечи устойчивият аспект на системите; |
| --- | --- |

—

последиците от кризата, съпроводени, от една страна, с увеличаване на разходите за обезщетенията за безработица (следствие от многобройните загуби на заетост) и, от друга страна – с причиненото от нея напрежение, което тегне върху публичните финанси. За да се избегне затъването в дълготрайна безработица, трябва да продължи подобряването и модернизирането на системите за социална защита, за да осигурят една активна и сигурна рамка, която да гарантира достъпа и връщането към качествена заетост, като се обезпечи устойчивият аспект на системите;

| — | явлението застаряване на населението, чиито последици са важни за сектора на пенсиите и здравните грижи. Солидарността между поколенията предполага необходимостта от осигуряване на достатъчен размер на пенсиите и от инвестиране в нуждите, свързани с това явление, а именно в подкрепата за зависимите лица; |
| --- | --- |

—

явлението застаряване на населението, чиито последици са важни за сектора на пенсиите и здравните грижи. Солидарността между поколенията предполага необходимостта от осигуряване на достатъчен размер на пенсиите и от инвестиране в нуждите, свързани с това явление, а именно в подкрепата за зависимите лица;

| — | неприемливото нарастване на бедността и на неравенството. Целите на намаляването на бедността, определени в новата стратегия „Европа 2020“, са амбициозни. Те изискват координирани усилия от страна на държавите-членки в редица сфери на политическа дейност в сътрудничество със социалните партньори и гражданското общество; |
| --- | --- |

—

неприемливото нарастване на бедността и на неравенството. Целите на намаляването на бедността, определени в новата стратегия „Европа 2020“, са амбициозни. Те изискват координирани усилия от страна на държавите-членки в редица сфери на политическа дейност в сътрудничество със социалните партньори и гражданското общество;

| — | необходимото укрепване на благоденствието и на социалното сближаване на европейските граждани. През последните години европейските граждани показаха колко много очакват от новите социални политики – ефективни и постепенни в социален аспект и устойчиви в икономически аспект. |
| --- | --- |

—

необходимото укрепване на благоденствието и на социалното сближаване на европейските граждани. През последните години европейските граждани показаха колко много очакват от новите социални политики – ефективни и постепенни в социален аспект и устойчиви в икономически аспект.

3.   Подходящи помощи за заместване на доходите

3.1   Социалните помощи, предназначени да гарантират някакъв доход при безработица, пенсиониране, заболяване или увреждане, заемат първостепенно място в системите на социална защита. Независимо от начините им на финансиране, от принципите, които стоят в основата им (осигурителен или универсален), или от реда и условията им на отпускане, целта им е да гарантират стабилен и подходящ доход в случай на настъпване на социални рискове. В този смисъл те играят важна подсигурителна роля по отношение както на индивидите, така и на обществото въобще. Те трябва да се разглеждат не като бреме, а като продуктивна инвестиция, която е от полза за всички.

3.2   Значителните сътресения, сполетели европейските икономики и общества поради глобализацията, технологичните промени, появата на явлението „застаряване на населението“, а напоследък и икономическата криза, започнала през 2008 г., породиха дълбоки промени в системите на социална защита изобщо и на заместващите доходите помощи в частност. Целта на така наречените политики на модернизация, провеждани през последните двадесет години, е да оздравят публичните финанси на различните държави-членки и да осигурят икономически растеж, и по специално чрез висок процент на заетост. Това доведе до нарастване на ролята на социалните помощи като стимул за повишено участие в пазара на труда.

3.3   Комитетът съзнава, че равнището на защита, осигурено от тези помощи, зависи до голяма степен от публичното финансиране, което понастоящем е под голям натиск поради последиците от икономическата криза и проблемите от застаряването на населението. Той обаче държи да припомни, че се противопоставя „на всяка инициатива, която би компрометирала солидарността, на която почива социалната защита и която е толкова благотворна за Европа“ (18). Отпускането на помощи, които поддържат отчасти жизнения стандарт, е съществено, за да се гарантира по-добро разпределение на благата и доходите, както и по-добро социално сближаване. В същия дух Комитетът държи да подчертае значението на механизмите за адаптиране на помощите според еволюцията на жизнения стандарт. Пак поради тази причина Комитетът смята за необходимо в ОМК да се включи мониторинг за наблюдение на подходящия размер на отпусканите помощи.

3.4   ЕИСК настоява за разработване на Програма за социално действие, която би трябвало да се основава на положителното сътрудничество между държавите, „а не на конкурентна „надпревара до край“ по отношение на социалните права, социалната закрила и условията на труд“ (19).

3.5   Безработица: засилване на социалната защита като инвестиция в полза на икономическата конкурентоспособност и на социалната интеграция

3.5.1   Осигуряването срещу безработица е основно социално предимство, понеже целта му е всеки работещ да бъде застрахован срещу последиците от уволнение или от преструктуриране. Целта е да се гарантира подходящ и стабилен размер на доходите, който е първостепенно условие за подсигуряване на професионалната мобилност, а оттам и на връщането към трудова заетост (20).

3.5.2   Осигуряването срещу безработица не може да се ограничава само до отпускането на помощи, а трябва да бъде обвързано с подходящи, динамични мерки за подкрепа на една качествена заетост. Тези активни политики трябва да гарантират индивидуализирано съдействие и достъп до обучение за придобиване на квалификация (21). От друга страна, важна роля трябва да играят и други фактори като наличността, ефективността и качеството на детегледаческите услуги, на оборудванията за улеснение на хората с увреждания, на инфраструктурите за държавно образование и здравеопазване (22). Държавните власти би трябвало да осигурят прилагането на тези елементи, необходими за по-гъвкави професионални преходи.

3.5.3   От друга страна, ЕИСК смята, че е необходимо да се вземат мерки за структурно подобрение, за да се създаде един наистина приобщаващ пазар на труда (23). Във връзка с това трябва да се припомни, че на 9 декември 2009 г., в рамките на социалния диалог, беше подписано рамково споразумение за един приобщаващ пазар на труда. То свидетелства за волята на социалните партньори да насърчават приобщаващи пазари на труда, да използват максимално потенциала на работната сила в Европа, да се увеличава процентът на заетостта, да се подобрява качеството на заетостта, вкл. професионалното обучение и развиването на знанията и уменията.

3.5.4   Комитетът смята, че конвергенциите са необходими за рентабилизиране на труда, така че заетостта да бъде наистина по-привлекателен от финансова гледна точка избор. Нископлатените и нискоквалифицираните лица трябва да могат да получат достъп до доходна работа и да избегнат бедността и безработицата чрез прилагането на координирани политики в социално и фискално отношение и от гледна точка на заплатите (24).

3.5.5   Обезщетения за безработица, свързани с динамични политики на пазара на труда, позволяват да се стабилизира икономиката и да се насърчи активното приспособяване към промяната чрез подобряване на знанията и уменията и чрез ефективни инициативи в областта на търсенето на работа и преквалифицирането (25). Трябва обаче да се внимава дали в политиките за активизиране, провеждани понастоящем във всички държави-членки, съществува баланс между ценности като солидарността, отговорността и сближаването, и дали не крият опасност от допускане на неравенство, на различия между категориите работници и на затваряне в нетипични, нискоквалифицирани и/или нископлатени длъжности. Освен това следва да се проявява предпазливост по отношение на мерките, чрез които се цели критериите за допустимост да станат по-строги, предимно по време на икономическа криза, когато търсенето на работна ръка е намаляло. Опасността е животът на изключените хора да стане още по-несигурен, а това е голяма пречка за професионалната (ре)интеграция. Страничен ефект от тези политики на отстраняване може да бъде и причиняването на отлив към други сектори на социалната защита като социалната помощ или неработоспособност, а това не е желателно.

3.6   Пенсиите – адаптирани към проблема със застаряването

3.6.1   Тъй като броят на пенсионерите в Европа нараства, а относителният брой на лицата в работоспособна възраст намалява, Европейският съюз насърчи държавите-членки да започнат реформи на пенсионните си системи, за да съхранят адекватни и устойчиви пенсии. Тези реформи почиват върху следните основни точки: насърчаване на хората да работят по-дълго време, насърчаване на допълнителните пенсии, установяване на по-здрави връзки между социалните вноски и помощите, отчитане на нарастващото дълголетие при отпускането на помощите, подходящо финансиране на минималната пенсия, отпускане на кредити за периоди на лечение при изчисляването на пенсионните права и автоматизирани или полуавтоматизирани механизми за преразглеждане.

3.6.2   Процентът на риска от обедняване е особено висок сред хората на 65 и повече години (средно 20 % в 27-те държави-членки на ЕС, при 17 % за цялото население), най-вече сред жените (при които тези стойности достигат 22 %). Това поражда проблема за съобразяването на размера на пенсиите с доходите на останалата част от населението. Целта на пенсията е да гарантира на пенсионерите сигурен доход, който да замени доходите от времето на активния им живот, като се отчита предишният им жизнен стандарт. За бъдеще би трябвало да се вземат необходимите мерки за намаляване на разминаването в доходите, свързано с различните видове пенсии, между пенсионерите – мъже и жени – но и да се гарантира прилична защита от риска „старост“ за работещите с нетипични форми на заетост или с нестандартна кариера. Все още съществуващата на пазара на труда сегрегация между мъже и жени има важни последици за учредяване на придобитите права, а оттам и върху перспективите за пенсиониране при жените (26). Също така Комитетът държи да подчертае, че повсеместното разпространение на системите за минимални пенсии има важна роля за борбата с обедняването на най-възрастните. ЕИСК настоява Комитетът за социална закрила и ОМК да обърнат голямо внимание на този въпрос.

3.6.3   Публичните пенсионни системи са основният източник за пенсии за прослужено време и старост. При тези условия е необходимо да се направи всичко за осигуряване на финансовата им трайност и устойчивост. ЕИСК смята, че най-добрата гаранция за подходящо финансиране на тези публични системи е високото равнище на заетост и допълнителните мерки за финансиране, въведени от някои държави-членки. Тези системи почиват върху принципа на солидарността и изграждат връзки между представителите на едно и също и на различни поколения, а това е гарант за социално сближаване. Освен това те осигуряват права за пенсия в периоди на безработица и прекъсване на кариерата поради заболяване и по семейни причини. Финансовата им стабилност се прояви по време на финансовата криза от 2008 г.

3.6.4   Освен тези публични пенсионни схеми се развиха и допълнителни пенсионни схеми. Те могат да осигурят допълнителни ресурси за пенсионерите и в този смисъл трябва да обхванат и всички заети лица, но не биха могли да бъдат алтернативно решение на проблема за устойчивостта на публичните пенсионни системи, още по-малко да ги поставят под въпрос. В интерес на настоящите и бъдещите пенсионери развитието и въвеждането на тези допълнителни схеми би трябвало да отговарят на определени изисквания, а именно да се вписват в европейска регулативна рамка, разработена след съгласуване със социалните партньори. Те не би трябвало да бъдат само инвестиционни фондове, за да гарантират персонална пенсия, а да служат за покриване на пожизнения риск и за осигуряване на доходи за периодите на заболяване и дори на икономическа безработица или на отсъствие по семейни причини. Достъпът до тези допълнителни схеми би трябвало да бъде гарантиран за всички заети лица в отрасъла или в предприятието. Би трябвало да се прилага принципът за равно третиране на мъжете и жените. Социалните партньори трябва да бъдат обвързани с преговорите по тяхното въвеждане и с контрола върху управлението им. И накрая трябва да се насърчават инвестициите с положително въздействие върху заетостта и да се предотвратяват чисто спекулативните инвестиции.

3.7   Нетрудоспособността – важна спасителна мрежа за заетите лица, страдащи от заболяване или увреждане

3.7.1   Освен безработицата и пенсията, третата категория помощи за заместване на доходите са помощите при нетрудоспособност, увреждане, трудова злополука или професионално заболяване. Това поражда въпроса не само за подходящ заместващ доход, но и за завръщане към заетост или за достъп до нея. ЕИСК държи да припомни позицията си, изразена в предишното му становище относно социалната интеграция (27). Доходът е необходимо условие за водене на независим начин на живот, но той не е непременно достатъчно условие. В много случаи все още се отдава твърде малък приоритет на интегрирането на такива хора в трудовия живот въпреки наличието на правни разпоредби за тази цел. Често практическите механизми за професионална ориентация и подкрепа за намиране или подновяване на работа са тромави и неефективни.

3.7.2   На хората, които не са в състояние да работят, трябва да бъдат осигурени допълнителни доходи – достатъчни за гарантирането на достоен живот. В този смисъл отпуснатата помощ трябва да отчита не само поддържането на подходящ жизнен стандарт, но и конкретните разходи, на които лицето е изложено поради своето заболяване или увреждане. Тук важна роля могат да играят политиките, чиято цел е да гарантират достъпни и качествени здравни услуги, както и политиките за насърчаване на развитието на инфраструктури и социални услуги, провеждани в ситуации на зависимост, за да се гарантира достойно съществувание (срв. домашни здравни грижи и помощ, помощ за трето лице и др.).

4.   Минимални доходи и социално приобщаване

4.1   Още в становището си от 12 юли 1989 г. относно бедността (28) ЕИСК препоръчваше да се създаде „социален минимум, замислен едновременно като спасителна мрежа за бедните и като лост, необходим за социалната им реинтеграция“. Това становище е цитирано в Препоръката на Съвета от 24 юни 1992 г. относно общите критерии, свързани с достатъчни ресурси и плащания в системите за социална защита (29), в която се препоръчва постепенното въвеждане на гарантирани ресурси в рамките на системите на социална защита в отделните държави-членки за срок от 5 години. Почти двадесет години по-късно, когато ЕС е посветил 2010 г. на борбата с бедността, трябва да отбележим, че тези искания и препоръки са останали само на книга. В препоръката си от 3 октомври 2008 г. относно активното приобщаване (30) Комисията уточни, че препоръката от 1992 г. „продължава да е водещ акт в политиката на Общността във връзка с бедността и социалната изолация и не е загубила в ни най-малка степен значението си, макар да е необходимо да се направи повече с оглед на пълното ѝ прилагане“. Неотдавна, в рамките на Резолюцията от 6 май 2009 г. относно активното приобщаване на лицата, изключени от пазара на труда (31), Парламентът „приканва държавите-членки да създадат подходящи допълнителни ресурси, за да се борят с бедността и социалното изключване“ и „изтъква необходимостта от избиране на подходящо равнище на допълнителни ресурси въз основа на препоръки 92/441/ЕИО и 2008/867/ЕО, което да бъде адекватно, прозрачно, достъпно за всички и способно да просъществува в дългосрочен план“.

4.2   Съгласно Препоръката на Съвета от 24 юни 1992 г. ЕИСК смята, че тази гаранция за ресурсите трябва да бъде фиксирана, като се отчита жизненият стандарт във всяка държава-членка. Това предполага прибягването до подходящи показатели като например средния доход, съществуващ в държавата-членка, статистиката за потреблението на домакинствата, законната минимална работна заплата, ако има такава, или равнището на цените. Освен това този минимален доход може да бъде адаптиран или допълван, за да отговаря на конкретни нужди. Имат се предвид основно помощите за жилище, политиките за гарантиране на достъп до качествени здравни услуги или справянето със ситуации на голяма зависимост – нещо, което вече се прилага в различни държави-членки. Комитетът подкрепя инициативата на Парламента (32) за изменение на Препоръката на Съвета от 1992 г. и уточнява, че „социалното подпомагане следва да осигурява подобаващ минимален доход за достоен живот, най-малкото на равнище над равнището „застрашени от бедност“ “. Трябва обаче да се внимава да не се получат взаимодействия между този гарантиран доход, обвързан или не с други странични помощи като надбавката за наем, и други социалноосигурителни плащания. Не трябва да се допуска лицата, които получават социалноосигурителни обезщетения, да се озоват в по-неблагоприятни ситуации, защото това очевидно би довело до нежелани последствия.

4.3   ЕИСК припомня, че въвеждането на минимален доход трябва да бъде предвидено в рамките на политиките за активно социално приобщаване и достъп до качествени социални услуги. От тази гледна точка той подкрепя позицията на Европейския парламент (33), който „предлага държавите-членки да подходят активно към разработването на политика за минимално заплащане в отговор на нарастващия брой на „работещи бедни лица“ и да превърнат работата в реална перспектива за лицата, отдалечени от пазара на труда“; Освен това Комитетът държи да подчертае, че не трябва да се пренебрегва положението на хората, чиято възраст, здравословно състояние или увреждане не им позволява да участват в пазара на труда. Той споделя виждането на Европейския парламент (34), че „активното приобщаване не трябва да замести социалното приобщаване“ и че „трябва да се осигурят минимален доход и достъпни и достижими висококачествени социални услуги, независимо от способността на лицето за вземане на участие на пазара на труда“.

4.3.1   ЕИСК е на мнение, че постепенното въвеждане на гарантирани ресурси е необходимо за постигането на целта – намаляване на бедността – залегнала в рамките на стратегията „Европа 2020“, и че то трябва да се обмисли посредством един нов инструмент, за да се подкрепят по-ефективно политиките на борба с бедността, провеждани в различните държави-членки.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Становище на ЕИСК, ОВ C 27 от 3.2.2009 г.

1

(2)  Становище на ЕИСК, ОВ C 309 от 16.12.2006 г.

2

(3)  Европейска комисия, Комитет за социална закрила, „Съвместен доклад за социалната закрила и социалното приобщаване през 2010 г.“, ръкопис, февруари 2010 г.

3

(4)  Съобщение на Комисията COM(2010) 2020.

4

(5)  Становище на ЕИСК, ОВ C 128/3 от 18.5.2010 г., параграф 4.4.

5

(6)  Европейски съвет, 17.6.2010 г., Заключения, EUCO 13/10.

6

(7)  Вж. бележка под линия 5.

7

(8)  Европейски парламент, Резолюция от 6.5.2009 г., 2008/2335(INI).

8

(9)  Становище на ЕИСК, ОВ C 221 от 28.8.1989 г. и ОВ C 128/15 от 18.5.2010 г.

9

(10)  Препоръка на Съвета от 24.6.1992, 92/441/CEE, ОВ L 245 от 26.8.1992 г.

10

(11)  Становище на ЕИСК, ОВ C 302/86 от 7.12.2004 г.

11

(12)  Становище на ЕИСК, ОВ C 128/10 от 18.5.2010 г. и ОВ C 302/86 от 7.12.2004 г.

12

(13)  Член 9 от ДФЕС, ОВ C 115 от 9.5.2008 г.

13

(14)  Харта на основните права, ОВ C 364 от 18.12.2000 г.

14

(15)  Европейска комисия, Комитет за социална закрила, „Растеж, заетост и социален напредък в ЕС – основни послания“, ръкопис, септември 2009 г.

15

(16)  Klaus Busch, „World Economic Crisis and the Welfare State – Possible solutions to reduce the economic and social imbalances in the world economy, Europe and Germany“ („Световната икономическа криза и социалната държава – възможни решения за намаляване на икономическия и социалния дисбаланс в световната икономика, в Европа и Германия“), International Policy analysis, фондация „Фридрих Еберт“, февруари 2010 г.

16

(17)  Вж. бележка под линия 15.

17

(18)  Вж. бележка под линия 5.

18

(19)  Вж. бележка под линия 1.

19

(20)  Florence Lefresne, „Regard comparatif sur l’indemnisation du chômage: la difficile sécurisation des parcours professionnelles“ („Сравнителен поглед към обезщетенията за безработица: нелекото подсигуряване на професионалните кариери“), Chronique internationale de l’IRES – no115, novembre 2008, p. 23.

20

o

(21)  Вж. бележка под линия 18.

21

(22)  Вж. бележка под линия 11.

22

(23)  Вж. бележка под линия 5.

23

(24)  Вж. бележка под линия 11.

24

(25)  Вж. бележка под линия 2.

25

(26)  Вж. бележка под линия 11.

26

(27)  Вж. бележка под линия 5.

27

(28)  Становище на ЕИСК, ОВ C 221 от 28.8.1989 г. и ОВ C 128/10 от 18.5.2010 г.

28

(29)  Вж. бележка под линия 10.

29

(30)  Препоръка на Комисията от 3 октомври 2008 г., 2008/867/ЕО, ОВ L 307 от 18.11.2008 г.

30

(31)  Вж. бележка под линия 8.

31

(32)  Вж. бележка под линия 8.

32

(33)  Вж. бележка под линия 8.

33

(34)  Вж. бележка под линия 8.

34

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/34

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Бедността сред децата и благосъстоянието на децата“ (проучвателно становище)

2011/C 44/06

Главен докладчик: г-жа KING

В писмо от 28 април 2010 г. и в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, белгийският вицепремиер и министър на социалната политика и общественото здраве г-жа Laurette Onkelinx поиска от името на бъдещото белгийско председателство Европейският икономически и социален комитет да изготви проучвателно становище относно

„Бедността сред децата и благосъстоянието на децата“.

На 25 май 2010 г. Бюрото на Комитета възложи на специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, на 464-ата си пленарна сесия на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли 2010 г.) Европейският икономически и социален комитет реши да определи г-жа Brenda King за главен докладчик и прие настоящото становище с 113 гласа „за“, 6 гласа „против“ и 14 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Понастоящем 20 милиона деца в ЕС са изложени на риск от бедност. Делът на децата, живеещи в бедност, е дори по-голям от дела на пълнолетните лица, живеещи в бедност (20 % спрямо 16 %), като се очаква да нарасне поради икономическата криза. Самото наличие на бедност сред децата, живеещи в ЕС, е доказателство за това, че не се зачитат най-важните им основни права.

1.2   Последствията от липсата на мерки срещу бедността сред децата ще имат пагубно въздействие върху бъдещото благосъстояние на хората в Европейския съюз. Постигането на целите от стратегията „ЕС 2020“ зависи от наличието на едно образовано, здраво и обещаващо младо поколение. Фактът, че има толкова много изложени на риск от бедност деца, и степента, в която бедността се предава от едно поколение на следващото, представляват изобличение на провала на съществуващите политики на ЕС за защита на най-уязвимите членове на обществото.

1.3   Бедността сред децата и тяхното благосъстояние е многоизмерен проблем – резултатите от множество доклади сочат, че редица фактори, сред които материалните лишения и липсата на достъп до основни здравни услуги, до приемливи жилищни условия и до образование, утежняват проблема. По принцип се приема, че тези фактори са свързани помежду си и взаимозависими, като решенията на проблема следва да са съобразени с този факт.

1.4   Бедността сред децата и лишенията отнемат възможността на милиони деца да получат най-добрия старт в живота и възпрепятстват личностното им развитие. В много случаи, ако се вземат мерки още на ранен етап от детството, това може да окаже положително въздействие през целия живот. От решаващо значение е да бъдат разработени подходящи политики, за да се гарантира, че всички деца, особено тези от най-маргинализираните обществени групи, имат възможност да развият целия си потенциал и следователно да дадат положителен принос за бъдещето.

1.5   В рамките на настоящата Европейска година на борбата с бедността и социалното изключване ЕИСК приветства политическия ангажимент, поет от Съвета с неговото решение намаляването на бедността да стане една от петте основни цели на ЕС, които следва да бъдат постигнати до 2020 г. Целта е „намаляване на броя на европейските граждани, които живеят под националните прагове на бедността с 25 %, с което над 20 млн. души ще бъдат извадени от ситуацията на бедност“ (1).

1.6   Въпреки това Комитетът изразява разочарование от факта, че не е определена конкретна цел за намаляване на бедността сред децата и насърчаване на благосъстоянието на децата, предвид политическото внимание и широкия спектър от инициативи по този въпрос, поети както на равнище ЕС, така и на национално равнище от 2000 г. насам.

1.7   Комитетът приветства това, че една от седемте водещи инициативи ще бъде създаването на Европейска платформа срещу бедността, която „има за цел да гарантира социално и териториално сближаване, така че ползите от растежа и работните места да са споделени в голяма степен и хората, живеещи в условията на бедност и социално изключване, да имат възможност да живеят достоен живот и да представляват активна част от обществото“.

1.8   ЕИСК настоятелно препоръчва тази платформа да стане рамката за изкореняване на бедността сред децата и насърчаване на благосъстоянието на децата чрез разработване на многоизмерни подходи, насочени специално към децата, основани на зачитането на правата на детето и подкрепени с конкретни цели по отношение на децата и семействата с деца.

1.9   Мрежата на ЕС от независими експерти в областта на социалното приобщаване насочи вниманието към специфични групи деца, които са изложени на голям риск от крайна бедност, включително:

| i. | деца, които живеят в или излизат от специализирани институции, безпризорни деца, деца жертви на тормоз, малтретиране или небрежно отношение, деца, чиито родители страдат от психически проблеми, деца в домове за настаняване, бездомни деца и деца жертви на домашно насилие или трафик; |
| --- | --- |

i.

деца, които живеят в или излизат от специализирани институции, безпризорни деца, деца жертви на тормоз, малтретиране или небрежно отношение, деца, чиито родители страдат от психически проблеми, деца в домове за настаняване, бездомни деца и деца жертви на домашно насилие или трафик;

| ii. | деца с увреждания, деца от етнически малцинства, ромски деца, млади хора, които са кандидати за убежище, и имигранти; |
| --- | --- |

ii.

деца с увреждания, деца от етнически малцинства, ромски деца, млади хора, които са кандидати за убежище, и имигранти;

| iii. | деца, живеещи в много бедни и изолирани селски райони, в които липсват основни услуги, и деца, живеещи в големи квартали в периферията на основните градски райони. |
| --- | --- |

iii.

деца, живеещи в много бедни и изолирани селски райони, в които липсват основни услуги, и деца, живеещи в големи квартали в периферията на основните градски райони.

1.10   В Хартата на основните права на Европейския съюз са включени разпоредби относно правата на децата, което предоставя на ЕС солиден мандат за гарантиране на оцеляването, защитата и развитието на децата. За тези уязвими групи деца следва да се прилагат отделни показатели и цели в рамките на Европейската платформа срещу бедността.

1.11   ЕИСК подкрепя призива за цялостна препоръка на Комисията относно бедността сред децата и благосъстоянието на децата, чрез която да се поставят основните цели и да се създаде рамка за постоянно провеждане на мониторинг, обмен, научни изследвания и партньорски проверки, което ще допринесе за постигането на тази свързана с бедността цел от стратегията „ЕС 2020“.

2.   Контекст

2.1   От 2000 г. насам въпросът за бедността сред децата и социалното изключване е все по-важна част от отворения метод на координация в социалната сфера. Той се изтъква като основен въпрос във всеки от съвместните доклади относно социалната закрила и социалното приобщаване (2002-2004 г.). Държавните глави на страните от ЕС заявиха необходимостта „да предприемат необходимите стъпки за бързо и значително намаляване на детската бедност, давайки на всички деца равни възможности, независимо от техния социален произход“ (2).

2.2   В инициативата на люксембургското председателство на ЕС от 2005 г. относно „Придвижване напред на процеса на социално приобщаване в ЕС“ изрично се призоваваше за интегриране на правата на децата в политиките на ЕС (children mainstreaming) и за приемане на поне един показател за благосъстояние на децата на равнище ЕС. През 2006 г. в съобщението на Европейската комисия относно правата на детето беше обърнато особено внимание на социалното приобщаване на децата и на ролята на процеса на социално приобщаване в ЕС. Аналитичният доклад и препоръките на работната група на ЕС във връзка с бедността сред децата и благосъстоянието бяха официално приети през януари 2008 г. В края на 2009 г. в работния документ на Комисията относно стратегията „Европа 2020“ беше признато, че бедността и социалното изключване сред децата е едно от дългосрочните социални предизвикателства пред ЕС, които бяха допълнително утежнени от финансовата и икономическата криза. През март 2010 г. консорциум начело с Института за социални изследвания TARKI изготви по поръчка на Европейската комисия подробен доклад относно „Бедността сред децата и благосъстоянието на децата в Европейския съюз“.

2.3   Договорът от Лисабон, влязъл в сила през 2009 г., включва утвърждаването на правата на децата като изрична цел на ЕС. На конференцията по откриването на Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване – 2010 г., председателят на Комисията Barroso заяви: „Нека до 2020 г. да намалим дела на изложеното на риск от бедност население, по-специално сред децата и възрастните хора, защото данни като тези, които се представят понастоящем, са недопустими.“ Белгия, която председателства ЕС през второто полугодие на 2010 г., определи борбата срещу бедността сред децата и насърчаването на благосъстоянието на децата като основни приоритети.

3.   Бедност сред децата и благосъстояние на децата в ЕС

3.1   Бедност сред децата

3.1.1   Бедността сред децата и благосъстоянието на децата са основни предизвикателства из целия Европейски съюз. Въпреки това техният обхват и тежестта им варират в широки граници между отделните страни, а в много страни и между отделните региони. В този смисъл статистическите данни на Общността за доходите и условията на живот (EU-SILC) от 2007 г. показват следното (3):

| — | 20 % от децата в ЕС са изложени на риск от бедност (4), докато за цялото население този дял е 16 %. Рискът е по-голям сред децата във всички страни с изключение на Кипър, Дания, Естония, Финландия, Германия и Словения (в Латвия рискът е един и същ). Рискът от бедност сред децата достига 30-33 % в две страни (България и Румъния), 23-25 % в пет страни (Гърция, Италия, Полша, Испания и Обединеното кралство) и 10-12 % в други пет страни (Кипър, Дания, Финландия, Словения и Швеция). |
| --- | --- |

—

20 % от децата в ЕС са изложени на риск от бедност (4), докато за цялото население този дял е 16 %. Рискът е по-голям сред децата във всички страни с изключение на Кипър, Дания, Естония, Финландия, Германия и Словения (в Латвия рискът е един и същ). Рискът от бедност сред децата достига 30-33 % в две страни (България и Румъния), 23-25 % в пет страни (Гърция, Италия, Полша, Испания и Обединеното кралство) и 10-12 % в други пет страни (Кипър, Дания, Финландия, Словения и Швеция).

| — | От основно значение е тази информация да бъде допълнена от разликата в риска от бедност (5), която показва „колко бедни са бедните деца“, т.е. дълбочината на риска от бедност сред децата. Разликата в риска от бедност сред децата варира от 13 % във Финландия и 15 % във Франция до 40 % в Румъния и 44 % в България. В повечето страни тенденцията е рискът от бедност да се повишава с възрастта на децата. |
| --- | --- |

—

От основно значение е тази информация да бъде допълнена от разликата в риска от бедност (5), която показва „колко бедни са бедните деца“, т.е. дълбочината на риска от бедност сред децата. Разликата в риска от бедност сред децата варира от 13 % във Финландия и 15 % във Франция до 40 % в Румъния и 44 % в България. В повечето страни тенденцията е рискът от бедност да се повишава с възрастта на децата.

| — | Друг основен фактор, на който следва да се обърне внимание при разглеждането на въпроса за бедността поради липса на доходи, е нейната продължителност, т.е. колко време децата живеят под прага на риска от бедност. Както беше подчертано в горепосочения доклад на TARKI, „въпреки че рискът от бедност сред децата през дадена година дава някаква представа за заплахата от лишения и социално изключване, пред която са изправени, тази заплаха е много по-сериозна, ако доходът им е под това равнище в течение на няколко години“. За 20-те страни от ЕС, за които са налични необходимите данни EU-SILC, докладът на TARKI показва, че делът на децата, живеещи в домакинства, които са били изложени на риск от бедност през целия период 2005-2007 г., варира от 4-6 % (в Австрия, Кипър, Финландия, Словения и Швеция) до 13-16 % (в Италия, Литва, Люксембург, Полша и Португалия). |
| --- | --- |

—

Друг основен фактор, на който следва да се обърне внимание при разглеждането на въпроса за бедността поради липса на доходи, е нейната продължителност, т.е. колко време децата живеят под прага на риска от бедност. Както беше подчертано в горепосочения доклад на TARKI, „въпреки че рискът от бедност сред децата през дадена година дава някаква представа за заплахата от лишения и социално изключване, пред която са изправени, тази заплаха е много по-сериозна, ако доходът им е под това равнище в течение на няколко години“. За 20-те страни от ЕС, за които са налични необходимите данни EU-SILC, докладът на TARKI показва, че делът на децата, живеещи в домакинства, които са били изложени на риск от бедност през целия период 2005-2007 г., варира от 4-6 % (в Австрия, Кипър, Финландия, Словения и Швеция) до 13-16 % (в Италия, Литва, Люксембург, Полша и Португалия).

3.2   Материални лишения

3.2.1   Определението на ЕС за деца, изложени на риск от бедност, се основава на броя на децата, живеещи в семейства с ниски доходи. Въпреки че е важна, тази мярка е недостатъчна, тъй като не включва всичко, което е необходимо, за да може едно дете да получи добър старт в живота. Децата могат да живеят в жилища под средния стандарт или дори да са бездомни, да живеят в запуснати квартали, да бъдат изложени на висока престъпност, по-лошо здравеопазване, лош хранителен режим, висок риск от инциденти и наранявания, повече физическо насилие, повече тормоз, по-ограничен достъп до детски заведения, ограничен достъп до социални и семейни услуги, недостатъци в образователната система и нискокачествени възможности за образование, могат да не разполагат с никакъв или почти никакъв достъп до детски площадки, спортни и възстановителни съоръжения или културни дейности. Някои деца са изправени пред повече лишения, които се натрупват и подсилват взаимно въздействието си, задълбочавайки бедността и социалното изключване на детето и увеличавайки възможността бедността и изключването да се предадат и на следващите поколения.

3.2.2   Делът на всички деца в ЕС, засегнати от материални лишения, е равен на дела на тези, изложени на риск от бедност (20 %). Въпреки това материалните лишения варират в значително по-големи граници между отделните държави-членки: от 4-10 % (в Люксембург, трите скандинавски държави, Нидерландия и Испания) до 39-43 % (в Унгария, Латвия и Полша), 57 % (в Румъния) и 72 % (в България). За сравнение делът на изложените на риск от бедност варира между 10 % и 33 %. Тези големи разлики по отношение на материалните лишения отразяват разликите в средния стандарт на живот между държавите-членки, както и разпределението вътре в тях.

3.2.3   Делът на децата, засегнати от материални лишения, , е 46 %. Той варира в значителна степен – от 18-28 % (в Дания, Люксембург, Нидерландия, Испания, Швеция) до 72-96 % (в България, Унгария, Латвия, Румъния). Сред децата, които са над прага на риска от бедност, средният дял на децата, засегнати от материални лишения в ЕС, е 13 %. Тук отново стойностите варират в много широк диапазон: 1-6 % (в Дания, Люксембург, Нидерландия, Испания, Швеция) и 35-62 % (в България, Унгария, Латвия, Румъния).

3.2.4   ЕИСК препоръчва да бъдат включени като показатели националните равнища на риска от бедност, праговете на риска от бедност и националните равнища на материални лишения.

3.3   Най-силно изложени на риск деца

3.3.1   Самотни родители и големи семейства

3.3.1.1   Децата, живеещи със самотни родители, и тези, живеещи в големи семейства, са изложени на най-висок риск на практика във всички страни. Статистическите данни на Общността за доходите и условията на живот (EU-SILC) от 2007 г. показват, че на равнище ЕС 34 % от децата, живеещи в семейства с един родител, са изложени на риск от бедност, като този дял варира от 17-24 % (в Дания, Финландия, Швеция) до 40-45 % (в Естония, Ирландия, Литва, Люксембург, Румъния, Обединеното кралство) и 54 % (в Малта). Що се отнася до децата, живеещи в големи семейства (т.е. домакинства, състоящи се от 2 възрастни и 3 или повече деца), рискът от бедност при тях е 25 % за ЕС. Делът варира от 12-15 % (в Германия, Финландия, Швеция, Дания, Словения) до 41-55 % (в Италия, Латвия, Португалия, Румъния) и 71 % (в България).

3.3.2   Домакинства на безработни

3.3.2.1   Проучването на работната сила в ЕС от 2007 г. показва, че 9,4 % от децата живеят в домакинства на безработни, като делът им варира от 2,2-3,9 % (в Кипър, Гърция, Люксембург и Словения) до 12 % в Белгия, 12,8 % в България, 13,9 % в Унгария и 16,7 % в Обединеното кралство (6). Средно тези деца са изложени на много висок риск от бедност – 70 %, като този риск е най-малък в Дания и Финландия (47-49 %) и най-голям в България, Чешката република, Естония, Литва, Португалия, Румъния и Словакия (81-90 %).

3.3.2.2   Що се отнася до материалните лишения, животът в домакинство, в което никой не заема платено работно място, може да има значително отражение както върху настоящите, така и върху бъдещите условия на живот на децата. Потенциалните финансови проблеми не са единственият въпрос, свързан с безработицата – липсата на пълнолетно работещо лице в домакинството на детето може да ограничи и настоящите или бъдещите възможности за пълноценно участие в обществото.

3.3.3   Деца, изложени на риск от „крайна“ бедност

3.3.3.1   Мрежата на ЕС от независими експерти в областта на социалното приобщаване насочи вниманието към специфични групи деца, които са изложени на голям риск от по-тежка или крайна бедност. Това се вижда особено ясно от различните национални планове за действие на държавите-членки в областта на интеграцията, както и от няколко проекта за транснационален обмен. Тези групи включват: деца с увреждания, деца от етнически малцинства (особено роми), млади хора, които са кандидати за убежище, и имигранти, деца жертви на тормоз, малтретиране или небрежно отношение, деца, чиито родители страдат от психически проблеми, деца в домове за настаняване, бездомни деца и деца жертви на домашно насилие или трафик, деца, живеещи в много бедни и изолирани селски райони, в които липсват много основни съоръжения, и деца, живеещи в големи квартали в периферията на основните градски райони (7). Анализът на ЕС от 2007 г. сочи, че положението на децата в мигрантски семейства и в някои етнически малцинства става все по-тревожен въпрос в старите държави-членки.

3.4   Дългосрочен ефект и междупоколенческа бедност

3.4.1   Дългосрочен ефект

3.4.1.1   Важна тема от съвместните доклади относно социалната закрила и социалното приобщаване е, че израстването в бедност ограничава личностното развитие и има дългосрочни последици за развитието и благосъстоянието на децата, както и за тяхното бъдещо здраве и благосъстояние като възрастни хора. То увеличава риска те да бъдат бедни и засегнати от безработица и социално изключване като възрастни. Този дългосрочен ефект беше подчертан в доклада от 2007 г., в който се заключава, че „При децата, които израстват в бедност, е по-малко вероятно в сравнение с техните по-заможни съученици да се справят добре в училище, да имат добро здраве, да не се замесват в дейности, преследвани от системата на наказателното правораздаване, а като млади пълнолетни граждани да намерят опора в пазара на труда и в обществото като цяло“.

3.4.2   Междупоколенческа бедност

3.4.2.1   Степента, в която бедността се предава от едно поколение на следващото, е също значим и често повдиган въпрос. В редица страни предаването ѝ от поколение на поколение е особено ясно изразено в сферата на образованието – изглежда това се случва както в страни с високи, така и в страни с ниски равнища на бедност и социално изключване при децата. Модулът EU-SILC от 2005 г. относно предаването на неравностойното положение от поколение на поколение разкрива, че възможностите за образование през детството влияят върху риска от бедност след навършване на пълнолетие. По този начин при лице, чиито родители имат начално образование, рискът да не получи официална квалификация е 23 пъти по-голям отколкото при някой, чиито родители са висшисти.

4.   Бенчмаркинг, мониторинг и оценка

4.1   Основно предизвикателство, на което следва да се обърне особено внимание, е строгият процес на бенчмаркинг, мониторинг и оценка да стане централен и забележим фактор както на национално равнище, така и на равнище ЕС.

4.2   В тази насока бихме препоръчали:

| — | създаване на процес, при който Комисията и държавите-членки биха могли да потърсят начини социалните цели на ЕС да станат по-популярни, измерими и осезаеми на равнище ЕС; |
| --- | --- |

—

създаване на процес, при който Комисията и държавите-членки биха могли да потърсят начини социалните цели на ЕС да станат по-популярни, измерими и осезаеми на равнище ЕС;

| — | осигуряване на строг и редовен мониторинг и отчетност за напредъка към постигане на националните цели и целите на ЕС и към по-добро представяне по съгласувания набор от показатели; |
| --- | --- |

—

осигуряване на строг и редовен мониторинг и отчетност за напредъка към постигане на националните цели и целите на ЕС и към по-добро представяне по съгласувания набор от показатели;

| — | осигуряване на партньорски проверки, организирани за обсъждане на резултатите от мониторинга с оглед укрепване на процеса на усъвършенстване на политиките на държавите-членки и на Комисията; |
| --- | --- |

—

осигуряване на партньорски проверки, организирани за обсъждане на резултатите от мониторинга с оглед укрепване на процеса на усъвършенстване на политиките на държавите-членки и на Комисията;

| — | въвеждане на много по-строг подход за мониторинг и оценка, насочен в по-голяма степен към резултатите, и осигуряване на редовен и независим критичен анализ на напредъка към постигането на целите. Наред с останалото биха могли да бъдат полезни следните основни елементи:






  — | по-систематично включване на общите показатели в националните рамки на държавите-членки за мониторинг и анализ с цел подобряване на процеса на взаимно учене; |
| --- | --- | --- |

—

въвеждане на много по-строг подход за мониторинг и оценка, насочен в по-голяма степен към резултатите, и осигуряване на редовен и независим критичен анализ на напредъка към постигането на целите. Наред с останалото биха могли да бъдат полезни следните основни елементи:

—

по-систематично включване на общите показатели в националните рамки на държавите-членки за мониторинг и анализ с цел подобряване на процеса на взаимно учене;

| — | повишаване на капацитета за изготвяне на статистики на европейско, национално и поднационално равнище и по-специално осигуряване на по-навременни статистики за социалната сфера (включително данни за бедността сред децата и благосъстоянието на децата, които позволяват по-добър мониторинг на отражението на финансовата и икономическата криза в целия ЕС); |
| --- | --- |

—

повишаване на капацитета за изготвяне на статистики на европейско, национално и поднационално равнище и по-специално осигуряване на по-навременни статистики за социалната сфера (включително данни за бедността сред децата и благосъстоянието на децата, които позволяват по-добър мониторинг на отражението на финансовата и икономическата криза в целия ЕС);

| — | изискване всички държави-членки да създадат официални канали за непрекъснато участие на организациите на гражданското общество и на независими експерти в процеса на мониторинг и оценка на политиките за социално приобщаване. |
| --- | --- |

—

изискване всички държави-членки да създадат официални канали за непрекъснато участие на организациите на гражданското общество и на независими експерти в процеса на мониторинг и оценка на политиките за социално приобщаване.

5.   Създаване на Европейска платформа срещу бедността

5.1   Укрепването на социалното измерение на ЕС и по-специално постигането на целите на стратегията „ЕС 2020“ ще зависят в значителна степен от предложената в стратегията водеща инициатива, а именно Европейската платформа срещу бедността (ЕПСБ).

5.2   ЕПСБ трябва да стане видимият символ на обновената социална Европа. Тя трябва да играе основна роля, като гарантира, че всички политики на ЕС (напр. икономика, конкуренция, образование, миграция, здравеопазване, иновации и околна среда) допринасят за постигане на социалните цели на ЕС, включително целта на ЕС, свързана с намаляването на бедността.

5.3   Основен приоритет ще бъде интегрирането на въпросите, свързани с необходимото равнище на социална защита, включително борбата с бедността сред децата, насърчаването на благосъстоянието на децата и зачитането на техните права, във всички значими области на политиката и програми на ЕС, включително в структурните фондове. ЕПСБ следва да играе основна роля за мониторинг и отчитане при прилагането на процеса на оценка на социалното въздействие, а също така и при определянето на степента, в която другите насоки на стратегията „Европа 2020“ допринасят за целта, свързана с намаляването на бедността.

5.4   Подобряване на връзките между целите на ЕС, свързани със социалното приобщаване, и целите на структурните фондове на ЕС.

5.4.1   Следва да се постигне много по-голямо съответствие между целите на ЕС и държавите-членки, свързани със социалното приобщаване, и използването на структурните фондове на ЕС. В този контекст използването на структурните фондове следва да стане основна част от националните планове за действие в областта на интеграцията. Пример в това отношение беше предложението на Комисията от 2009 г., насочено към разрешаване на използването на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) в подкрепа на мерки за жилищно настаняване на маргинализирани общности, които живеят в новите държави-членки. Това може да изиграе важна роля за увеличаване на ресурсите за инициативи в тази област.

6.   Препоръки на ЕИСК

6.1   Ангажиментът на ЕС, свързан с бедността сред децата и благосъстоянието на децата

6.1.1   Предвид общите цели на стратегията „Европа 2020“ следва да бъде разработена последователна рамка за справяне с бедността сред децата и насърчаване на тяхното благосъстояние, като се приеме подход, основан на зачитането на правата им. Следва да се въведе конкретна цел на равнище ЕС, свързана с изкореняване на бедността сред децата и насърчаване на благосъстоянието сред децата.

6.2   Адекватни ресурси

6.2.1   За семейства с деца следва да се определи минимален семеен доход чрез използването на парични преводи, които да зависят от положението на родителите на пазара на труда. Парична подкрепа би могла да се осигури също и за всички деца посредством данъчно кредитиране и/или всеобщи парични премии.

6.2.2   Въпросът за всеобщите детски премии следва да се разгледа допълнително като основно средство за борба с бедността сред децата, предвид това, че според анализа на Комитета за социална закрила (2008 г.) като цяло тяхното управление е ефективно, те не са социално стигматизирани и се възприемат широко.

6.2.3   Тъй като децата, които живеят в домакинства на безработни, са изложени на много висок риск от бедност, съществува необходимост от цел, свързана с намаляването на разликата в бедността между домакинствата на безработни и тези на бедните работници, с оглед намаляването на бедността сред децата. Заетостта на родителите трябва да се подкрепя от активни политики на пазара на труда, като следва да бъде осигурено предоставянето на качествени местни, достъпни и евтини услуги, например по отношение на детските заведения.

6.2.4   Приобщаващите пазари на труда трябва да осигуряват качествени работни места за родителите. За да се гарантира, че родителите имат възможност да прекарват определено време с децата си, са необходими политики, които насърчават съчетаването на работата и семейството.

6.2.5   За децата в положение на крайна бедност е необходимо е да се гарантират равни възможности за всички и да се положат повече усилия за успешно завършване на образованието за всяко дете, с цел да се прекъсне предаването на бедността и социалното изключване на следващото поколение. Трябва да се укрепват политиките за приобщаване и борба с дискриминацията, особено по отношение на имигрантите и техните потомци и на етническите малцинства.

6.3   Ранното детство

6.3.1   ЕИСК подкрепя препоръката на мрежата Eurochild за това, че услугите, свързани с детските заведения, следва да бъдат разширени така, че да се избере приобщаващ подход към услугите от пренаталния до предучилищния период, който да бъде отворен за всички деца и семейства. Eurochild счита, че целите от Барселона пренебрегват множество добри практики на политиката по отношение на ранното детство. ЕИСК препоръчва във връзка с целите от Барселона да се разработят общи за ЕС „стандарти за качество“ по отношение на услугите през ранното детство, включително в детските и образователните заведения съгласно определението на мрежата „Childcare Network“ на ЕК, които да окажат влияние върху развитието на националните политики и практики, включително използването на структурните фондове.

6.4   Здравеопазване

6.4.1   ЕИСК препоръчва работната група на ЕС относно здравните показатели да разработи показатели по отношение на децата с цел мониторинг и оценка на политиките в областта на общественото здраве и тяхното въздействие.

6.4.2   Би трябвало да бъдат разработени също така показатели за позитивното психическо здраве и психическите проблеми при децата.

6.4.3   Съобщението на Комисията за неравенството в здравеопазването, предвидено за 2012 г., следва да разглежда въпроса за здравето на децата.

6.5   Жилищно настаняване

6.5.1   Държавите-членки на ЕС следва да прилагат ангажиментите и действията, приети на Петата министерска конференция по околна среда и здраве, проведена през март 2010 г., по отношение на Плана за действие за околна среда и здраве за децата в Европа.

6.5.2   Европейската комисия следва да постигне споразумение с държавите-членки относно обща рамка и общи насоки за измерване, мониторинг и отчитане на бездомността и социалното изключване, свързано с липсата на жилище, като се обръща особено внимание на положението на децата.

6.5.3   Европейската комисия следва да продължи да подкрепя и финансира инициативи за подпомагане на държавите-членки и на страните кандидатки в процеса на затваряне на нискокачествените домове за настаняване на деца и разработване на алтернативни решения.

6.6   Защита от насилие, тормоз и експлоатиране

6.6.1   Европейската комисия заедно с всички заинтересовани страни следва да разгледа възможността за създаване на набор от показатели по отношение на насилието и тормоза над децата и тяхното експлоатиране, като бъдат разгледани въпросите, свързани с разпознаването, защитата, преследването и превенцията в съответствие с препоръките на проучването относно индикаторите, изготвено през 2009 г. по поръчка на Агенцията за основните права.

6.6.2   Държавите-членки следва да разработят национални стратегии за предпазване и защита на децата от всички форми на насилие, които да включват ясно определени цели и бюджетни кредити, както и механизми на местно равнище, чрез които децата или други лица могат да сигнализират за случаи на насилие.

6.7   Мерки, насочени към децата

6.7.1   Комисията следва да укрепи връзките си с програмата на Съвета на Европа „Building a Europe for and with Children“ („Изграждане на Европа за децата с тяхно участие“), в която се поставя акцент върху участието на децата.

6.7.2   Необходимо е съществуващите общоприети показатели по отношение на доходите и материалните лишения да бъдат разширени така, че да включват повече показатели, насочени към децата. Важно е показателите да отразяват различните етапи от развитието на детето, като покриват най-важните измерения във всяка възраст. В проучването на Tarki/Applica се препоръчват възрастовите граници от 0 до 5 години, от 6 до 11 години и от 12 до 17 години и се включват измерения като доходите, материалните лишения, образованието, жилищното настаняване, здравеопазването, излагането на риск, социалното участие.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Според определението на ЕС лицата „изложени на риск от бедност“ са тези, които живеят в домакинство, чийто общ еквивалентен доход е под 60% от медианния национален еквивалентен доход на домакинствата (използваната скала за еквивалентност е модифицираната скала на ОИСР).

1

(2)  Европейски съвет в Брюксел, 23 и 24 март 2006 г., Заключения на председателството, 7775/1/06 rev 1, параграф 72.

2

(3)  Вж. уебсайта на Евростат, статистическата служба на Европейските общности: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/themes.

3

(4)  „Изложено на риск от бедност“ дете е дете, което живее в „изложено на риск от бедност“ домакинство, т.е. домакинство, чийто общ еквивалентен доход е под 60% от медианния национален еквивалентен доход на домакинствата.

4

(5)  Чрез „относителната медианна разлика в риска от бедност“ (в настоящия документ „разлика в риска от бедност“) се измерва разликата между медианния еквивалентен доход на лицата, живеещи под прага на риска от бедност, и стойността на този праг. Тя се изразява в проценти от стойността на прага.

5

(6)  Вж. уебсайта на Евростат: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/themes.

6

(7)  Този модел се подчертава в доклада от 2007 г. на Мрежата на ЕС от независими експерти в областта на социалното приобщаване, в който беше направено заключението, че „В значителен брой страни две групи деца се открояват като изложени на много висок риск и засегнати от тежка бедност и социално изключване: деца, които живеят в или излизат от специализирани институции, и ромски деца. Има обаче и редица други ситуации, които излизат на преден план доста често: деца, принудени да полагат труд, деца жертви на насилие, сексуален тормоз, трафик и пристрастяване, деца, въвлечени в престъпния свят, деца с увреждания, непридружени непълнолетни, деца в бездомни семейства и безпризорни деца“ (Frazer и Marlier, 2007 г.).

7

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/40

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Въздействието на индустриалните промени, свързани с екологични, енергийни и климатични предизвикателства, върху заетостта“ (проучвателно становище)

2011/C 44/07

Докладчик: Valerio SALVATORE

Съдокладчик: г-н Enrique CALVET CHAMBÓN

С писмо от 9 февруари 2010 г. г-н Paul MAGNETTE, министър на климата и енергетиката, се обърна към Европейския икономически и социален комитет от името на белгийското председателство и в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз с искане за изготвяне на проучвателно становище относно:

„Въздействието на индустриалните промени, свързани с екологични, енергийни и климатични предизвикателства, върху заетостта“.

Консултативната комисия по индустриални промени, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 1 юли 2010 г.

На 464-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 15 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 89 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Искането на белгийското председателство за разглеждане на индустриалните промени в областта на заетостта, предизвикани от борбата с изменението на климата, се вписва в глобален контекст на троен провал или – казано с не толкова силни думи – на три отрицателни сценария в условията на колосална икономическа криза.






  А. | В рамките на Европейския съюз добрите цели на Лисабонската стратегия съвсем не бяха постигнати. |
| --- | --- | --- |

1.1

Искането на белгийското председателство за разглеждане на индустриалните промени в областта на заетостта, предизвикани от борбата с изменението на климата, се вписва в глобален контекст на троен провал или – казано с не толкова силни думи – на три отрицателни сценария в условията на колосална икономическа криза.

А.

В рамките на Европейския съюз добрите цели на Лисабонската стратегия съвсем не бяха постигнати.

| Б. | Много сериозна криза засегна финансовия сектор, причинена от недобра регулация и недостатъчен надзор. |
| --- | --- |

Б.

Много сериозна криза засегна финансовия сектор, причинена от недобра регулация и недостатъчен надзор.

| В. | Срещата на върха на ООН в Копенхаген, която трябваше да подготви международно споразумение за климата, което да замени протокола от Киото, постигна твърде незадоволителни резултати. |
| --- | --- |

В.

Срещата на върха на ООН в Копенхаген, която трябваше да подготви международно споразумение за климата, което да замени протокола от Киото, постигна твърде незадоволителни резултати.

| 1.2 | ЕС трябва да допринася ефективно за намаляване на емисиите на парникови газове в световен мащаб и успоредно с това да развива икономиката и трудовия си пазар, за да постигне целите от Лисабонската стратегия за новото десетилетие, по-конкретно конкурентоспособност на световно равнище и ликвидиране на масовата безработица в Европа. |
| --- | --- |

1.2

ЕС трябва да допринася ефективно за намаляване на емисиите на парникови газове в световен мащаб и успоредно с това да развива икономиката и трудовия си пазар, за да постигне целите от Лисабонската стратегия за новото десетилетие, по-конкретно конкурентоспособност на световно равнище и ликвидиране на масовата безработица в Европа.

| 1.3 | Комитетът, и в частност CCMI, изразиха мнения относно предизвикателствата в областта на енергетиката и климата, устойчивостта, индустриалните промени и заетостта. Например могат да се посочат следните становища: CCMI/002, 024, 027, 029, 045, 052 и 053; ECO/267; NAT/392, 440 и 453, TEN/401. Настоящото становище подхожда хоризонтално към проблема, но е очевидно, че са необходими регионални и отраслови проучвания, за да се конкретизират изложените идеи, особено в областта на заетостта. |
| --- | --- |

1.3

Комитетът, и в частност CCMI, изразиха мнения относно предизвикателствата в областта на енергетиката и климата, устойчивостта, индустриалните промени и заетостта. Например могат да се посочат следните становища: CCMI/002, 024, 027, 029, 045, 052 и 053; ECO/267; NAT/392, 440 и 453, TEN/401. Настоящото становище подхожда хоризонтално към проблема, но е очевидно, че са необходими регионални и отраслови проучвания, за да се конкретизират изложените идеи, особено в областта на заетостта.

| 1.4 | Стратегията „Европа 2020“ на Европейския съюз ще трябва да даде отговор на неуспеха на Лисабонската стратегия. Следователно тя дава нов шанс, стига да укрепи решаващата роля на МСП. ЕИСК предлага да се засили икономическото сътрудничество на европейско равнище и да се насърчи ново общо виждане за понятието конкурентоспособност. |
| --- | --- |

1.4

Стратегията „Европа 2020“ на Европейския съюз ще трябва да даде отговор на неуспеха на Лисабонската стратегия. Следователно тя дава нов шанс, стига да укрепи решаващата роля на МСП. ЕИСК предлага да се засили икономическото сътрудничество на европейско равнище и да се насърчи ново общо виждане за понятието конкурентоспособност.

| 1.5 | ЕС се нуждае от засилено икономическо управление в рамките на своите институции (т.е. обсъждане на прехвърляне на компетенции на съществуващите европейски институции в някои области от икономическата политика) с цел да се подпомогнат индустриалните промени за по-зелена европейска икономика и устойчиви работни места. |
| --- | --- |

1.5

ЕС се нуждае от засилено икономическо управление в рамките на своите институции (т.е. обсъждане на прехвърляне на компетенции на съществуващите европейски институции в някои области от икономическата политика) с цел да се подпомогнат индустриалните промени за по-зелена европейска икономика и устойчиви работни места.

| 1.6 | Демографското развитие, екологичните проблеми в Африка, Азия и Латинска Америка, недостигът на питейна вода в много страни и борбата с изменението на климата са условия, които стимулират търсенето в световен мащаб на зелени продукти и технологии и оттам създаването на „устойчиви работни места“. Не бива да се забравя също, че известните запаси от суровини за производство на енергия не са неограничени. |
| --- | --- |

1.6

Демографското развитие, екологичните проблеми в Африка, Азия и Латинска Америка, недостигът на питейна вода в много страни и борбата с изменението на климата са условия, които стимулират търсенето в световен мащаб на зелени продукти и технологии и оттам създаването на „устойчиви работни места“. Не бива да се забравя също, че известните запаси от суровини за производство на енергия не са неограничени.

| 1.7 | Една стратегия за заетост, насочена към устойчива икономика, може да се опре на познанията и опита, с които държавите-членки вече разполагат. Тези предимства трябва да бъдат насърчени от ЕС, който има нужда от квалифицирани работни места. И така държавите-членки трябва да инвестират повече в своите образователни системи и в ученето през целия живот и наред с това да насърчават науката, технологиите и инженерството. ЕИСК преценява като съвсем недостатъчен настоящия дял на публичните инвестиции в образованието, което трябва да се впише в последователна стратегия за учене през целия живот. |
| --- | --- |

1.7

Една стратегия за заетост, насочена към устойчива икономика, може да се опре на познанията и опита, с които държавите-членки вече разполагат. Тези предимства трябва да бъдат насърчени от ЕС, който има нужда от квалифицирани работни места. И така държавите-членки трябва да инвестират повече в своите образователни системи и в ученето през целия живот и наред с това да насърчават науката, технологиите и инженерството. ЕИСК преценява като съвсем недостатъчен настоящия дял на публичните инвестиции в образованието, което трябва да се впише в последователна стратегия за учене през целия живот.

| 1.8 | ЕС и неговите държави-членки трябва да предприемат необходимите мерки за осигуряване на индустриалните промени, които не противоречат на техните цели за запазване и създаване на работни места. |
| --- | --- |

1.8

ЕС и неговите държави-членки трябва да предприемат необходимите мерки за осигуряване на индустриалните промени, които не противоречат на техните цели за запазване и създаване на работни места.

| 1.9 | Зелената икономика с високо равнище на изследователска дейност и прилагане на нови познания, която се стреми към повече конкурентоспособност, би трябвало да се отрази върху пазара на труда, като създава качествени и устойчиви работни места и намалява риска от несигурност. Ето защо държавите-членки следва да инвестират повече в системите си за образование и продължаващо професионално обучение. |
| --- | --- |

1.9

Зелената икономика с високо равнище на изследователска дейност и прилагане на нови познания, която се стреми към повече конкурентоспособност, би трябвало да се отрази върху пазара на труда, като създава качествени и устойчиви работни места и намалява риска от несигурност. Ето защо държавите-членки следва да инвестират повече в системите си за образование и продължаващо професионално обучение.

| 1.10 | Публичният сектор играе важна роля за подкрепа на научноизследователската дейност и по отношение на ефективното използване на новите зелени технологии и подобряването на съществуващите ефикасни зелени технологии, най-вече благодарение на данъчните си инструменти. По тази причина, за да има прогрес в икономическата, социалната и екологичната област, е необходим здрав публичен сектор с подходяща квалификация. Приватизацията на всички икономически дейности може да го отслаби и не е винаги в общ интерес. ЕИСК счита, че ще трябва да се преразгледа регулаторната рамка на либерализираните енергийни пазари, за да се гарантира опазването на общия интерес. |
| --- | --- |

1.10

Публичният сектор играе важна роля за подкрепа на научноизследователската дейност и по отношение на ефективното използване на новите зелени технологии и подобряването на съществуващите ефикасни зелени технологии, най-вече благодарение на данъчните си инструменти. По тази причина, за да има прогрес в икономическата, социалната и екологичната област, е необходим здрав публичен сектор с подходяща квалификация. Приватизацията на всички икономически дейности може да го отслаби и не е винаги в общ интерес. ЕИСК счита, че ще трябва да се преразгледа регулаторната рамка на либерализираните енергийни пазари, за да се гарантира опазването на общия интерес.

| 1.11 | Новите работни места ще бъдат създадени от частния сектор и най-вече от МСП. Ролята на публичния сектор е да създава стабилна и конструктивна рамка на европейско равнище, която да дава възможност на предприятията да оптимизират прехода към по-зелена икономика, с добри показатели и с многобройни устойчиви работни места. |
| --- | --- |

1.11

Новите работни места ще бъдат създадени от частния сектор и най-вече от МСП. Ролята на публичния сектор е да създава стабилна и конструктивна рамка на европейско равнище, която да дава възможност на предприятията да оптимизират прехода към по-зелена икономика, с добри показатели и с многобройни устойчиви работни места.

| 1.12 | ЕИСК предлага да се създаде специален европейски фонд за подкрепа на индустриалните промени и по-конкретно изследователската дейност, развитието и прилагането на зелени технологии, било то технологии за производство на енергия от възобновяеми източници или нови технологии за намаляване на емисиите в енергоемките производства. |
| --- | --- |

1.12

ЕИСК предлага да се създаде специален европейски фонд за подкрепа на индустриалните промени и по-конкретно изследователската дейност, развитието и прилагането на зелени технологии, било то технологии за производство на енергия от възобновяеми източници или нови технологии за намаляване на емисиите в енергоемките производства.

| 1.13 | Комитетът припомня, че ЕС ще има нужда от здрава промишлена база, защото без нея няма да може да постигне целите за устойчива заетост. Много работни места, дори в сектора на услугите, зависят от успеха на европейската промишленост. Затова индустриалните промени варират според отраслите и според регионите и трябва да се осъществяват постепенно, като се избягват отрицателните последици върху трудовите пазари и без да се застрашава съществуването на най-необходимата индустриална структура. Не става въпрос да се блокират политиките за опазване на околната среда, а да се управляват устойчиво и социално. |
| --- | --- |

1.13

Комитетът припомня, че ЕС ще има нужда от здрава промишлена база, защото без нея няма да може да постигне целите за устойчива заетост. Много работни места, дори в сектора на услугите, зависят от успеха на европейската промишленост. Затова индустриалните промени варират според отраслите и според регионите и трябва да се осъществяват постепенно, като се избягват отрицателните последици върху трудовите пазари и без да се застрашава съществуването на най-необходимата индустриална структура. Не става въпрос да се блокират политиките за опазване на околната среда, а да се управляват устойчиво и социално.

| 1.14 | ЕИСК препоръчва реформата на общата селскостопанска политика след 2013 г. да отчете значението на селското стопанство и да спомогне за развитието на необходимите взаимодействия с другите общностни политики в областта на изследователската дейност, новите технологии и модернизацията на промишлеността. |
| --- | --- |

1.14

ЕИСК препоръчва реформата на общата селскостопанска политика след 2013 г. да отчете значението на селското стопанство и да спомогне за развитието на необходимите взаимодействия с другите общностни политики в областта на изследователската дейност, новите технологии и модернизацията на промишлеността.

| 1.15 | Държавите-членки трябва да постигнат съгласие за въвеждането на данък върху финансовите транзакции. Приходите от този данък може да се използват за намаляване на дефицитите в публичните бюджети на държавите-членки и така да им позволят да си поемат въздух, например за по-добро финансиране на образователните системи. |
| --- | --- |

1.15

Държавите-членки трябва да постигнат съгласие за въвеждането на данък върху финансовите транзакции. Приходите от този данък може да се използват за намаляване на дефицитите в публичните бюджети на държавите-членки и така да им позволят да си поемат въздух, например за по-добро финансиране на образователните системи.

| 1.16 | Индустриалните промени към по-зелена икономика се нуждаят от съвсем ново разбиране за растежа и конкурентоспособността. ЕИСК вече се обяви за нов подход към измерването на икономическия и социалния напредък. Той потвърждава убеждението си, че индустриалните промени и заетостта няма да бъдат съвместими с целите за устойчивост, ако ЕС и светът не успеят да се споразумеят за ново разбиране за растежа. Предложението на Комисията относно стратегията „Европа 2020“ е незадоволително. |
| --- | --- |

1.16

Индустриалните промени към по-зелена икономика се нуждаят от съвсем ново разбиране за растежа и конкурентоспособността. ЕИСК вече се обяви за нов подход към измерването на икономическия и социалния напредък. Той потвърждава убеждението си, че индустриалните промени и заетостта няма да бъдат съвместими с целите за устойчивост, ако ЕС и светът не успеят да се споразумеят за ново разбиране за растежа. Предложението на Комисията относно стратегията „Европа 2020“ е незадоволително.

| 1.17 | ЕИСК смята, че европейските институции трябва да работят за еднакви условия за всички (level playing field) на световно равнище, което да предотврати делокализирането - и дори разбиването на цели отрасли - във вреда на заетостта и на околната среда. |
| --- | --- |

1.17

ЕИСК смята, че европейските институции трябва да работят за еднакви условия за всички (level playing field) на световно равнище, което да предотврати делокализирането - и дори разбиването на цели отрасли - във вреда на заетостта и на околната среда.

| 1.18 | В качеството си на институционален говорител на европейското гражданско общество и важен форум на структурирания диалог, ЕИСК допринася за демократичното участие на европейските граждани в големия дебат за индустриалните промени, тяхното въздействие върху трудовите пазари, тяхната скорост и глобалните социални последици. |
| --- | --- |

1.18

В качеството си на институционален говорител на европейското гражданско общество и важен форум на структурирания диалог, ЕИСК допринася за демократичното участие на европейските граждани в големия дебат за индустриалните промени, тяхното въздействие върху трудовите пазари, тяхната скорост и глобалните социални последици.

2.   Определяне на обхвата на становището

| 2.1 | Белгийското председателство поиска този документ да има политически характер и да очертае нови насоки за размисъл. Според представители на председателството, подходът в този документ не трябва да бъде отраслов, а хоризонтален и общ. Не става въпрос за проучване, а за политическа стратегия. Белгийското председателство предвижда това становище да бъде разгледано на неформален съвет на министрите на енергетиката. |
| --- | --- |

2.1

Белгийското председателство поиска този документ да има политически характер и да очертае нови насоки за размисъл. Според представители на председателството, подходът в този документ не трябва да бъде отраслов, а хоризонтален и общ. Не става въпрос за проучване, а за политическа стратегия. Белгийското председателство предвижда това становище да бъде разгледано на неформален съвет на министрите на енергетиката.

| 2.2 | Предизвикателствата, свързани с екологията и климата, са в основата на декларациите на Европейския съвет за срещата на върха в Копенхаген. Енергийното предизвикателство има няколко измерения. Достъпът на европейците до енергийните ресурси трябва да бъде осигурен в рамките на международната политика на ЕС и на неговите държави-членки. Това измерение не се обсъжда в настоящото становище, то разглежда енергийните предизвикателства в рамките на индустриалните промени, причинени от борбата с изменението на климата и най-вече по отношение на въздействието върху заетостта в Европа. |
| --- | --- |

2.2

Предизвикателствата, свързани с екологията и климата, са в основата на декларациите на Европейския съвет за срещата на върха в Копенхаген. Енергийното предизвикателство има няколко измерения. Достъпът на европейците до енергийните ресурси трябва да бъде осигурен в рамките на международната политика на ЕС и на неговите държави-членки. Това измерение не се обсъжда в настоящото становище, то разглежда енергийните предизвикателства в рамките на индустриалните промени, причинени от борбата с изменението на климата и най-вече по отношение на въздействието върху заетостта в Европа.

| 2.3 | В настоящото становище терминът „зелен“ се използва за стоки или методи на производство, които се вписват в логиката на устойчивостта и спомагат за постигане на целите на ЕС в борбата с глобалното затопляне. ЕИСК призовава за по-зелена европейската икономика, а по отношение на трудовите пазари, да се създадат максимален брой зелени работни места (включително професионални обучения/квалификации), необходими за постигане на този резултат, т.е. едновременно качествени що се отнася до степента на квалификация, но също и до способността им да осигуряват социално приобщаване (вж становище TEN/401 „Насърчаване на устойчиви зелени работни места с оглед на пакета от мерки на ЕС в областта на енергетиката и изменението на климата“, в което се цитира определението за „зелени работни места“, предложено от директора на департамент „Анализ на икономиката и пазара на труда“ на МОТ в отговор на неотдавнашна инициатива на Европейската комисия.) В този контекст ЕИСК припомня своето становище от октомври 2009 г. относно „съчетаването на гъвкавост и сигурност“ (1). |
| --- | --- |

2.3

В настоящото становище терминът „зелен“ се използва за стоки или методи на производство, които се вписват в логиката на устойчивостта и спомагат за постигане на целите на ЕС в борбата с глобалното затопляне. ЕИСК призовава за по-зелена европейската икономика, а по отношение на трудовите пазари, да се създадат максимален брой зелени работни места (включително професионални обучения/квалификации), необходими за постигане на този резултат, т.е. едновременно качествени що се отнася до степента на квалификация, но също и до способността им да осигуряват социално приобщаване (вж становище TEN/401 „Насърчаване на устойчиви зелени работни места с оглед на пакета от мерки на ЕС в областта на енергетиката и изменението на климата“, в което се цитира определението за „зелени работни места“, предложено от директора на департамент „Анализ на икономиката и пазара на труда“ на МОТ в отговор на неотдавнашна инициатива на Европейската комисия.) В този контекст ЕИСК припомня своето становище от октомври 2009 г. относно „съчетаването на гъвкавост и сигурност“ (1).

3.   Предизвикателства, постижения и нов шанс

| 3.1 | Целесъобразно е да припомним накратко общия контекст, в който се вписва искането на белгийското председателство. В този контекст предизвикателствата се свеждат до три тясно свързани неуспеха. |
| --- | --- |

3.1

Целесъобразно е да припомним накратко общия контекст, в който се вписва искането на белгийското председателство. В този контекст предизвикателствата се свеждат до три тясно свързани неуспеха.

Предизвикателства – неуспехът на Лисабонската стратегия

| 3.2 | Лисабонската стратегия, както официално е посочено в заключенията на Европейския съвет в Лисабон на 23 и 24 март 2000 г., имаше за цел до 2010 г. да се изгради „най-конкурентоспособната и динамична икономика в света, основана на знанието, която е способна на устойчив икономически растеж с повече и по-добри работни места и по-голяма степен на социално единство“. |
| --- | --- |

3.2

Лисабонската стратегия, както официално е посочено в заключенията на Европейския съвет в Лисабон на 23 и 24 март 2000 г., имаше за цел до 2010 г. да се изгради „най-конкурентоспособната и динамична икономика в света, основана на знанието, която е способна на устойчив икономически растеж с повече и по-добри работни места и по-голяма степен на социално единство“.

| 3.3 | В началото на 2010 г. Комитетът трябва, за съжаление, да отбележи, че тези добре подбрани и необходими цели съвсем не бяха постигнати. В областта на заетостта равносметката е особено отрицателна. Между другото Лисабонската стратегия предвиждаше какви положителни резултати за заетостта би имала една по-конкурентоспособна икономика. |
| --- | --- |

3.3

В началото на 2010 г. Комитетът трябва, за съжаление, да отбележи, че тези добре подбрани и необходими цели съвсем не бяха постигнати. В областта на заетостта равносметката е особено отрицателна. Между другото Лисабонската стратегия предвиждаше какви положителни резултати за заетостта би имала една по-конкурентоспособна икономика.

Предизвикателства – неуспехът на регулирането на финансовия пазар

| 3.4 | Икономическият възход, периодът на растеж от 2005 до 2008 г. се обяснява с различни фактори: европейските страни изнасяха промишлени стоки и се възползваха от силното търсене на азиатските страни, най-вече Китай. Някои европейски страни отбелязаха ръст, за който днес вече се знае, че е бил нездрав, от спекулации във финансовия сектор и недвижимата собственост. Постигнатият напредък обаче се основаваше на външно търсене, от една страна, и на значителна спекулация в сектора на недвижимата собственост, от друга страна. Следователно това беше неустойчив растеж в рамките на ЕС. Устойчивият растеж и трудовите пазари с добри показатели се нуждаят от износ и от вътрешно търсене. |
| --- | --- |

3.4

Икономическият възход, периодът на растеж от 2005 до 2008 г. се обяснява с различни фактори: европейските страни изнасяха промишлени стоки и се възползваха от силното търсене на азиатските страни, най-вече Китай. Някои европейски страни отбелязаха ръст, за който днес вече се знае, че е бил нездрав, от спекулации във финансовия сектор и недвижимата собственост. Постигнатият напредък обаче се основаваше на външно търсене, от една страна, и на значителна спекулация в сектора на недвижимата собственост, от друга страна. Следователно това беше неустойчив растеж в рамките на ЕС. Устойчивият растеж и трудовите пазари с добри показатели се нуждаят от износ и от вътрешно търсене.

| 3.5 | Световната финансова криза сложи край на всяка надежда, свързана с Лисабонската стратегия. Тя претърпя пълен неуспех. Безработицата в Европа расте и краят на кризата не се вижда. Обществото на знанията още не е постигнато, като се имат предвид трудностите на много държави-членки да финансират образователните си системи и частта от БВП, отделяна за изследователска дейност в ЕС, която е далеч от целите на Лисабонската стратегия. Публичните дългове, а в някои случаи и личното задлъжняване, достигат такива размери в ЕС, че има опасност някои държави-членки да фалират. Решаването на тези проблеми, откъм приходите и откъм разходите, не трябва да възпрепятства важните инвестиции. |
| --- | --- |

3.5

Световната финансова криза сложи край на всяка надежда, свързана с Лисабонската стратегия. Тя претърпя пълен неуспех. Безработицата в Европа расте и краят на кризата не се вижда. Обществото на знанията още не е постигнато, като се имат предвид трудностите на много държави-членки да финансират образователните си системи и частта от БВП, отделяна за изследователска дейност в ЕС, която е далеч от целите на Лисабонската стратегия. Публичните дългове, а в някои случаи и личното задлъжняване, достигат такива размери в ЕС, че има опасност някои държави-членки да фалират. Решаването на тези проблеми, откъм приходите и откъм разходите, не трябва да възпрепятства важните инвестиции.

Предизвикателства – неуспехът на срещата в Копенхаген

| 3.6 | На 15 и 16 юни 2001 г. Европейският съвет в Гьотеборг добави ново измерение към Лисабонската стратегия. Добавена беше стратегията за устойчиво развитие. Заедно те препоръчваха да се разгледат икономическите, социалните и екологичните последици от европейските политики, най-вече изменението на климата в глобален мащаб. |
| --- | --- |

3.6

На 15 и 16 юни 2001 г. Европейският съвет в Гьотеборг добави ново измерение към Лисабонската стратегия. Добавена беше стратегията за устойчиво развитие. Заедно те препоръчваха да се разгледат икономическите, социалните и екологичните последици от европейските политики, най-вече изменението на климата в глобален мащаб.

| 3.7 | ООН се опита да постигне споразумение в световен мащаб в Копенхаген от 7 до 18 декември 2009 г., за да се засили борбата срещу глобалното затопляне, причинено – според анализите на повечето учени – от емисиите на парникови газове. 192 страни, ратифицирали Рамковата конвенция на Обединените нации по изменението на климата (CCUNCC) от 1997 г., се опитаха напразно да предоговорят международно споразумение за климата, което да замени протокола от Киото, в сила от 2005 г. |
| --- | --- |

3.7

ООН се опита да постигне споразумение в световен мащаб в Копенхаген от 7 до 18 декември 2009 г., за да се засили борбата срещу глобалното затопляне, причинено – според анализите на повечето учени – от емисиите на парникови газове. 192 страни, ратифицирали Рамковата конвенция на Обединените нации по изменението на климата (CCUNCC) от 1997 г., се опитаха напразно да предоговорят международно споразумение за климата, което да замени протокола от Киото, в сила от 2005 г.

| 3.8 | Очевидно е, че изменението на климата и замърсяването на околната среда, особено в големите градове, са сериозен проблем. Освен това демографското развитие в световен мащаб изисква спешни решения. Девет милиарда души могат да оцелеят само ако ресурсите се използват устойчиво и справедливо. Въпросът с недостига на енергия и достъпа до нея ще се поставя все по-често, ако нашите общества не намерят интелигентен отговор, преди да е станало твърде късно. При това положение е необходимо да се използват съществуващите технологии и решения, като например тези за подобряване на енергийната ефективност на наличните сгради. Освен това новите технологии са жизнено необходими, особено за енергоемките производства, но също така е нужно ново съзнание за обществените блага като водата – тя трябва да се управлява по-добре и най-вече да се съхранява по-добре, а достъпът до нея трябва да се определи като право на човека. |
| --- | --- |

3.8

Очевидно е, че изменението на климата и замърсяването на околната среда, особено в големите градове, са сериозен проблем. Освен това демографското развитие в световен мащаб изисква спешни решения. Девет милиарда души могат да оцелеят само ако ресурсите се използват устойчиво и справедливо. Въпросът с недостига на енергия и достъпа до нея ще се поставя все по-често, ако нашите общества не намерят интелигентен отговор, преди да е станало твърде късно. При това положение е необходимо да се използват съществуващите технологии и решения, като например тези за подобряване на енергийната ефективност на наличните сгради. Освен това новите технологии са жизнено необходими, особено за енергоемките производства, но също така е нужно ново съзнание за обществените блага като водата – тя трябва да се управлява по-добре и най-вече да се съхранява по-добре, а достъпът до нея трябва да се определи като право на човека.

| 3.9 | Това световно измерение е значително, защото дава шансове на една новаторска индустрия в Европа, която още от сега се характеризира с висока степен на конкурентност на пазара на зелени стоки и услуги. Ако защитава без наивност тази благоприятна позиция в преговорите в световен мащаб, ЕС може едновременно да спомогне ефективно за намаляване на световните емисии на парникови газове и да развие своята икономика и своя пазар на труда, така че да постигне целите от Лисабон. |
| --- | --- |

3.9

Това световно измерение е значително, защото дава шансове на една новаторска индустрия в Европа, която още от сега се характеризира с висока степен на конкурентност на пазара на зелени стоки и услуги. Ако защитава без наивност тази благоприятна позиция в преговорите в световен мащаб, ЕС може едновременно да спомогне ефективно за намаляване на световните емисии на парникови газове и да развие своята икономика и своя пазар на труда, така че да постигне целите от Лисабон.

Достиженията: отправните точки на Комитета

| 3.10 | През последните години Комитетът, и в частност CCMI, изразиха мнения относно предизвикателствата в областта на енергетиката и климата, устойчивостта, индустриалните промени и заетостта. Настоящото становище взема под внимание тези важни документи. Новите елементи са включени в резултат на осъзнаването на тройния неуспех (на Лисабонската стратегия, на регулацията на финансовия пазар и на конференцията в Копенхаген), посочен по-горе. |
| --- | --- |

3.10

През последните години Комитетът, и в частност CCMI, изразиха мнения относно предизвикателствата в областта на енергетиката и климата, устойчивостта, индустриалните промени и заетостта. Настоящото становище взема под внимание тези важни документи. Новите елементи са включени в резултат на осъзнаването на тройния неуспех (на Лисабонската стратегия, на регулацията на финансовия пазар и на конференцията в Копенхаген), посочен по-горе.

| 3.11 | ЕИСК вече подчерта необходимостта „конкурентоспособността да се комбинира с устойчиво развитие и социално сближаване“ (2). |
| --- | --- |

3.11

ЕИСК вече подчерта необходимостта „конкурентоспособността да се комбинира с устойчиво развитие и социално сближаване“ (2).

| 3.12 | ЕИСК посочи, че „при изготвянето на стратегията за заетостта трябва да се отчете макроикономическият контекст“ (3). |
| --- | --- |

3.12

ЕИСК посочи, че „при изготвянето на стратегията за заетостта трябва да се отчете макроикономическият контекст“ (3).

| 3.13 | ЕИСК припомни, че „хипотезата, че изменението на климата в световен мащаб е причинено от човешката дейност и от нарастващото количество на парникови газове в атмосферата, беше потвърдена от политическите решения на засегнатите държави и на ЕС“ (4). |
| --- | --- |

3.13

ЕИСК припомни, че „хипотезата, че изменението на климата в световен мащаб е причинено от човешката дейност и от нарастващото количество на парникови газове в атмосферата, беше потвърдена от политическите решения на засегнатите държави и на ЕС“ (4).

| 3.14 | CCMI е повдигнала също въпроса за устойчивото развитие и индустриалните промени, за да „проучи по какъв начин устойчивото развитие, така както е определено от Brundtland, може да действа като катализатор на индустриалните промени“ (5). Определението за устойчиво развитие, предложено през 1987 г. от Световната комисия за околната среда и развитието в доклада Brundtland, е в основата и на настоящото становище. |
| --- | --- |

3.14

CCMI е повдигнала също въпроса за устойчивото развитие и индустриалните промени, за да „проучи по какъв начин устойчивото развитие, така както е определено от Brundtland, може да действа като катализатор на индустриалните промени“ (5). Определението за устойчиво развитие, предложено през 1987 г. от Световната комисия за околната среда и развитието в доклада Brundtland, е в основата и на настоящото становище.

| 3.15 | Комитетът прие становище, в което отбелязва „новата индустриална революция, която поставя качеството на живота и на околната среда в центъра на развитието“ (6). |
| --- | --- |

3.15

Комитетът прие становище, в което отбелязва „новата индустриална революция, която поставя качеството на живота и на околната среда в центъра на развитието“ (6).

| 3.16 | ЕИСК подчерта, че стабилната промишлена основа е от ключово значение за европейския социален модел. Той подчерта опасността от „хипотетично делокализиране извън ЕС на производствата с високо потребление на енергия, което ще намали чувствително притегателната сила на европейските индустриални центрове и ще стане причина за загуба на растеж и на работни места“ (7). В този контекст ЕИСК ще следи с интерес конкретните предложения на водещите инициативи „Европа за ефективно използване на ресурсите“ и „Индустриална политика за ерата на глобализацията“, включени в стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

3.16

ЕИСК подчерта, че стабилната промишлена основа е от ключово значение за европейския социален модел. Той подчерта опасността от „хипотетично делокализиране извън ЕС на производствата с високо потребление на енергия, което ще намали чувствително притегателната сила на европейските индустриални центрове и ще стане причина за загуба на растеж и на работни места“ (7). В този контекст ЕИСК ще следи с интерес конкретните предложения на водещите инициативи „Европа за ефективно използване на ресурсите“ и „Индустриална политика за ерата на глобализацията“, включени в стратегията „Европа 2020“.

| 3.17 | ЕИСК приема хипотезата, че брутният вътрешен продукт (БВП) е недостатъчен като показател за „определяне на политическата линия, която трябва да се следва за посрещане на предизвикателствата на ХХI век“ (8). Комитетът прие становище, в което препоръчва на Комисията да включи новите мерки в стратегията „Европа 2020“, с цел „през 2011 г. да се разполага с рамка, която би позволила изготвянето на ясни предложения за сравними действия в световен мащаб предвид Световната среща на върха за устойчиво развитие, свикана от ООН през 2012 г.“ (9). |
| --- | --- |

3.17

ЕИСК приема хипотезата, че брутният вътрешен продукт (БВП) е недостатъчен като показател за „определяне на политическата линия, която трябва да се следва за посрещане на предизвикателствата на ХХI век“ (8). Комитетът прие становище, в което препоръчва на Комисията да включи новите мерки в стратегията „Европа 2020“, с цел „през 2011 г. да се разполага с рамка, която би позволила изготвянето на ясни предложения за сравними действия в световен мащаб предвид Световната среща на върха за устойчиво развитие, свикана от ООН през 2012 г.“ (9).

| 3.18 | Що се отнася до стратегията „Европа 2020“ (10), Комитетът призова да се даде приоритет на създаването на нови работни места. |
| --- | --- |

3.18

Що се отнася до стратегията „Европа 2020“ (10), Комитетът призова да се даде приоритет на създаването на нови работни места.

| 3.19 | ЕИСК отправи критики към Комисията, че не е задълбочила повече своя анализ на големите въпроси на бъдещето, по-конкретно „преминаване към икономика с ниски въглеродни емисии, защита на биоразнообразието, водите и останалите природни ресурси и насърчаване на социалното приобщаване и укрепването на международното измерение на устойчивото развитие“ (11). За постигането на тези цели стратегията на ЕС за устойчиво развитие ще се нуждае от „изцяло нова структура на управление“ (12). ЕИСК е на мнение, че е целесъобразно напредъкът на човешкото благосъстояние да се измерва по начин, различен от досегашните. |
| --- | --- |

3.19

ЕИСК отправи критики към Комисията, че не е задълбочила повече своя анализ на големите въпроси на бъдещето, по-конкретно „преминаване към икономика с ниски въглеродни емисии, защита на биоразнообразието, водите и останалите природни ресурси и насърчаване на социалното приобщаване и укрепването на международното измерение на устойчивото развитие“ (11). За постигането на тези цели стратегията на ЕС за устойчиво развитие ще се нуждае от „изцяло нова структура на управление“ (12). ЕИСК е на мнение, че е целесъобразно напредъкът на човешкото благосъстояние да се измерва по начин, различен от досегашните.

| 3.20 | Накрая ЕИСК припомни, че най-развитите индустриални страни в света би трябвало да намалят емисиите си на парникови газове най-малко с 80 % до 2050 г. |
| --- | --- |

3.20

Накрая ЕИСК припомни, че най-развитите индустриални страни в света би трябвало да намалят емисиите си на парникови газове най-малко с 80 % до 2050 г.

Нова възможност: стратегията „Европа 2020“:

| 3.21 | Стратегията „Европа 2020“ ще трябва да даде отговор на неуспеха на Лисабонската стратегия. На 3 март 2010 г. Европейската комисия публикува съобщение, в което беше набелязана тази нова философия, определяща насоките за социално-икономическото развитие на ЕС (COM(2010) 2020). Комисията заявява желанието си да изготви стратегия за превръщането на ЕС в „интелигентна, устойчива и приобщаваща икономика с високи нива на заетост, производителност и социално сближаване“. ЕИСК отбелязва, че липсват суперлативите, изказани през 2000 г. за предходната стратегия. Според Комисията ЕС трябва да насърчава по-зелена икономика, като между другото се стреми към инвестиции в изследователската и развойната дейност в размер на 3 % от БВП, равнище на заетост до 75 % от населението на възраст от 20 до 64 години и, от значение в контекста на становището, намаляване на емисиите на парникови газове най-малко с 20 % спрямо отправната 1990 г. Комисията би желала да се увеличи качеството на образованието, за да се постигне интелигентен растеж въз основа на по-добра конкурентоспособност, „увеличавайки производителността по отношение на нашите търговски партньори“. ЕС трябва да запази ролята си на движеща сила на пазара на зелени технологии, но предимството на тези зелени технологии може „да бъде поставено под въпрос от силни конкуренти, по-специално Китай и Северна Америка.“ |
| --- | --- |

3.21

Стратегията „Европа 2020“ ще трябва да даде отговор на неуспеха на Лисабонската стратегия. На 3 март 2010 г. Европейската комисия публикува съобщение, в което беше набелязана тази нова философия, определяща насоките за социално-икономическото развитие на ЕС (COM(2010) 2020). Комисията заявява желанието си да изготви стратегия за превръщането на ЕС в „интелигентна, устойчива и приобщаваща икономика с високи нива на заетост, производителност и социално сближаване“. ЕИСК отбелязва, че липсват суперлативите, изказани през 2000 г. за предходната стратегия. Според Комисията ЕС трябва да насърчава по-зелена икономика, като между другото се стреми към инвестиции в изследователската и развойната дейност в размер на 3 % от БВП, равнище на заетост до 75 % от населението на възраст от 20 до 64 години и, от значение в контекста на становището, намаляване на емисиите на парникови газове най-малко с 20 % спрямо отправната 1990 г. Комисията би желала да се увеличи качеството на образованието, за да се постигне интелигентен растеж въз основа на по-добра конкурентоспособност, „увеличавайки производителността по отношение на нашите търговски партньори“. ЕС трябва да запази ролята си на движеща сила на пазара на зелени технологии, но предимството на тези зелени технологии може „да бъде поставено под въпрос от силни конкуренти, по-специално Китай и Северна Америка.“

| 3.22 | Първите реакции изразяват известно разочарование спрямо това, което европейските граждани очакват от своите правителства и (що се отнася до правомощията и отговорностите на европейските институции) от европейското управление. Представители на групите в Европейския парламент определиха стратегията на Комисията като недостатъчно амбициозна и незадоволителна като отговор на днешните и бъдещите предизвикателства. |
| --- | --- |

3.22

Първите реакции изразяват известно разочарование спрямо това, което европейските граждани очакват от своите правителства и (що се отнася до правомощията и отговорностите на европейските институции) от европейското управление. Представители на групите в Европейския парламент определиха стратегията на Комисията като недостатъчно амбициозна и незадоволителна като отговор на днешните и бъдещите предизвикателства.

| 3.23 | ЕИСК е на мнение, че решаващата роля на МСП трябва да бъде особено засилена в стратегията „Европа 2020“, защото именно МСП създават най-много работни места в Европа и несъмнено са двигателят на индустриалните промени. Затова ЕИСК призовава Европейската комисия да положи повече усилия за изграждане на система за защита на интелектуалната собственост, най-вече от полза за МСП, които често не разполагат с необходимите средства за защита на изобретенията си. |
| --- | --- |

3.23

ЕИСК е на мнение, че решаващата роля на МСП трябва да бъде особено засилена в стратегията „Европа 2020“, защото именно МСП създават най-много работни места в Европа и несъмнено са двигателят на индустриалните промени. Затова ЕИСК призовава Европейската комисия да положи повече усилия за изграждане на система за защита на интелектуалната собственост, най-вече от полза за МСП, които често не разполагат с необходимите средства за защита на изобретенията си.

| 3.24 | ЕИСК предлага да се засили икономическото сътрудничество на европейско равнище и да се насърчи ново общо разбиране за понятието конкерунтоспособност. По този начин вече осъществяващите се индустриални промени, необходими за:






  — | намаляване на емисиите на парникови газове; |
| --- | --- | --- |

3.24

ЕИСК предлага да се засили икономическото сътрудничество на европейско равнище и да се насърчи ново общо разбиране за понятието конкерунтоспособност. По този начин вече осъществяващите се индустриални промени, необходими за:

—

намаляване на емисиите на парникови газове;

| — | оползотворяване на природните ресурси, и |
| --- | --- |

—

оползотворяване на природните ресурси, и

| — | оптимизиране на енергийната ефективност, |
| --- | --- |

—

оптимизиране на енергийната ефективност,

могат да създадат повече качествени работни места в държавите-членки на ЕС, при условие че образователните системи се подобрят и инвестициите в изследователската дейност се увеличат.

4.   Как да се подпомогнат индустриални промени, благоприятни за целите в областта на климата и заетостта на равнището на Европейския съюз?

| 4.1 | ЕС се нуждае от засилено икономическо управление в рамките на своите институции (т.е. обсъждане на прехвърляне на компетенции на съществуващите европейски институции в някои области от икономическата политика), било на равнището на Европейския съвет, било на равнището на Еврогрупата. Последиците от финансовата криза показват, че е необходима повече координация, за да се избегнат изкривяванията на вътрешния пазар в полза на индустриални промени за преминаване към по-зелена европейска икономика, създаваща устойчиви работни места. |
| --- | --- |

4.1

ЕС се нуждае от засилено икономическо управление в рамките на своите институции (т.е. обсъждане на прехвърляне на компетенции на съществуващите европейски институции в някои области от икономическата политика), било на равнището на Европейския съвет, било на равнището на Еврогрупата. Последиците от финансовата криза показват, че е необходима повече координация, за да се избегнат изкривяванията на вътрешния пазар в полза на индустриални промени за преминаване към по-зелена европейска икономика, създаваща устойчиви работни места.

| 4.2 | Устойчивите работни места имат бъдеще, защото ще бъдат подпомогнати от световните процеси, които ще станат предизвикателства и с които ще трябва да се справяме не само на национално, но и на европейско равнище. Тези процеси са:






  — | демографското развитие и предизвикателството да се изхранват 9 милиарда души през 2050 г.; |
| --- | --- | --- |

4.2

Устойчивите работни места имат бъдеще, защото ще бъдат подпомогнати от световните процеси, които ще станат предизвикателства и с които ще трябва да се справяме не само на национално, но и на европейско равнище. Тези процеси са:

—

демографското развитие и предизвикателството да се изхранват 9 милиарда души през 2050 г.;

| — | разрастването на мегаполисите, които създават огромни екологични проблеми, най-вече в Азия и Латинска Америка; |
| --- | --- |

—

разрастването на мегаполисите, които създават огромни екологични проблеми, най-вече в Азия и Латинска Америка;

| — | недостигът на питейна вода в много развиващи се страни; |
| --- | --- |

—

недостигът на питейна вода в много развиващи се страни;

| — | борбата с изменението на климата, следователно намаляването на емисиите и най-вече интелигентното и устойчиво потребление на енергия, както на намаляващите запаси от изкопаеми горива, така и на алтернативното производство на енергия. |
| --- | --- |

—

борбата с изменението на климата, следователно намаляването на емисиите и най-вече интелигентното и устойчиво потребление на енергия, както на намаляващите запаси от изкопаеми горива, така и на алтернативното производство на енергия.

| 4.3 | Тези неоспорими процеси благоприятстват търсенето на продукти и технологии, опазващи околната среда и, следователно, съвременна индустрия с устойчиви работни места. Те са едновременно справедливи, производителни и гарантиращи точен преход и силна конкурентоспособност. Впрочем тя ще се впише в логиката на устойчивостта, а не в логиката на чисто количествения икономически растеж, основан на енергоемки производства. Още веднъж е очевидно, че има нужда от стратегически отраслов подход - предимно основните промишлени и технологични отрасли като например строителството, био- и нанотехнологиите, но също и новите зелени технологии, които могат да умножат ефекта от индустриалните промени в посока към по-хуманна и по-зелена икономика. |
| --- | --- |

4.3

Тези неоспорими процеси благоприятстват търсенето на продукти и технологии, опазващи околната среда и, следователно, съвременна индустрия с устойчиви работни места. Те са едновременно справедливи, производителни и гарантиращи точен преход и силна конкурентоспособност. Впрочем тя ще се впише в логиката на устойчивостта, а не в логиката на чисто количествения икономически растеж, основан на енергоемки производства. Още веднъж е очевидно, че има нужда от стратегически отраслов подход - предимно основните промишлени и технологични отрасли като например строителството, био- и нанотехнологиите, но също и новите зелени технологии, които могат да умножат ефекта от индустриалните промени в посока към по-хуманна и по-зелена икономика.

| 4.4 | Тези индустриални промени допринасят също за стабилността на обществата и за международната сигурност, защото отрицателните последици от замърсяването, изменението на климата, недоимъка и нарастването на световното население са голяма заплаха за мира през 21 век. Тези предизвикателства са от такова естество, че решенията не могат да се намерят на национално равнище, а само чрез сътрудничество на международно равнище и в рамките на ЕС. Интегрираното пространство на ЕС трябва да се снабди с необходимите политически и правни средства за изпълнението на тази мисия. |
| --- | --- |

4.4

Тези индустриални промени допринасят също за стабилността на обществата и за международната сигурност, защото отрицателните последици от замърсяването, изменението на климата, недоимъка и нарастването на световното население са голяма заплаха за мира през 21 век. Тези предизвикателства са от такова естество, че решенията не могат да се намерят на национално равнище, а само чрез сътрудничество на международно равнище и в рамките на ЕС. Интегрираното пространство на ЕС трябва да се снабди с необходимите политически и правни средства за изпълнението на тази мисия.

| 4.5 | Такава стратегия за заетостта обещава нарастване на производителността и на рентабилността в средносрочен и в дългосрочен план. Днес тя може да се опре на знанията и опита, с които разполагат държавите-членки на ЕС и на напредъка на световния пазар в областта на зелените технологии. Тези предимства трябва да бъдат насърчени от ЕС чрез насоките, европейските фондове и – със съгласието на социалните партньори (по-конкретно споразуменията в съответствие с член 155 от ДФЕС) - от европейско законодателство, което да подготви прехода към устойчива икономика с пазар на труда, характеризиращ се с ниско равнище на безработица и качествени работни места. Зелената икономика с високо равнище на изследователска дейност и прилагане на нови познания би трябвало да се отрази положително върху пазара на труда, като създава качествени и устойчиви работни места и намалява риска от несигурност. |
| --- | --- |

4.5

Такава стратегия за заетостта обещава нарастване на производителността и на рентабилността в средносрочен и в дългосрочен план. Днес тя може да се опре на знанията и опита, с които разполагат държавите-членки на ЕС и на напредъка на световния пазар в областта на зелените технологии. Тези предимства трябва да бъдат насърчени от ЕС чрез насоките, европейските фондове и – със съгласието на социалните партньори (по-конкретно споразуменията в съответствие с член 155 от ДФЕС) - от европейско законодателство, което да подготви прехода към устойчива икономика с пазар на труда, характеризиращ се с ниско равнище на безработица и качествени работни места. Зелената икономика с високо равнище на изследователска дейност и прилагане на нови познания би трябвало да се отрази положително върху пазара на труда, като създава качествени и устойчиви работни места и намалява риска от несигурност.

| 4.6 | Това влияние би спомогнало също за създаване на по-качествени работни места, вместо на нетипични, дори временни работни места, каквито съществуват в някои сектори на пазара на услуги. Подобни временни работни места не спомагат за укрепване на обществото на знанията, което без съмнение е важно условие за една конкурентоспособна и устойчива икономика. Напротив, ЕС се нуждае от квалифицирани работни места. Затова държавите-членки би трябвало да инвестират повече в своите образователни системи и в ученето през целия живот. ЕИСК преценява като съвсем недостатъчно равнището към момента на публичните инвестиции в образованието, което трябва да се впише в последователна стратегия за учене през целия живот. |
| --- | --- |

4.6

Това влияние би спомогнало също за създаване на по-качествени работни места, вместо на нетипични, дори временни работни места, каквито съществуват в някои сектори на пазара на услуги. Подобни временни работни места не спомагат за укрепване на обществото на знанията, което без съмнение е важно условие за една конкурентоспособна и устойчива икономика. Напротив, ЕС се нуждае от квалифицирани работни места. Затова държавите-членки би трябвало да инвестират повече в своите образователни системи и в ученето през целия живот. ЕИСК преценява като съвсем недостатъчно равнището към момента на публичните инвестиции в образованието, което трябва да се впише в последователна стратегия за учене през целия живот.

| 4.7 | Понятието конкурентоспособност трябва да се преразгледа на европейско равнище. Комисията не стига достатъчно далеч в съобщението си от 3 март 2010 г. За инвестиции в нови екологични технологии, съчетани с по-последователно използване на вече съществуващите, се изискват усилия в настоящето, което няма непременно да увеличи конкурентоспособността веднага, а евентуално в по-дългосрочна перспектива. |
| --- | --- |

4.7

Понятието конкурентоспособност трябва да се преразгледа на европейско равнище. Комисията не стига достатъчно далеч в съобщението си от 3 март 2010 г. За инвестиции в нови екологични технологии, съчетани с по-последователно използване на вече съществуващите, се изискват усилия в настоящето, което няма непременно да увеличи конкурентоспособността веднага, а евентуално в по-дългосрочна перспектива.

| 4.8 | ЕС трябва да преразгледа разбирането си за ролята, която може да има общественият сектор в държавите-членки за насърчаване на новите технологии, индустриалните промени и създаването на устойчиви работни места. Общественият сектор може да има капацитет за дългосрочни инвестиции в насърчаването на нови технологии, които все още не са рентабилни, но са обещаващи за бъдеще, без да се подценява насърчаването на съществуващите ефективни технологии. Общественият сектор играе важна роля за подкрепа на научноизследователската дейност и по отношение на ефективното използване на новите екологични технологии и развитието на съществуващите ефикасни екологични технологии, най-вече благодарение на данъчните инструменти. Публичните власти трябва първо да осигурят инвестициите, които са най-ефикасни за намаляване на потреблението на енергия и на производството на парникови газове. В това отношение може да помогне европейският фонд, предложен по-долу. |
| --- | --- |

4.8

ЕС трябва да преразгледа разбирането си за ролята, която може да има общественият сектор в държавите-членки за насърчаване на новите технологии, индустриалните промени и създаването на устойчиви работни места. Общественият сектор може да има капацитет за дългосрочни инвестиции в насърчаването на нови технологии, които все още не са рентабилни, но са обещаващи за бъдеще, без да се подценява насърчаването на съществуващите ефективни технологии. Общественият сектор играе важна роля за подкрепа на научноизследователската дейност и по отношение на ефективното използване на новите екологични технологии и развитието на съществуващите ефикасни екологични технологии, най-вече благодарение на данъчните инструменти. Публичните власти трябва първо да осигурят инвестициите, които са най-ефикасни за намаляване на потреблението на енергия и на производството на парникови газове. В това отношение може да помогне европейският фонд, предложен по-долу.

| 4.9 | По тази причина прогресът в икономическата, социалната и екологичната област се нуждае от здрав обществен сектор с подходяща квалификация. Приватизацията на всички икономически дейности може да го отслаби и това не винаги допринася за общия интерес. Публичният сектор, винаги когато е възможно в партньорство с частния сектор, трябва да бъде в състояние да направи необходимите инвестиции в обществени инфраструктури в услуга на европейските граждани и предприятия. Субсидии, от които се възползват само някои предприятия, следва да се избягват, за да не се постави под въпрос функционирането на пазара. Държавите-членки трябва да си служат предимно с данъчни инструменти, за да подпомогнат зелените индустриални промени. |
| --- | --- |

4.9

По тази причина прогресът в икономическата, социалната и екологичната област се нуждае от здрав обществен сектор с подходяща квалификация. Приватизацията на всички икономически дейности може да го отслаби и това не винаги допринася за общия интерес. Публичният сектор, винаги когато е възможно в партньорство с частния сектор, трябва да бъде в състояние да направи необходимите инвестиции в обществени инфраструктури в услуга на европейските граждани и предприятия. Субсидии, от които се възползват само някои предприятия, следва да се избягват, за да не се постави под въпрос функционирането на пазара. Държавите-членки трябва да си служат предимно с данъчни инструменти, за да подпомогнат зелените индустриални промени.

| 4.10 | Впрочем ЕИСК е на мнение, че либерализацията на енергийните пазари досега не е допринесла нито за подобряване на услугите, нито за намаляване на цените. Тук се установява значителен риск от недостатъчни инвестиции в енергийните мрежи. За да се постигне едновременно ефективна конкуренция в полза на европейските граждани, поддръжка на сигурността на доставките и постигане на климатичните цели, ще трябва да се преразгледа регулаторната рамка на либерализираните пазари. |
| --- | --- |

4.10

Впрочем ЕИСК е на мнение, че либерализацията на енергийните пазари досега не е допринесла нито за подобряване на услугите, нито за намаляване на цените. Тук се установява значителен риск от недостатъчни инвестиции в енергийните мрежи. За да се постигне едновременно ефективна конкуренция в полза на европейските граждани, поддръжка на сигурността на доставките и постигане на климатичните цели, ще трябва да се преразгледа регулаторната рамка на либерализираните пазари.

| 4.11 | ЕИСК предлага да се създаде специален европейски фонд за подкрепа на индустриалните промени и по-конкретно на изследователската дейност, развитието и прилагането на зелени технологии, било то технологии за производство на енергия от възобновяеми източници или нови технологии за значително намаляване на емисиите. |
| --- | --- |

4.11

ЕИСК предлага да се създаде специален европейски фонд за подкрепа на индустриалните промени и по-конкретно на изследователската дейност, развитието и прилагането на зелени технологии, било то технологии за производство на енергия от възобновяеми източници или нови технологии за значително намаляване на емисиите.

| 4.12 | Комитетът припомня, че ЕС ще има нужда от стабилна промишлена основа. ЕИСК подчертава, че социално-икономическото значение на енергоемките промишлени отрасли е различно в различните европейски региони. По тази причина индустриалните промени трябва да се осъществяват постепенно, за да се избегнат отрицателните последици за трудовите пазари на засегнатите региони. Енергийните доставки са стратегически въпрос за бъдещето. Трябва да се инвестира повече в нови технологии, които дават възможност да се увеличи ефективно производителността спрямо използваната енергия и същевременно да се намалят емисиите на парникови газове. Що се отнася до работните места в енергоемките производства, те могат просто да бъдат защитени, като се подобри енергийният баланс на тези производства. |
| --- | --- |

4.12

Комитетът припомня, че ЕС ще има нужда от стабилна промишлена основа. ЕИСК подчертава, че социално-икономическото значение на енергоемките промишлени отрасли е различно в различните европейски региони. По тази причина индустриалните промени трябва да се осъществяват постепенно, за да се избегнат отрицателните последици за трудовите пазари на засегнатите региони. Енергийните доставки са стратегически въпрос за бъдещето. Трябва да се инвестира повече в нови технологии, които дават възможност да се увеличи ефективно производителността спрямо използваната енергия и същевременно да се намалят емисиите на парникови газове. Що се отнася до работните места в енергоемките производства, те могат просто да бъдат защитени, като се подобри енергийният баланс на тези производства.

| 4.13 | ЕИСК препоръчва реформата на общата селскостопанска политика след 2013 г., на която бе посветено становище по собствена инициатива, прието с широк консенсус, да гарантира развитие, съответстващо на значението на селското стопанство в селските райони на ЕС (които са 80 % от неговата територия) и на поетите международни ангажименти в помощ на развиващите се страни. Процесът на преразглеждане ще трябва да допринесе за оптимизирането на необходимите взаимодействия и успоредно с това да даде импулс на другите европейски политики в областта на изследователската дейност, новите технологии и модернизацията на промишлеността. Това се отнася най-вече за отраслите и регионите, които са особено засегнати от текущите промени, т.е там, където има енергоемки производства и те трябва да инвестират в нови, екологични технологии, за да намалят емисиите и да запазят работните места. |
| --- | --- |

4.13

ЕИСК препоръчва реформата на общата селскостопанска политика след 2013 г., на която бе посветено становище по собствена инициатива, прието с широк консенсус, да гарантира развитие, съответстващо на значението на селското стопанство в селските райони на ЕС (които са 80 % от неговата територия) и на поетите международни ангажименти в помощ на развиващите се страни. Процесът на преразглеждане ще трябва да допринесе за оптимизирането на необходимите взаимодействия и успоредно с това да даде импулс на другите европейски политики в областта на изследователската дейност, новите технологии и модернизацията на промишлеността. Това се отнася най-вече за отраслите и регионите, които са особено засегнати от текущите промени, т.е там, където има енергоемки производства и те трябва да инвестират в нови, екологични технологии, за да намалят емисиите и да запазят работните места.

| 4.14 | Държавите-членки трябва да постигнат съгласие за въвеждането на данък върху финансовите транзакции, за да смекчат разрушителните резултати от спекулацията и да стабилизират банковия сектор и – в Еврозоната – да се укрепи общата валута. Приходите от този данък може да се използват за намаляване на дефицитите в публичните бюджети на държавите-членки и така да им позволят да си поемат дъх, например за по-добро финансиране на образователните системи. Здравите публични финанси и трудовите пазари, разполагащи с квалифицирана работна ръка, са в основата на зеления преход на европейската промишленост. |
| --- | --- |

4.14

Държавите-членки трябва да постигнат съгласие за въвеждането на данък върху финансовите транзакции, за да смекчат разрушителните резултати от спекулацията и да стабилизират банковия сектор и – в Еврозоната – да се укрепи общата валута. Приходите от този данък може да се използват за намаляване на дефицитите в публичните бюджети на държавите-членки и така да им позволят да си поемат дъх, например за по-добро финансиране на образователните системи. Здравите публични финанси и трудовите пазари, разполагащи с квалифицирана работна ръка, са в основата на зеления преход на европейската промишленост.

| 4.15 | Обществените последици от тази индустриална революция ще се впишат в логиката на устойчивостта. Индустриалните промени към по-зелена икономика се нуждаят от съвсем ново разбиране за растежа. Днес гражданинът се определя по неговата способност да потребява. Ще бъдем ли в състояние да определим благополучието като физическо и психическо здраве, право на демокрация и участие, социално включване (което се изразява най-вече чрез участие на пазара на труда, при условие че работните места са качествени), енергийни доставки и достъп до обществените блага и до услугите от общ интерес? Трябва да разберем, че този подход е свързан с друго разбиране за понятието растеж, с друг начин на действие на икономиката. Количествата, измерени с БВП, не са достатъчни да се постигне това. ЕИСК вече се обяви за нов подход към измерването на икономическия и социалния напредък. Той потвърждава убеждението си, че индустриалните промени и заетостта няма да бъдат съвместими с целите за устойчивост, ако ЕС и светът не успеят да се споразумеят за ново разбиране за растежа. Предложението на Комисията относно стратегията „Европа 2020“ е незадоволително. |
| --- | --- |

4.15

Обществените последици от тази индустриална революция ще се впишат в логиката на устойчивостта. Индустриалните промени към по-зелена икономика се нуждаят от съвсем ново разбиране за растежа. Днес гражданинът се определя по неговата способност да потребява. Ще бъдем ли в състояние да определим благополучието като физическо и психическо здраве, право на демокрация и участие, социално включване (което се изразява най-вече чрез участие на пазара на труда, при условие че работните места са качествени), енергийни доставки и достъп до обществените блага и до услугите от общ интерес? Трябва да разберем, че този подход е свързан с друго разбиране за понятието растеж, с друг начин на действие на икономиката. Количествата, измерени с БВП, не са достатъчни да се постигне това. ЕИСК вече се обяви за нов подход към измерването на икономическия и социалния напредък. Той потвърждава убеждението си, че индустриалните промени и заетостта няма да бъдат съвместими с целите за устойчивост, ако ЕС и светът не успеят да се споразумеят за ново разбиране за растежа. Предложението на Комисията относно стратегията „Европа 2020“ е незадоволително.

| 4.16 | ЕИСК счита, че задължение на европейските институции е да работят за еднакви условия за всички (level playing field) в световен мащаб, с което да предотвратят делокализирането, дори разбиването на цели отрасли, в ущърб на заетостта и на околната среда. Европа трябва да бъде двигателят на добрите практики, но трябва също да гарантира прилагането им в целия свят, в най-кратки разумни срокове, за да се избегнат категорично отрицателните последици (включително за околната среда) от ограниченото им прилагане само в Европа. |
| --- | --- |

4.16

ЕИСК счита, че задължение на европейските институции е да работят за еднакви условия за всички (level playing field) в световен мащаб, с което да предотвратят делокализирането, дори разбиването на цели отрасли, в ущърб на заетостта и на околната среда. Европа трябва да бъде двигателят на добрите практики, но трябва също да гарантира прилагането им в целия свят, в най-кратки разумни срокове, за да се избегнат категорично отрицателните последици (включително за околната среда) от ограниченото им прилагане само в Европа.

| 4.17 | Като институционален говорител на европейското гражданско общество и важен форум на структурирания диалог, ЕИСК допринася за демократичното участие на европейските граждани в големия дебат. ЕС се нуждае от по-последователна и обвързваща стратегия от тази, която днес познаваме като „Европа 2020“, стратегия, даваща възможност за точен, справедлив и устойчив преход към зелена икономика, основана на съвсем ново разбиране за растежа. Новият растеж, от който се нуждае Европа, но също и целият свят, ще се впише в устойчивостта и ще бъде растеж на качеството на живот, на един здравословен и активен живот. |
| --- | --- |

4.17

Като институционален говорител на европейското гражданско общество и важен форум на структурирания диалог, ЕИСК допринася за демократичното участие на европейските граждани в големия дебат. ЕС се нуждае от по-последователна и обвързваща стратегия от тази, която днес познаваме като „Европа 2020“, стратегия, даваща възможност за точен, справедлив и устойчив преход към зелена икономика, основана на съвсем ново разбиране за растежа. Новият растеж, от който се нуждае Европа, но също и целият свят, ще се впише в устойчивостта и ще бъде растеж на качеството на живот, на един здравословен и активен живот.

Брюксел, 15 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  „Как да се използва съчетаването на гъвкавост и сигурност по отношение на преструктурирането в контекста на световното развитие“ (ОВ C 318 от 23.12.2009, стр.1).

1

(2)  ОВ C 10 от 14.1.2004 г., стр. 105 и ОВ C 318 от 23.12.2006 г., стр.1.

2

(3)  ОВ C 65 от 17.3.2006 г., стр. 58.

3

(4)  ОВ C 185 от 08.08.2006 г., стр. 62.

4

(5)  ОВ C 318 от 23.12.2006 г., стр. 1.

5

(6)  ОВ C 120 от 16.05.2008 г., стр. 57.

6

(7)  ОВ C 77 от 31.03.2009 г., стр. 88.

7

(8)  ОВ C 100 от 30.04.2009 г., стр. 53.

8

(9)  CESE 647/2010 - NAT/453 (още не е публикувано в ОВ).

9

(10)  ОВ C 128 от 18.5.2010 г., стр. 3 (ECO/267) и ОВ C 100 от 30.4.2009 г., стр. 65 (CCMI/053).

10

(11)  ОВ C 128 от 18.5.2010, стр. 18.

11

(12)  Пак там.

12

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/47

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Към по-широко навлизане на електрически превозни средства“

(проучвателно становище по искане на белгийското председателство)

2011/C 44/08

Докладчик: г-н OSBORN

На 9 февруари 2010 г. белгийското председателство реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Към по-широко навлизане на електрически превозни средства“ (проучвателно становище).

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 1 юни 2010 г.

На 464-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 155 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1.   Резюме и препоръки

| 1.1 | ЕИСК подкрепя силно мерките, предприети в Европа, за по-широко навлизане на електрически превозни средства (ЕПС), в частност - на електрически автомобили. Това е необходимо както като принос към намаляването на емисиите на парникови газове от транспортния сектор, така и за намаляване на зависимостта на Европа от все по-несигурния внос на нефт. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК подкрепя силно мерките, предприети в Европа, за по-широко навлизане на електрически превозни средства (ЕПС), в частност - на електрически автомобили. Това е необходимо както като принос към намаляването на емисиите на парникови газове от транспортния сектор, така и за намаляване на зависимостта на Европа от все по-несигурния внос на нефт.

| 1.2 | ЕИСК подкрепя всички действия, предложени от Комисията в неотдавнашното ѝ съобщение относно чистите и енергийно ефективно превозни средства. Комитетът препоръчва няколко по-нататъшни действия от страна на Европейския съюз и неговите държави-членки. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК подкрепя всички действия, предложени от Комисията в неотдавнашното ѝ съобщение относно чистите и енергийно ефективно превозни средства. Комитетът препоръчва няколко по-нататъшни действия от страна на Европейския съюз и неговите държави-членки.

| 1.3 | В технологично отношение ЕИСК препоръчва няколко приоритета за НИРД, за ускоряване на ключови програми за стандартизация, за разширяване на основните програми за придобиване на умения и за обучение, както и за управление и безпроблемно осъществяване на промяната в модела на заетост в автомобилния сектор и свързаните с него сектори. |
| --- | --- |

1.3

В технологично отношение ЕИСК препоръчва няколко приоритета за НИРД, за ускоряване на ключови програми за стандартизация, за разширяване на основните програми за придобиване на умения и за обучение, както и за управление и безпроблемно осъществяване на промяната в модела на заетост в автомобилния сектор и свързаните с него сектори.

| 1.4 | ЕИСК подчертава, че с прехода към ЕПС може да се постигне намаляване на емисиите на парникови газове, единствено ако електроенергията за автомобилите се произвежда от източници с нулеви или ниски въглеродни емисии. Затова преходът към ЕПС трябва да бъде допълнен от паралелен преход към нисковъглеродни източници при производството на електроенергия. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК подчертава, че с прехода към ЕПС може да се постигне намаляване на емисиите на парникови газове, единствено ако електроенергията за автомобилите се произвежда от източници с нулеви или ниски въглеродни емисии. Затова преходът към ЕПС трябва да бъде допълнен от паралелен преход към нисковъглеродни източници при производството на електроенергия.

| 1.5 | Широката употреба на ЕПС и значителният капацитет за съхраняване на електроенергия, който представляват техните акумулатори взети заедно, биха могли да играят значителна роля за оптимизирането на баланса между търсенето и предлагането в електропреносната система, ако в управлението на мрежата и в инфраструктурата за презареждане на ЕПС бъдат въведени интелигентни технологии. ЕИСК отбелязва, че това ще бъде сложно за организиране, но препоръчва спешно да бъдат осъществени проучвания и проекти, за да се превърне тази възможност в ситуация, от която би спечелил както транспортният, така и електропреносният сектор. |
| --- | --- |

1.5

Широката употреба на ЕПС и значителният капацитет за съхраняване на електроенергия, който представляват техните акумулатори взети заедно, биха могли да играят значителна роля за оптимизирането на баланса между търсенето и предлагането в електропреносната система, ако в управлението на мрежата и в инфраструктурата за презареждане на ЕПС бъдат въведени интелигентни технологии. ЕИСК отбелязва, че това ще бъде сложно за организиране, но препоръчва спешно да бъдат осъществени проучвания и проекти, за да се превърне тази възможност в ситуация, от която би спечелил както транспортният, така и електропреносният сектор.

| 1.6 | Бързият преход към ЕПС в автомобилния сектор ще изисква големи и координирани усилия от страна на автомобилната промишленост, на новите доставчици на инфраструктура за презареждане и на публичния сектор в качеството им на регулатори, създатели на стандарти, доставчици на стимули и образование, както и от страна на обществеността в качеството ѝ на интелигентен, загрижен, но и взискателен потребител на новата технология. ЕИСК призовава Европейския съюз и държавите-членки да поставят началото на голяма обща кампания за насърчаване и осигуряване на подкрепа за този жизненоважен преход чрез всички средства, с които разполагат, както и да гарантират, че Европа няма да изостане спрямо бързо развиващите се чуждестранни конкуренти в този ключов сектор. |
| --- | --- |

1.6

Бързият преход към ЕПС в автомобилния сектор ще изисква големи и координирани усилия от страна на автомобилната промишленост, на новите доставчици на инфраструктура за презареждане и на публичния сектор в качеството им на регулатори, създатели на стандарти, доставчици на стимули и образование, както и от страна на обществеността в качеството ѝ на интелигентен, загрижен, но и взискателен потребител на новата технология. ЕИСК призовава Европейския съюз и държавите-членки да поставят началото на голяма обща кампания за насърчаване и осигуряване на подкрепа за този жизненоважен преход чрез всички средства, с които разполагат, както и да гарантират, че Европа няма да изостане спрямо бързо развиващите се чуждестранни конкуренти в този ключов сектор.

2.   Общи бележки

| 2.1 | Въпреки постепенното подобряване на стандартите за ефективност за всички видове транспорт, транспортният сектор като цяло все още отбелязва непрекъснато повишаване на емисиите на CO2 на годишна база. За да получим подходящ принос от транспорта към намаляване на въглеродните емисии в съответствие с поетия от Европа ангажимент към 2050 г., няма да бъде достатъчно да разчитаме на малки икономии от ефективност за всеки вид транспорт. |
| --- | --- |

2.1

Въпреки постепенното подобряване на стандартите за ефективност за всички видове транспорт, транспортният сектор като цяло все още отбелязва непрекъснато повишаване на емисиите на CO2 на годишна база. За да получим подходящ принос от транспорта към намаляване на въглеродните емисии в съответствие с поетия от Европа ангажимент към 2050 г., няма да бъде достатъчно да разчитаме на малки икономии от ефективност за всеки вид транспорт.

| 2.2 | По отношение на автомобилния транспорт съществуват основни физически ограничения относно степента, до която може да се подобри работата на двигателя с вътрешно горене по отношение на емисиите на CO2. От даден момент постигането на по-големи подобрения ще изисква основен преход към нови източници на енергия, характеризиращи се с ниски или нулеви въглеродни емисии. |
| --- | --- |

2.2

По отношение на автомобилния транспорт съществуват основни физически ограничения относно степента, до която може да се подобри работата на двигателя с вътрешно горене по отношение на емисиите на CO2. От даден момент постигането на по-големи подобрения ще изисква основен преход към нови източници на енергия, характеризиращи се с ниски или нулеви въглеродни емисии.

| 2.3 | От всички възможности за подобен преход най-обещаващ изглежда ранният преход при пътническите автомобили към хибридни, а след това и към изцяло електрически превозни средства (ЕПС). |
| --- | --- |

2.3

От всички възможности за подобен преход най-обещаващ изглежда ранният преход при пътническите автомобили към хибридни, а след това и към изцяло електрически превозни средства (ЕПС).

| 2.4 | Този преход следва да се осъществи във възможно най-кратки срокове по няколко причини:






  — | По-ранното намаляване на въглеродните емисии ще даде по-големи резултати за смекчаването на въздействието от изменението на климата, като така ще се избегне и прилагането на скъпи мерки за приспособяване в бъдеще. |
| --- | --- | --- |

2.4

Този преход следва да се осъществи във възможно най-кратки срокове по няколко причини:

—

По-ранното намаляване на въглеродните емисии ще даде по-големи резултати за смекчаването на въздействието от изменението на климата, като така ще се избегне и прилагането на скъпи мерки за приспособяване в бъдеще.

| — | На ранните етапи от прехода първоначалните разходи ще бъдат значителни както за частния сектор (производители на двигатели и акумулатори, доставчици на инфраструктура и др.), така и за публичния сектор (НИРД, инфраструктура, стимули и др.). Колкото по-бързо бъде осъществена промяната, толкова по-бързо ще се прояви икономическият ефект от инвестициите. |
| --- | --- |

—

На ранните етапи от прехода първоначалните разходи ще бъдат значителни както за частния сектор (производители на двигатели и акумулатори, доставчици на инфраструктура и др.), така и за публичния сектор (НИРД, инфраструктура, стимули и др.). Колкото по-бързо бъде осъществена промяната, толкова по-бързо ще се прояви икономическият ефект от инвестициите.

| — | Налице е нарастващ интерес на потребителите към автомобили с ниски или нулеви въглеродни емисии, което би могло да представлява за Европа и нейните държави-членки златна възможност да се превърнат в застъпници на преход, който може да се окаже популярен, ако бъде извършен правилно, при условие че новите превозни средства успеят да отговорят на стандартите за безопасност, удобство, мощност, надеждност, дизайн и цена на традиционните си конкуренти. |
| --- | --- |

—

Налице е нарастващ интерес на потребителите към автомобили с ниски или нулеви въглеродни емисии, което би могло да представлява за Европа и нейните държави-членки златна възможност да се превърнат в застъпници на преход, който може да се окаже популярен, ако бъде извършен правилно, при условие че новите превозни средства успеят да отговорят на стандартите за безопасност, удобство, мощност, надеждност, дизайн и цена на традиционните си конкуренти.

| — | Основните конкуренти (САЩ, Япония, Китай и други) вече правят големи инвестиции в областта на ЕПС и биха могли да спечелят огромна преднина и конкурентно предимство, ако Европа не действа със същата бързина. |
| --- | --- |

—

Основните конкуренти (САЩ, Япония, Китай и други) вече правят големи инвестиции в областта на ЕПС и биха могли да спечелят огромна преднина и конкурентно предимство, ако Европа не действа със същата бързина.

| — | Ако Европа действа достатъчно бързо за популяризирането на ЕПС в Европа, заедно със свързаните с това промени в електропреносната система и системата на захранване, разширяването на тези сектори би могло да се окаже главен двигател на икономическия растеж, създаването на работни места и експортната експанзия в Европа. И обратното, изоставането в този преход би могло сериозно да отслаби европейската икономика. |
| --- | --- |

—

Ако Европа действа достатъчно бързо за популяризирането на ЕПС в Европа, заедно със свързаните с това промени в електропреносната система и системата на захранване, разширяването на тези сектори би могло да се окаже главен двигател на икономическия растеж, създаването на работни места и експортната експанзия в Европа. И обратното, изоставането в този преход би могло сериозно да отслаби европейската икономика.

| 2.5 | В този контекст ЕИСК приветства сегашните интензивни действия на Комисията, Съвета и държавите-членки за подкрепа и ускоряване на прехода към ЕПС. Комитетът препоръчва по-нататъшни европейски действия в три основни насоки:






  — | по-нататъшна подкрепа за технологичния преход посредством НИРД, програми за въвеждане в експлоатация, образование и обучение; |
| --- | --- | --- |

2.5

В този контекст ЕИСК приветства сегашните интензивни действия на Комисията, Съвета и държавите-членки за подкрепа и ускоряване на прехода към ЕПС. Комитетът препоръчва по-нататъшни европейски действия в три основни насоки:

—

по-нататъшна подкрепа за технологичния преход посредством НИРД, програми за въвеждане в експлоатация, образование и обучение;

| — | подкрепа за необходимото паралелно развитие на електроенергийния сектор, включително разширяване употребата на възобновяеми източници на енергия, развитие на мрежите и инфраструктурата и стандартизиране на интерфейса за зареждане на ЕПС; |
| --- | --- |

—

подкрепа за необходимото паралелно развитие на електроенергийния сектор, включително разширяване употребата на възобновяеми източници на енергия, развитие на мрежите и инфраструктурата и стандартизиране на интерфейса за зареждане на ЕПС;

| — | подкрепа за трансформирането на пазара с подходящи стимули, за да се гарантира, че търсенето съответства на трансформацията в предлагането на превозни средства. |
| --- | --- |

—

подкрепа за трансформирането на пазара с подходящи стимули, за да се гарантира, че търсенето съответства на трансформацията в предлагането на превозни средства.

3.   Подкрепа за технологичния преход

3.1   Изследователска и развойна дейност

| 3.1.1 | Необходими са сериозни усилия за увеличаване на НИРД в посока към целта от 3 % и за създаване на повече програми в подкрепа на прехода към нисковъглеродна икономика. ЕИСК приветства значението, което новата стратегия за 2020 г. придава на разширяването на усилията в областта на НИРД като цяло, както и особеното значение, което се придава на прехода към по-екологична икономика, включително прехода към превозни средства с ниски въглеродни емисии и електрически превозни средства. Особено внимание следва да се отдели на:






  — | по-нататъшното подобряване на технологиите за производство на акумулатори, с цел разнообразяване на моделите ЕПС и подобряване на якостта и издръжливостта на системите за шофиране при всякакви метеорологични условия; |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Необходими са сериозни усилия за увеличаване на НИРД в посока към целта от 3 % и за създаване на повече програми в подкрепа на прехода към нисковъглеродна икономика. ЕИСК приветства значението, което новата стратегия за 2020 г. придава на разширяването на усилията в областта на НИРД като цяло, както и особеното значение, което се придава на прехода към по-екологична икономика, включително прехода към превозни средства с ниски въглеродни емисии и електрически превозни средства. Особено внимание следва да се отдели на:

—

по-нататъшното подобряване на технологиите за производство на акумулатори, с цел разнообразяване на моделите ЕПС и подобряване на якостта и издръжливостта на системите за шофиране при всякакви метеорологични условия;

| — | алтернативни методи за управление на презареждането, с цел оптимизиране на методите, които евентуално биха били избрани за стандартизиране; |
| --- | --- |

—

алтернативни методи за управление на презареждането, с цел оптимизиране на методите, които евентуално биха били избрани за стандартизиране;

| — | начини за обвързване на по-широкото навлизане на електрически превозни средства с по-широкото навлизане на нисковъглеродни източници на електроенергия; |
| --- | --- |

—

начини за обвързване на по-широкото навлизане на електрически превозни средства с по-широкото навлизане на нисковъглеродни източници на електроенергия;

| — | начини за използване на интелигентно отчитане и преработена електропреносна система, позволяваща презареждане на акумулаторите на оптимални периоди от гледна точка на баланса на електрическия товар; |
| --- | --- |

—

начини за използване на интелигентно отчитане и преработена електропреносна система, позволяваща презареждане на акумулаторите на оптимални периоди от гледна точка на баланса на електрическия товар;

| — | световно предлагане на материали, необходими за масовото навлизане на акумулаторите, по-специално литий и редки химически елементи, както и стъпки, които биха могли да бъдат предприети за увеличаване или повишаване сигурността на източниците на снабдяване с тези материали или за замяната им с други материали, налични в по-неограничени количества; |
| --- | --- |

—

световно предлагане на материали, необходими за масовото навлизане на акумулаторите, по-специално литий и редки химически елементи, както и стъпки, които биха могли да бъдат предприети за увеличаване или повишаване сигурността на източниците на снабдяване с тези материали или за замяната им с други материали, налични в по-неограничени количества;

| — | стъпки, които следва да бъдат предприети в началото за насърчаване на максималната повторна употреба на материалите от излезли от употреба автомобили и акумулатори. |
| --- | --- |

—

стъпки, които следва да бъдат предприети в началото за насърчаване на максималната повторна употреба на материалите от излезли от употреба автомобили и акумулатори.

| 3.1.2 | Особено внимание следва да бъде отделено на демонстрационни проекти и други програми за въвеждане в експлоатация. Опитът с платформите за енергийни технологии следва да бъде разширен и развит в проактивни програми за масово внедряване на хибриди с възможност за включване към електрическата мрежа и изцяло електрически автомобили и необходимата за тях инфраструктура. Демонстрационните проекти в отделни градове и региони, които желаят да бъдат пионери в тази област (които вече са започнали в някои европейски градове и региони), следва да се насърчават активно чрез подходящи стимули. Програма CIVITAS следва да бъде разширена. |
| --- | --- |

3.1.2

Особено внимание следва да бъде отделено на демонстрационни проекти и други програми за въвеждане в експлоатация. Опитът с платформите за енергийни технологии следва да бъде разширен и развит в проактивни програми за масово внедряване на хибриди с възможност за включване към електрическата мрежа и изцяло електрически автомобили и необходимата за тях инфраструктура. Демонстрационните проекти в отделни градове и региони, които желаят да бъдат пионери в тази област (които вече са започнали в някои европейски градове и региони), следва да се насърчават активно чрез подходящи стимули. Програма CIVITAS следва да бъде разширена.

| 3.1.3 | ЕИСК изразява загриженост, че понастоящем технологията за производство на акумулатори зависи в голяма степен от суровини (литий и редки химически елементи), които в момента се добиват основно или единствено в Китай. Призовава за незабавно провеждане на проучвания и геоложки изследвания за откриване на алтернативни източници на доставка на тези суровини и насърчава рециклирането им при възможност. |
| --- | --- |

3.1.3

ЕИСК изразява загриженост, че понастоящем технологията за производство на акумулатори зависи в голяма степен от суровини (литий и редки химически елементи), които в момента се добиват основно или единствено в Китай. Призовава за незабавно провеждане на проучвания и геоложки изследвания за откриване на алтернативни източници на доставка на тези суровини и насърчава рециклирането им при възможност.

3.2   Определяне на стандарти

| 3.2.1 | Съществена е ролята на регулаторните стандарти за минимални изисквания за енергийна ефективност на продукти и услуги. ЕС вече определи стандартите за емисии на CO2 от автомобили, със срокове за по-нататъшни подобрения, които да се възложат в бъдеще. Но все още предстои тези програми да се направят по-изчерпателни и да се определят по-амбициозни краткосрочни и дългосрочни цели. |
| --- | --- |

3.2.1

Съществена е ролята на регулаторните стандарти за минимални изисквания за енергийна ефективност на продукти и услуги. ЕС вече определи стандартите за емисии на CO2 от автомобили, със срокове за по-нататъшни подобрения, които да се възложат в бъдеще. Но все още предстои тези програми да се направят по-изчерпателни и да се определят по-амбициозни краткосрочни и дългосрочни цели.

| 3.2.2 | Настоящите ограничения на емисиите, установени за 2015 г., дават възможност за кредит при по-изгодни условия за автомобили с ниски въглеродни емисии или електрически автомобили. Това е значителен стимул за европейските производители да ускорят развойната си дейност и да въведат по-широко първото поколение изцяло електрически автомобили. Същевременно това намалява техния стимул да търсят по-нататъшни подобрения в оставащите автомобили, задвижвани с изкопаеми горива. Може би при следващия преглед на ограниченията би могла да бъде създадена отделна цел за разширяване на автомобилния парк с електрическо задвижване, като едновременно с това може да се изиска от производителите да продължат да подобряват емисиите на CO2 от своите бензинови и дизелови автомобили, които неизбежно ще останат по-голямата част от автомобилния парк през следващите 20 години. |
| --- | --- |

3.2.2

Настоящите ограничения на емисиите, установени за 2015 г., дават възможност за кредит при по-изгодни условия за автомобили с ниски въглеродни емисии или електрически автомобили. Това е значителен стимул за европейските производители да ускорят развойната си дейност и да въведат по-широко първото поколение изцяло електрически автомобили. Същевременно това намалява техния стимул да търсят по-нататъшни подобрения в оставащите автомобили, задвижвани с изкопаеми горива. Може би при следващия преглед на ограниченията би могла да бъде създадена отделна цел за разширяване на автомобилния парк с електрическо задвижване, като едновременно с това може да се изиска от производителите да продължат да подобряват емисиите на CO2 от своите бензинови и дизелови автомобили, които неизбежно ще останат по-голямата част от автомобилния парк през следващите 20 години.

| 3.2.3 | Жизненоважно е да се запази натискът върху европейската промишленост, за да остане тя сред световните лидери при ЕПС, така че те да поддържат силна конкурентна позиция в период, когато целият световен пазар се движи в тази посока. Между играчите в автомобилната промишленост, производството на акумулатори и доставките на енергия съществува силна конкуренция за разработване на най-добрите технологии на най-добрите цени. Сама по себе си конкуренцията е мощен стимул за иновации и не бива да бъде възпирана. |
| --- | --- |

3.2.3

Жизненоважно е да се запази натискът върху европейската промишленост, за да остане тя сред световните лидери при ЕПС, така че те да поддържат силна конкурентна позиция в период, когато целият световен пазар се движи в тази посока. Между играчите в автомобилната промишленост, производството на акумулатори и доставките на енергия съществува силна конкуренция за разработване на най-добрите технологии на най-добрите цени. Сама по себе си конкуренцията е мощен стимул за иновации и не бива да бъде възпирана.

| 3.2.4 | От друга страна, ЕС очевидно ще трябва да поощри някои елементи на стандартизация, за да се гарантират безопасността, надеждността и съвместимостта, особено в подкрепящата инфраструктура за презареждане на ЕПС и съоръженията за свързване с електрическата мрежа, както и в изискванията към захранването и конфигурациите на акумулаторните пакети. Тъй като автомобилите (нови и употребявани) се търгуват широко между Европа и останалия свят, ЕС би трябвало да участва активно и в работата по създаване на световни стандарти по тези въпроси, за да се гарантира съвместимост на технологиите за ЕПС в световен мащаб. |
| --- | --- |

3.2.4

От друга страна, ЕС очевидно ще трябва да поощри някои елементи на стандартизация, за да се гарантират безопасността, надеждността и съвместимостта, особено в подкрепящата инфраструктура за презареждане на ЕПС и съоръженията за свързване с електрическата мрежа, както и в изискванията към захранването и конфигурациите на акумулаторните пакети. Тъй като автомобилите (нови и употребявани) се търгуват широко между Европа и останалия свят, ЕС би трябвало да участва активно и в работата по създаване на световни стандарти по тези въпроси, за да се гарантира съвместимост на технологиите за ЕПС в световен мащаб.

3.3   Образование, професионално и техническо обучение

| 3.3.1 | Преходът към автомобилна промишленост, в която преобладават ЕПС, ще доведе до промяна в моделите на заетост в отрасъла. За да запазим производството и работните места в европейското автомобилостроене, както и силния експортен потенциал, е жизненоважно да се направят инвестиции на ранен етап в европейския производствен капацитет за ЕПС, както и да се осигури съответното обучение и преквалификация в новите умения, които ще бъдат необходими във всички сектори на отрасъла (проектиране, производство, разпространение, продажби, поддръжка, извеждане от експлоатация и др.). |
| --- | --- |

3.3.1

Преходът към автомобилна промишленост, в която преобладават ЕПС, ще доведе до промяна в моделите на заетост в отрасъла. За да запазим производството и работните места в европейското автомобилостроене, както и силния експортен потенциал, е жизненоважно да се направят инвестиции на ранен етап в европейския производствен капацитет за ЕПС, както и да се осигури съответното обучение и преквалификация в новите умения, които ще бъдат необходими във всички сектори на отрасъла (проектиране, производство, разпространение, продажби, поддръжка, извеждане от експлоатация и др.).

| 3.3.2 | ЕИСК подкрепя напълно предложението на Комисията да поднови работата на групата на високо равнище CARS 21, като разшири участието на заинтересованите страни, за да преодолее пречките пред възприемането на новите технологии от пазара. ЕИСК препоръчва в нея да бъде включена специална работна група по социалните въпроси, както и незабавно да се предприемат стъпки за развитие и преориентиране на структурите за образование и обучение в сектора, за да отговорят на зараждащите се нужди от умения, свързани с технологията за ЕПС. |
| --- | --- |

3.3.2

ЕИСК подкрепя напълно предложението на Комисията да поднови работата на групата на високо равнище CARS 21, като разшири участието на заинтересованите страни, за да преодолее пречките пред възприемането на новите технологии от пазара. ЕИСК препоръчва в нея да бъде включена специална работна група по социалните въпроси, както и незабавно да се предприемат стъпки за развитие и преориентиране на структурите за образование и обучение в сектора, за да отговорят на зараждащите се нужди от умения, свързани с технологията за ЕПС.

4.   Паралелна трансформация на електроснабдяването и връзки с декарбонизацията на електроснабдяването

| 4.1 | Преминаването към ЕПС ще доведе до значително допълнително натоварване на електроснабдяването; първоначално то няма да бъде много голямо, но в крайна сметка ще се окаже значително. Ако това допълнително търсене на електроенергия бъде задоволено чрез строителство на старомодни електроцентрали на въглища, няма да се постигнат спестявания от емисиите на CO2. Емисиите на CO2 просто ще се прехвърлят от автомобилите към електроцентралите. Затова е изключително важно по-широкото навлизане на електрическите автомобили да бъде съпътствано от по-широко навлизане на електроснабдяване при ниски или нулеви въглеродни емисии. |
| --- | --- |

4.1

Преминаването към ЕПС ще доведе до значително допълнително натоварване на електроснабдяването; първоначално то няма да бъде много голямо, но в крайна сметка ще се окаже значително. Ако това допълнително търсене на електроенергия бъде задоволено чрез строителство на старомодни електроцентрали на въглища, няма да се постигнат спестявания от емисиите на CO2. Емисиите на CO2 просто ще се прехвърлят от автомобилите към електроцентралите. Затова е изключително важно по-широкото навлизане на електрическите автомобили да бъде съпътствано от по-широко навлизане на електроснабдяване при ниски или нулеви въглеродни емисии.

| 4.2 | Програмите за по-широко навлизане на възобновяемите източници на енергия следва да бъдат ускорени едновременно с увеличаването на търсенето на електроенергия за електрическите автомобили. Това изискване следва да бъде включено в следващия преглед на целите за по-широко навлизане на възобновяемите енергийни източници. |
| --- | --- |

4.2

Програмите за по-широко навлизане на възобновяемите източници на енергия следва да бъдат ускорени едновременно с увеличаването на търсенето на електроенергия за електрическите автомобили. Това изискване следва да бъде включено в следващия преглед на целите за по-широко навлизане на възобновяемите енергийни източници.

| 4.3 | Заражда се по-сложна допълняемост между разширяването на общия акумулаторен капацитет, необходим за електрическите автомобили, и ръста в дела на енергийните доставки от възобновяеми енергийни източници. |
| --- | --- |

4.3

Заражда се по-сложна допълняемост между разширяването на общия акумулаторен капацитет, необходим за електрическите автомобили, и ръста в дела на енергийните доставки от възобновяеми енергийни източници.

| 4.4 | Непостоянното действие на източника – вятър, слънчева енергия, приливи и др. – е голям проблем за по-широкото навлизане на възобновяемите източници на енергия. За да се даде отговор на характеризиращия се с различни колебания модел на търсенето на електроенергия, вероятно ще трябва да се осъществи по-широко навлизане на средствата за съхранение на енергия. Автомобилните акумулатори ще са необходими само през ограниченото време, което хората прекарват в шофиране. През останалото време те ще трябва да се презареждат, но евентуално биха могли да се използват и като резервни източници на енергия, които да предоставят допълнителен резерв на преносната мрежа в случай на недостатъчно производство от възобновяеми източници на енергия. Техническите и логистичните проблеми за осъществяването на тази връзка са огромни. С развитието на интелигентната свързана мрежа тази възможност ще стане по-осъществима. ЕИСК призовава Комисията спешно да осъществи необходимите проучвания и да гарантира, че инфраструктурата за презареждане на ЕПС ще бъде достатъчно интелигентна още от самото начало, за да се даде възможност да бъде постигната тази допълняемост с доставките на енергия от възобновяеми енергийни източници. |
| --- | --- |

4.4

Непостоянното действие на източника – вятър, слънчева енергия, приливи и др. – е голям проблем за по-широкото навлизане на възобновяемите източници на енергия. За да се даде отговор на характеризиращия се с различни колебания модел на търсенето на електроенергия, вероятно ще трябва да се осъществи по-широко навлизане на средствата за съхранение на енергия. Автомобилните акумулатори ще са необходими само през ограниченото време, което хората прекарват в шофиране. През останалото време те ще трябва да се презареждат, но евентуално биха могли да се използват и като резервни източници на енергия, които да предоставят допълнителен резерв на преносната мрежа в случай на недостатъчно производство от възобновяеми източници на енергия. Техническите и логистичните проблеми за осъществяването на тази връзка са огромни. С развитието на интелигентната свързана мрежа тази възможност ще стане по-осъществима. ЕИСК призовава Комисията спешно да осъществи необходимите проучвания и да гарантира, че инфраструктурата за презареждане на ЕПС ще бъде достатъчно интелигентна още от самото начало, за да се даде възможност да бъде постигната тази допълняемост с доставките на енергия от възобновяеми енергийни източници.

| 4.5 | Развитието на инфраструктурата за презареждане и/или подмяна на акумулаторите ще изисква големи инвестиции. Съоръжения за презареждане ще трябва да бъдат поставени повсеместно, например на местата за паркиране, в домовете, на работните места, в магазините за търговия на дребно, в обществените гаражи, на други публични места и по улиците. Публичният сектор ще трябва да създаде регулаторна рамка, която да гарантира разумна рентабилност на инвеститорите в инфраструктурата, като едновременно с това предотвратява твърде високите цени. ЕИСК препоръчва Комисията спешно да извърши проучвания на подходящите регулаторни рамки, които да насърчат необходимите инвестиции в инфраструктура. Във връзка с това отбелязва и подкрепя заключенията на Съвета по конкурентоспособност от 26 май, в които се отправя призив за бързото развитие на европейски стандарт за електрическите превозни средства, за да се ускори тяхното навлизане. |
| --- | --- |

4.5

Развитието на инфраструктурата за презареждане и/или подмяна на акумулаторите ще изисква големи инвестиции. Съоръжения за презареждане ще трябва да бъдат поставени повсеместно, например на местата за паркиране, в домовете, на работните места, в магазините за търговия на дребно, в обществените гаражи, на други публични места и по улиците. Публичният сектор ще трябва да създаде регулаторна рамка, която да гарантира разумна рентабилност на инвеститорите в инфраструктурата, като едновременно с това предотвратява твърде високите цени. ЕИСК препоръчва Комисията спешно да извърши проучвания на подходящите регулаторни рамки, които да насърчат необходимите инвестиции в инфраструктура. Във връзка с това отбелязва и подкрепя заключенията на Съвета по конкурентоспособност от 26 май, в които се отправя призив за бързото развитие на европейски стандарт за електрическите превозни средства, за да се ускори тяхното навлизане.

5.   Потребителите и пазарът

| 5.1 | Европейското общество все повече осъзнава, че епохата, в която разчитахме на всеобщата наличност на евтин петрол, наближава своя край. Хората започват да разбират, че в много части на света става по-трудно да се открива и добива нефт, както и че има все по-голяма конкуренция за нефта, който се добива в страните с нововъзникващи икономики. Въпреки известен скептицизъм, налице е все по-голямо разбиране на факта, че емисиите на CO2 трябва да бъдат намалени, за да се избегнат вредите от изменението на климата, както и че транспортният сектор ще трябва да изиграе своята роля за постигането на тази цел. Правителствата на държавите-членки засилват в различна степен тези послания чрез данъчното облагане на нефтените продукти, чрез диференцирано данъчно облагане на превозните средства в полза на по-малките автомобили с по-ниски емисии на въглерод за сметка на по-големите, неикономични превозни средства, и в някои случаи като закупуват хибридни превозни средства и прототипи на електрически автомобили за автомобилните си паркове. |
| --- | --- |

5.1

Европейското общество все повече осъзнава, че епохата, в която разчитахме на всеобщата наличност на евтин петрол, наближава своя край. Хората започват да разбират, че в много части на света става по-трудно да се открива и добива нефт, както и че има все по-голяма конкуренция за нефта, който се добива в страните с нововъзникващи икономики. Въпреки известен скептицизъм, налице е все по-голямо разбиране на факта, че емисиите на CO2 трябва да бъдат намалени, за да се избегнат вредите от изменението на климата, както и че транспортният сектор ще трябва да изиграе своята роля за постигането на тази цел. Правителствата на държавите-членки засилват в различна степен тези послания чрез данъчното облагане на нефтените продукти, чрез диференцирано данъчно облагане на превозните средства в полза на по-малките автомобили с по-ниски емисии на въглерод за сметка на по-големите, неикономични превозни средства, и в някои случаи като закупуват хибридни превозни средства и прототипи на електрически автомобили за автомобилните си паркове.

| 5.2 | Вследствие от тази обща осведоменост през последните години на пазара се наблюдава определен преход. Потребителите промениха значително предпочитанията си към по-малки превозни средства с ниски емисии на въглерод, отказвайки се от по-големите автомобили с високи емисии. За излезлите досега на пазара хибридни превозни средства съществува определено търсене, особено в случаите, в които държавите-членки насърчават това търсене чрез фискални стимули. Като цяло, обаче, потребителите са предпазливи по отношение на нови иновации в този сектор и вероятно ще се нуждаят от убеждаване и стимули, за да направят решителна стъпка към следващото поколение хибриди с възможност за включване в електрическата мрежа при пускането им на пазара. |
| --- | --- |

5.2

Вследствие от тази обща осведоменост през последните години на пазара се наблюдава определен преход. Потребителите промениха значително предпочитанията си към по-малки превозни средства с ниски емисии на въглерод, отказвайки се от по-големите автомобили с високи емисии. За излезлите досега на пазара хибридни превозни средства съществува определено търсене, особено в случаите, в които държавите-членки насърчават това търсене чрез фискални стимули. Като цяло, обаче, потребителите са предпазливи по отношение на нови иновации в този сектор и вероятно ще се нуждаят от убеждаване и стимули, за да направят решителна стъпка към следващото поколение хибриди с възможност за включване в електрическата мрежа при пускането им на пазара.

| 5.3 | Производителите и нефтената промишленост също са предпазливи по отношение на потенциала за преход към ЕПС. Те трябва да бъдат убедени в неизбежността на този преход и в политическата решителност на Европейския съюз да го направлява и ускори, за да вложат всичките си ресурси и опит в осъществяването на промяната и убеждаването на потребителите да я възприемат. ЕС и държавите-членки трябва пределно ясно да посочат на своите предприятия необходимостта и спешността на този преход и да не позволяват молбите на някои по-бавни предприятия да водят до забавяне на общия напредък, което би могло да доведе единствено до това отрасълът като цяло да бъде изпреварен от по-бързо движещите се предприятия в други части на света, както и до необратима загуба на работни места и влияние в еволюцията на стандартите в световен мащаб. |
| --- | --- |

5.3

Производителите и нефтената промишленост също са предпазливи по отношение на потенциала за преход към ЕПС. Те трябва да бъдат убедени в неизбежността на този преход и в политическата решителност на Европейския съюз да го направлява и ускори, за да вложат всичките си ресурси и опит в осъществяването на промяната и убеждаването на потребителите да я възприемат. ЕС и държавите-членки трябва пределно ясно да посочат на своите предприятия необходимостта и спешността на този преход и да не позволяват молбите на някои по-бавни предприятия да водят до забавяне на общия напредък, което би могло да доведе единствено до това отрасълът като цяло да бъде изпреварен от по-бързо движещите се предприятия в други части на света, както и до необратима загуба на работни места и влияние в еволюцията на стандартите в световен мащаб.

| 5.4 | За да се премине успешно към следващата фаза, да се спечели доверието на потребителите и да се създаде търсене, следва да бъдат задоволени няколко изисквания на потребителите, които могат да бъдат обобщени в следните групи - безопасност, надеждност, мощност и дизайн, пробег и гъвкавост, удобство на презареждането, цена при покупка и при ползване. (Съществуват и опасения, че безшумността на електрическите превозни средства би могла да бъде опасна по пътищата – ако е така, би могло да се предпише добавянето на някакъв минимален допълнителен шум, за да се осигури на пешеходците и на другите участници в движението известно шумово предупреждение за приближаващо превозно средство.) |
| --- | --- |

5.4

За да се премине успешно към следващата фаза, да се спечели доверието на потребителите и да се създаде търсене, следва да бъдат задоволени няколко изисквания на потребителите, които могат да бъдат обобщени в следните групи - безопасност, надеждност, мощност и дизайн, пробег и гъвкавост, удобство на презареждането, цена при покупка и при ползване. (Съществуват и опасения, че безшумността на електрическите превозни средства би могла да бъде опасна по пътищата – ако е така, би могло да се предпише добавянето на някакъв минимален допълнителен шум, за да се осигури на пешеходците и на другите участници в движението известно шумово предупреждение за приближаващо превозно средство.)

| 5.5 | Изключително важно ще бъде ЕПС да бъдат поне толкова безопасни, колкото традиционните автомобили (както при обичайно шофиране, така и в случай на пътнотранспортно произшествие), както по отношение на обективните статистически измервания, така и по отношение на възприятието. Съоръженията за презареждане, особено тези с публичен достъп, също трябва да бъдат обезопасени срещу злоумишлени действия и измама. Тези критерии следва да бъдат включени във всички регулаторни изисквания по отношение на безопасността, които ще трябва да бъдат въведени за електрическите автомобили. |
| --- | --- |

5.5

Изключително важно ще бъде ЕПС да бъдат поне толкова безопасни, колкото традиционните автомобили (както при обичайно шофиране, така и в случай на пътнотранспортно произшествие), както по отношение на обективните статистически измервания, така и по отношение на възприятието. Съоръженията за презареждане, особено тези с публичен достъп, също трябва да бъдат обезопасени срещу злоумишлени действия и измама. Тези критерии следва да бъдат включени във всички регулаторни изисквания по отношение на безопасността, които ще трябва да бъдат въведени за електрическите автомобили.

| 5.6 | ЕПС ще трябва да бъдат надеждни по всяко време и при всякакви метеорологични условия. Ако акумулаторите се изтощават твърде лесно или ако определени метеорологични условия водят до значително намаляване на мощността или пробега на автомобила, обществото лесно може да се разочарова. Би било целесъобразно в регулаторната рамка да се включат стандарти за дълготрайност и надеждност. |
| --- | --- |

5.6

ЕПС ще трябва да бъдат надеждни по всяко време и при всякакви метеорологични условия. Ако акумулаторите се изтощават твърде лесно или ако определени метеорологични условия водят до значително намаляване на мощността или пробега на автомобила, обществото лесно може да се разочарова. Би било целесъобразно в регулаторната рамка да се включат стандарти за дълготрайност и надеждност.

| 5.7 | Двигателите на ЕПС следва най-малкото да имат същите характеристики като тези на семейните автомобили от среден клас, тъй като това са автомобилите, които познава по-голямата част от населението. Също така ще бъде важно дизайнът и конфигурацията на ЕПС да бъдат не по-малко привлекателни за обществеността от тези на най-добрите автомобили с ДВГ. Разбира се, това предизвикателство стои пред индустрията, но регулаторни действия няма да са необходими, ако тя е мотивирана по подходящ начин (при необходимост и чрез предоставяне на стимули), за да иска да ускори промяната. |
| --- | --- |

5.7

Двигателите на ЕПС следва най-малкото да имат същите характеристики като тези на семейните автомобили от среден клас, тъй като това са автомобилите, които познава по-голямата част от населението. Също така ще бъде важно дизайнът и конфигурацията на ЕПС да бъдат не по-малко привлекателни за обществеността от тези на най-добрите автомобили с ДВГ. Разбира се, това предизвикателство стои пред индустрията, но регулаторни действия няма да са необходими, ако тя е мотивирана по подходящ начин (при необходимост и чрез предоставяне на стимули), за да иска да ускори промяната.

| 5.8 | Пробегът е тясно свързан с условията за презареждане. Ако за презареждане е необходим престой от няколко часа в гараж или на зарядна колонка на улицата, то потребителите вероятно ще искат всяко зареждане да им осигурява значителен пробег. Повечето хора наистина изминават скромно разстояние в рамките на един нормален работен ден, но те ще искат да разполагат с възможност за по-голям пробег за случаите, в които трябва да изминат по-голямо разстояние, и няма да искат да прекарват часове, зареждайки автомобилите си по време на такива пътувания. Понякога акумулаторите ще се изтощават, когато автомобилът не се намира в близост до пункт за презареждане. Ще трябва да бъдат разработени процедури за аварийно презареждане край пътя или за подмяна на акумулатора. |
| --- | --- |

5.8

Пробегът е тясно свързан с условията за презареждане. Ако за презареждане е необходим престой от няколко часа в гараж или на зарядна колонка на улицата, то потребителите вероятно ще искат всяко зареждане да им осигурява значителен пробег. Повечето хора наистина изминават скромно разстояние в рамките на един нормален работен ден, но те ще искат да разполагат с възможност за по-голям пробег за случаите, в които трябва да изминат по-голямо разстояние, и няма да искат да прекарват часове, зареждайки автомобилите си по време на такива пътувания. Понякога акумулаторите ще се изтощават, когато автомобилът не се намира в близост до пункт за презареждане. Ще трябва да бъдат разработени процедури за аварийно презареждане край пътя или за подмяна на акумулатора.

| 5.9 | Изглежда, че бързото зареждане се превръща в техническа възможност. Но освен ако времето не може да бъде намалено до времето, необходимо за зареждане на резервоар с бензин, заетите хора ще изгубят търпение. Считаме, че производителите следва да се стремят да повишат възможно най-бързо максималния пробег до 300 км, ако искат да си осигурят значим пазар. Усилията в НИРД следва да бъдат концентрирани в тази насока. |
| --- | --- |

5.9

Изглежда, че бързото зареждане се превръща в техническа възможност. Но освен ако времето не може да бъде намалено до времето, необходимо за зареждане на резервоар с бензин, заетите хора ще изгубят търпение. Считаме, че производителите следва да се стремят да повишат възможно най-бързо максималния пробег до 300 км, ако искат да си осигурят значим пазар. Усилията в НИРД следва да бъдат концентрирани в тази насока.

| 5.10 | В случай че се окаже невъзможно подобен пробег да бъде осигурен за няколко години, ЕИСК препоръчва да се отдели голямо внимание на допълването на зареждането през електрическата мрежа със съоръжения за бърза смяна на целия акумулатор в търговски гараж (или при аварийни ситуации край пътя) за две или три минути. ЕИСК е наясно, че на тази основа вече се разработват тестови проекти, но те са на твърде ранен етап. За да се улесни разработването на инфраструктура за смяна на акумулаторите по такъв начин, ЕИСК препоръчва Комисията да разгледа на ранен етап възможността за постигане на стандартизация на ранен етап по отношение на конфигурацията и характеристиките на акумулаторните пакети, както и по отношение на удобното им демонтиране и подмяна. Смяната на акумулаторите би могла да се улесни чрез вземане под наем от компания за предоставяне на услуги, която извършва самата смяна, отколкото да се закупува веднага акумулатор. Това би намалило първоначалните разходи за ЕПС, но би наложило установяването на регулаторна рамка, за да се гарантира, че тези компании за предоставяне на услуги ще предлагат справедливи цени и ще поддържат добри експлоатационни стандарти. |
| --- | --- |

5.10

В случай че се окаже невъзможно подобен пробег да бъде осигурен за няколко години, ЕИСК препоръчва да се отдели голямо внимание на допълването на зареждането през електрическата мрежа със съоръжения за бърза смяна на целия акумулатор в търговски гараж (или при аварийни ситуации край пътя) за две или три минути. ЕИСК е наясно, че на тази основа вече се разработват тестови проекти, но те са на твърде ранен етап. За да се улесни разработването на инфраструктура за смяна на акумулаторите по такъв начин, ЕИСК препоръчва Комисията да разгледа на ранен етап възможността за постигане на стандартизация на ранен етап по отношение на конфигурацията и характеристиките на акумулаторните пакети, както и по отношение на удобното им демонтиране и подмяна. Смяната на акумулаторите би могла да се улесни чрез вземане под наем от компания за предоставяне на услуги, която извършва самата смяна, отколкото да се закупува веднага акумулатор. Това би намалило първоначалните разходи за ЕПС, но би наложило установяването на регулаторна рамка, за да се гарантира, че тези компании за предоставяне на услуги ще предлагат справедливи цени и ще поддържат добри експлоатационни стандарти.

| 5.11 | Когато е необходимо да се използва презареждане през електрическата мрежа, ще бъде особено важно то да бъде осигурено бързо, посредством широка мрежа от станции за зареждане. В допълнение към съоръженията в домовете, ще трябва да има станции за презареждане и на всички паркинги (обществени и частни, служебни, на магазини и др.), както и на местата за паркиране на улиците. За да бъде тази програма управляема, може да се наложи усилията за ранно въвеждане да се концентрират върху конкретни географски райони. Може да бъде полезно да се осъществят пилотни схеми в различни условия – на острови, в големи градове и прилежащите им регионални зони, в по-малки градове, в селски райони и др., за да се установят основните условия за работа и инфраструктурна подкрепа. Независимо къде ще се появят за първи път ЕПС, жизненоважно е още от самото начало да бъде създадена подходяща мрежа за презареждане. Потребителите бързо ще обърнат гръб на новата технология, ако считат, че тя не е подкрепена адекватно от широко достъпни съоръжения за презареждане и смяна на акумулаторите още от първия ден. |
| --- | --- |

5.11

Когато е необходимо да се използва презареждане през електрическата мрежа, ще бъде особено важно то да бъде осигурено бързо, посредством широка мрежа от станции за зареждане. В допълнение към съоръженията в домовете, ще трябва да има станции за презареждане и на всички паркинги (обществени и частни, служебни, на магазини и др.), както и на местата за паркиране на улиците. За да бъде тази програма управляема, може да се наложи усилията за ранно въвеждане да се концентрират върху конкретни географски райони. Може да бъде полезно да се осъществят пилотни схеми в различни условия – на острови, в големи градове и прилежащите им регионални зони, в по-малки градове, в селски райони и др., за да се установят основните условия за работа и инфраструктурна подкрепа. Независимо къде ще се появят за първи път ЕПС, жизненоважно е още от самото начало да бъде създадена подходяща мрежа за презареждане. Потребителите бързо ще обърнат гръб на новата технология, ако считат, че тя не е подкрепена адекватно от широко достъпни съоръжения за презареждане и смяна на акумулаторите още от първия ден.

| 5.12 | Общинските, местните и регионалните власти ще имат важна роля за популяризирането на навлизането на ЕПС на тяхна територия. Те могат да помогнат при определянето на подходящи места за съоръженията за презареждане и смяна на акумулаторите. Те биха могли да дадат преференциален статут на ЕПС при паркиране или чрез определяне на специални ленти за движение. Те биха могли да имат значителна роля и в популяризирането и насърчаването на прехода към ЕПС. Биха могли да насърчават също използването на електрически превозни средства за транспорт на лица с намалена подвижност, за почистване на улици и др., тъй като много от тези дейности се извършват само на къси разстояния в рамките на съответната територия. |
| --- | --- |

5.12

Общинските, местните и регионалните власти ще имат важна роля за популяризирането на навлизането на ЕПС на тяхна територия. Те могат да помогнат при определянето на подходящи места за съоръженията за презареждане и смяна на акумулаторите. Те биха могли да дадат преференциален статут на ЕПС при паркиране или чрез определяне на специални ленти за движение. Те биха могли да имат значителна роля и в популяризирането и насърчаването на прехода към ЕПС. Биха могли да насърчават също използването на електрически превозни средства за транспорт на лица с намалена подвижност, за почистване на улици и др., тъй като много от тези дейности се извършват само на къси разстояния в рамките на съответната територия.

| 5.13 | Разбира се, цената при покупка и ползване ще бъде жизненоважна. Добър пример за това е преходът от оловен към безоловен бензин в много страни. Известно време потребителите се противопоставяха на тази промяна. Но веднага щом правителствата се осмелиха да въведат данъчна диференциация в полза на безоловния бензин, съпротивата изчезна и промяната се осъществи бързо и безпроблемно. |
| --- | --- |

5.13

Разбира се, цената при покупка и ползване ще бъде жизненоважна. Добър пример за това е преходът от оловен към безоловен бензин в много страни. Известно време потребителите се противопоставяха на тази промяна. Но веднага щом правителствата се осмелиха да въведат данъчна диференциация в полза на безоловния бензин, съпротивата изчезна и промяната се осъществи бързо и безпроблемно.

| 5.14 | За да се насърчи възприемането на електрическите автомобили, ще бъде необходимо най-малкото да се премахне всяко ценово предимство на автомобилите на нефтено гориво чрез въвеждане на подходящи диференцирани данъчни режими, както и вероятно да се даде предимство на ЕПС през първите години, за да се задвижи пазарът. По принцип експлоатацията на ЕПС следва да е по-евтина поради много по-големия коефициент на полезно действие на електродвигателя. Разбира се, цената ще зависи в голяма степен от структурата на цените на електроенергията и от това дали презареждащите се акумулатори могат да бъдат вградени в интелигентна система за балансиране на товара при преференциални цени. ЕИСК призовава различните възможности в това отношение да станат обект на иконометрични изследвания на ранен етап. Тъй като преходът към ЕПС е голяма стъпка за потребителя, може да се наложи да се предоставят значителни стимули, особено през първите години на прехода (напр. чрез голям данъчен диференциал в полза на покупката на ЕПС вместо автомобил с ДВГ). |
| --- | --- |

5.14

За да се насърчи възприемането на електрическите автомобили, ще бъде необходимо най-малкото да се премахне всяко ценово предимство на автомобилите на нефтено гориво чрез въвеждане на подходящи диференцирани данъчни режими, както и вероятно да се даде предимство на ЕПС през първите години, за да се задвижи пазарът. По принцип експлоатацията на ЕПС следва да е по-евтина поради много по-големия коефициент на полезно действие на електродвигателя. Разбира се, цената ще зависи в голяма степен от структурата на цените на електроенергията и от това дали презареждащите се акумулатори могат да бъдат вградени в интелигентна система за балансиране на товара при преференциални цени. ЕИСК призовава различните възможности в това отношение да станат обект на иконометрични изследвания на ранен етап. Тъй като преходът към ЕПС е голяма стъпка за потребителя, може да се наложи да се предоставят значителни стимули, особено през първите години на прехода (напр. чрез голям данъчен диференциал в полза на покупката на ЕПС вместо автомобил с ДВГ).

| 5.15 | Освен ценови стимули, правителствата и местните власти следва да проучат и други форми на стимулиране, които биха подпомогнали прехода, включително специализирани маршрути или зони и места за преференциално паркиране на ЕПС. ЕПС очевидно ще замърсяват околната среда по-малко, отколкото автомобилите с двигатели с вътрешно горене, а някои модели биха могли да изиграят роля за намаляване на задръстванията (напр. по-малки ЕПС за специални цели). |
| --- | --- |

5.15

Освен ценови стимули, правителствата и местните власти следва да проучат и други форми на стимулиране, които биха подпомогнали прехода, включително специализирани маршрути или зони и места за преференциално паркиране на ЕПС. ЕПС очевидно ще замърсяват околната среда по-малко, отколкото автомобилите с двигатели с вътрешно горене, а някои модели биха могли да изиграят роля за намаляване на задръстванията (напр. по-малки ЕПС за специални цели).

| 5.16 | Освен предприемането на действия, за да се гарантира, че ЕПС могат да се продават на конкурентни цени, ще бъде важно да се предприемат по-нататъшни мерки за повишаване на разбирането на потребителите за въглеродния отпечатък от техните транспортни решения и за степента, в която ще подобрят своя въглероден отпечатък, като преминат към ЕПС. |
| --- | --- |

5.16

Освен предприемането на действия, за да се гарантира, че ЕПС могат да се продават на конкурентни цени, ще бъде важно да се предприемат по-нататъшни мерки за повишаване на разбирането на потребителите за въглеродния отпечатък от техните транспортни решения и за степента, в която ще подобрят своя въглероден отпечатък, като преминат към ЕПС.

| 5.17 | Тази информация следва да се основава на пълен анализ на жизнения цикъл и въздействието на техните автомобили и други видове транспорт. Но дори когато бъде отчетен целият жизнен цикъл, изглежда вероятно преходът към електрически автомобил да бъде едно от най-важните решения, които човек може да вземе, за да намали своя въглероден отпечатък. За да оценят това правилно, хората се нуждаят от точна информация. |
| --- | --- |

5.17

Тази информация следва да се основава на пълен анализ на жизнения цикъл и въздействието на техните автомобили и други видове транспорт. Но дори когато бъде отчетен целият жизнен цикъл, изглежда вероятно преходът към електрически автомобил да бъде едно от най-важните решения, които човек може да вземе, за да намали своя въглероден отпечатък. За да оценят това правилно, хората се нуждаят от точна информация.

| 5.18 | Първоначално на някои сектори от пазара ще може да се навлиза сравнително по-лесно. Предвид настоящите ограничения в пробега и времето за презареждане, първоначално ЕПС ще бъдат по-подходящи за пътувания в градовете или на къси разстояния и не толкова подходящи за пътуване на дълги разстояния. По същият начин ще бъде по-лесно да се осигурят съоръжения за зареждане в домовете, които разполагат с гаражи или поне с места за паркиране. Затова би могло да се очаква, че първоначалните маркетингови усилия ще се концентрират върху домакинствата, които разполагат с такива удобства, които биха могли да обмислят закупуването на електрически автомобил като второ (по-малко) превозно средство за къси разстояния, като същевременно притежават и по-голям автомобил с ДВГ или хибриден автомобил за по-дълги пътувания и превоз на по-големи товари. Въпреки това, тъй като съгласно първоначалните проучвания ограниченият пробег и продължителното време за презареждане възпрепятстват навлизането, за да не останат ЕПС само една малка пазарна ниша, ще бъде важно още от самото начало да има една по-дългосрочна визия за по-пълен преход, който ще направи електрическите автомобили привлекателна възможност за всички потребители и за всички пътувания. |
| --- | --- |

5.18

Първоначално на някои сектори от пазара ще може да се навлиза сравнително по-лесно. Предвид настоящите ограничения в пробега и времето за презареждане, първоначално ЕПС ще бъдат по-подходящи за пътувания в градовете или на къси разстояния и не толкова подходящи за пътуване на дълги разстояния. По същият начин ще бъде по-лесно да се осигурят съоръжения за зареждане в домовете, които разполагат с гаражи или поне с места за паркиране. Затова би могло да се очаква, че първоначалните маркетингови усилия ще се концентрират върху домакинствата, които разполагат с такива удобства, които биха могли да обмислят закупуването на електрически автомобил като второ (по-малко) превозно средство за къси разстояния, като същевременно притежават и по-голям автомобил с ДВГ или хибриден автомобил за по-дълги пътувания и превоз на по-големи товари. Въпреки това, тъй като съгласно първоначалните проучвания ограниченият пробег и продължителното време за презареждане възпрепятстват навлизането, за да не останат ЕПС само една малка пазарна ниша, ще бъде важно още от самото начало да има една по-дългосрочна визия за по-пълен преход, който ще направи електрическите автомобили привлекателна възможност за всички потребители и за всички пътувания.

| 5.19 | Програмите за възлагане на обществени поръчки могат да бъдат изключително мощен инструмент за подобряване на стандартите в ключови сектори на отрасъла. Публичният сектор е важен купувач на леки и други автомобили и примерът на публичния сектор може да окаже допълнително влияние върху решения на другите сектори за покупка на автомобили. Затова е важно правителствата и останалите органи в публичния сектор, включително регионалните и местните власти в цяла Европа, да се ангажират на ранен етап със закупуването на електрически автомобили и други превозни средства, така че да дадат ранен тласък на пазара на тези превозни средства и бързо да придадат на обема на производството необходимата критична маса за икономично производство. Институциите на Европейския съюз биха могли да бъдат водещи чрез своите решения за покупка и биха могли да дадат начало на общоевропейски дебати и инициативи за популяризиране на бързото възприемане на електрическите автомобили. Политическите лидери и други популярни общественици биха могли да разпространяват посланието, като сами закупят електрически автомобили на ранен етап. |
| --- | --- |

5.19

Програмите за възлагане на обществени поръчки могат да бъдат изключително мощен инструмент за подобряване на стандартите в ключови сектори на отрасъла. Публичният сектор е важен купувач на леки и други автомобили и примерът на публичния сектор може да окаже допълнително влияние върху решения на другите сектори за покупка на автомобили. Затова е важно правителствата и останалите органи в публичния сектор, включително регионалните и местните власти в цяла Европа, да се ангажират на ранен етап със закупуването на електрически автомобили и други превозни средства, така че да дадат ранен тласък на пазара на тези превозни средства и бързо да придадат на обема на производството необходимата критична маса за икономично производство. Институциите на Европейския съюз биха могли да бъдат водещи чрез своите решения за покупка и биха могли да дадат начало на общоевропейски дебати и инициативи за популяризиране на бързото възприемане на електрическите автомобили. Политическите лидери и други популярни общественици биха могли да разпространяват посланието, като сами закупят електрически автомобили на ранен етап.

| 5.20 | Счита се, че почти 50 % от закупените в Европа автомобили се купуват по схеми, управлявани или подкрепяни от предприятията за техните служители. Би било желателно да се дадат стимули на предприятията да избират автомобили с ниски въглеродни емисии или изцяло електрически автомобили, посредством подходяща данъчна диференциация. |
| --- | --- |

5.20

Счита се, че почти 50 % от закупените в Европа автомобили се купуват по схеми, управлявани или подкрепяни от предприятията за техните служители. Би било желателно да се дадат стимули на предприятията да избират автомобили с ниски въглеродни емисии или изцяло електрически автомобили, посредством подходяща данъчна диференциация.

6.   Други превозни средства и други видове транспорт

| 6.1 | В настоящото становище сме се концентрирали най-вече върху личните автомобили и стъпките, които Европа следва да предприеме сега, за да ускори прехода към използване на електрически автомобили в бъдеще. Това е плодът, който се намира на най-ниския клон на дървото на декарбонизацията на транспорта. |
| --- | --- |

6.1

В настоящото становище сме се концентрирали най-вече върху личните автомобили и стъпките, които Европа следва да предприеме сега, за да ускори прехода към използване на електрически автомобили в бъдеще. Това е плодът, който се намира на най-ниския клон на дървото на декарбонизацията на транспорта.

| 6.2 | Разбира се, обхватът на електрификацията не се ограничава само с това. Политиците и предприятията следва да бъдат отворени за потенциала за по-нататъшно електрифициране на целия набор от сухопътни и морски транспортни средства, включително много малки едноместни превозни средства, по-големи превозни средства за предоставяне на публични услуги, железници, трамваи и тролейбуси, както и цялата гама превозни средства в товарния транспорт. Нещо повече, с по-нататъшното разпространение на електрификацията в транспортната система могат да се появят нови модели на мобилност, благодарение на различните характеристики на електроенергията, технологията за производство на акумулатори и интелигентните системи за управление на електропреносните мрежи и трафика. И в това отношение ЕИСК призовава Комисията и отговорните за изготвянето на политиките внимателно да следят и да търсят най-добрите идеи, които се нуждаят от насърчаване. |
| --- | --- |

6.2

Разбира се, обхватът на електрификацията не се ограничава само с това. Политиците и предприятията следва да бъдат отворени за потенциала за по-нататъшно електрифициране на целия набор от сухопътни и морски транспортни средства, включително много малки едноместни превозни средства, по-големи превозни средства за предоставяне на публични услуги, железници, трамваи и тролейбуси, както и цялата гама превозни средства в товарния транспорт. Нещо повече, с по-нататъшното разпространение на електрификацията в транспортната система могат да се появят нови модели на мобилност, благодарение на различните характеристики на електроенергията, технологията за производство на акумулатори и интелигентните системи за управление на електропреносните мрежи и трафика. И в това отношение ЕИСК призовава Комисията и отговорните за изготвянето на политиките внимателно да следят и да търсят най-добрите идеи, които се нуждаят от насърчаване.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/53

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Енергийната бедност в условията на либерализация и икономическа криза“ (проучвателно становище)

2011/C 44/09

Главен докладчик: г-н Sergio SANTILLÁN CABEZA

На 9 февруари 2010 г. Съветът на Европейския съюз реши, в съответствие с член 304 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Енергийната бедност в условията на либерализация и икономическа криза“

(проучвателно становище).

На 16 февруари 2010 г. Бюрото на Комитета възложи на специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктура, информационно общество“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, на 464-ата си пленарна сесия на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли 2010 г.) Европейският икономически и социален комитет реши да определи SANTILLÁN CABEZA за главен докладчик и прие настоящото становище със 124 гласа „за“ и 6 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Цените на електроенергията, газта и останалите горива, като напр. въглищата, продължават да се увеличават и изглежда тази тенденция ще продължи и през следващите години, така че ако не се предприемат бързи и ефикасни действия, броят на уязвимите потребители на енергия също може да нарасне значително. Настоящото становище няма за задача да разгледа причините, които водят до увеличаване на цените на енергията в Европа, а цели да изтъкне необходимостта от защита на уязвимите потребители, за да се избегнат ситуациите на енергийна бедност. |
| --- | --- |

1.1

Цените на електроенергията, газта и останалите горива, като напр. въглищата, продължават да се увеличават и изглежда тази тенденция ще продължи и през следващите години, така че ако не се предприемат бързи и ефикасни действия, броят на уязвимите потребители на енергия също може да нарасне значително. Настоящото становище няма за задача да разгледа причините, които водят до увеличаване на цените на енергията в Европа, а цели да изтъкне необходимостта от защита на уязвимите потребители, за да се избегнат ситуациите на енергийна бедност.

| 1.2 | Борбата срещу енергийната бедност е нов социален приоритет, към който следва да се подходи на всички равнища, и е важно ЕС да определи общи насоки, за да могат всички държави-членки да действат в една и съща посока за изкореняването ѝ. През последните две години ЕС положи усилия за защитата на уязвимите потребители. Но редица държави-членки все още не изпълняват задълженията си съгласно установените мерки, поради което ЕС следва да предприеме действия в съответствие с принципа на субсидиарността, определен в член 5 от ДЕО. |
| --- | --- |

1.2

Борбата срещу енергийната бедност е нов социален приоритет, към който следва да се подходи на всички равнища, и е важно ЕС да определи общи насоки, за да могат всички държави-членки да действат в една и съща посока за изкореняването ѝ. През последните две години ЕС положи усилия за защитата на уязвимите потребители. Но редица държави-членки все още не изпълняват задълженията си съгласно установените мерки, поради което ЕС следва да предприеме действия в съответствие с принципа на субсидиарността, определен в член 5 от ДЕО.

| 1.3 | Енергийната бедност засяга енергийния сектор, но също и други сектори като здравеопазването, потреблението и жилищния сектор. |
| --- | --- |

1.3

Енергийната бедност засяга енергийния сектор, но също и други сектори като здравеопазването, потреблението и жилищния сектор.

| 1.4 | ЕИСК предлага ЕС да приеме определение от общ характер на равнище ЕС на енергийната бедност, което след това да бъде адаптирано от всяка държава-членка. Възможен вариант би бил енергийната бедност да се определи като затруднение или невъзможност да се поддържа подходяща температура в жилището и да се ползват други основни енергийни услуги на разумна цена. Това е определение от общ характер, което може да бъде допълнено и от други критерии, позволяващи понятието да се актуализира в зависимост от развитието на обществото. Това би дало възможност енергийната бедност да се изрази в цифри и да се приложи по-прецизен подход. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК предлага ЕС да приеме определение от общ характер на равнище ЕС на енергийната бедност, което след това да бъде адаптирано от всяка държава-членка. Възможен вариант би бил енергийната бедност да се определи като затруднение или невъзможност да се поддържа подходяща температура в жилището и да се ползват други основни енергийни услуги на разумна цена. Това е определение от общ характер, което може да бъде допълнено и от други критерии, позволяващи понятието да се актуализира в зависимост от развитието на обществото. Това би дало възможност енергийната бедност да се изрази в цифри и да се приложи по-прецизен подход.

| 1.5 | ЕИСК смята за необходимо да се хармонизират наличните статистически данни, за да се получи възможно най-точната оценка на ситуацията, свързана с енергийната бедност в Европа. С тази цел се предлага Евростат и статистическите институти на държавите-членки да приемат хомогенни статистически методологии, за да може да се даде количествено изражение на мащаба на проблема на енергийната бедност. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК смята за необходимо да се хармонизират наличните статистически данни, за да се получи възможно най-точната оценка на ситуацията, свързана с енергийната бедност в Европа. С тази цел се предлага Евростат и статистическите институти на държавите-членки да приемат хомогенни статистически методологии, за да може да се даде количествено изражение на мащаба на проблема на енергийната бедност.

| 1.6 | ЕИСК смята, че е целесъобразно, без да се засяга съществуването на Гражданския форум за енергетика (Лондон), да се създаде Европейска обсерватория на енергийната бедност, която може да бъде включена във вече съществуваща структура като Агенцията за сътрудничество на енергийните регулатори или друга. Тя следва да даде възможност за включването на всички икономически и социални участници, които пряко или непряко се сблъскват с проблема на енергийната бедност, като напр. доставчици, потребители, сдружения, действащи в областта на здравеопазването и околната среда, синдикати, сдружения, действащи в областта на енергетиката и строителството и др. Тази група би била от голяма полза за набелязването на съществуващите добри практики в държавите-членки, за проучване на новите механизми за търсене на решение на проблема, свързан с енергийната бедност, или за насърчаване на извършването на обективна и прецизна оценка на последствията от либерализирането на енергийните пазари за уязвимите потребители. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК смята, че е целесъобразно, без да се засяга съществуването на Гражданския форум за енергетика (Лондон), да се създаде Европейска обсерватория на енергийната бедност, която може да бъде включена във вече съществуваща структура като Агенцията за сътрудничество на енергийните регулатори или друга. Тя следва да даде възможност за включването на всички икономически и социални участници, които пряко или непряко се сблъскват с проблема на енергийната бедност, като напр. доставчици, потребители, сдружения, действащи в областта на здравеопазването и околната среда, синдикати, сдружения, действащи в областта на енергетиката и строителството и др. Тази група би била от голяма полза за набелязването на съществуващите добри практики в държавите-членки, за проучване на новите механизми за търсене на решение на проблема, свързан с енергийната бедност, или за насърчаване на извършването на обективна и прецизна оценка на последствията от либерализирането на енергийните пазари за уязвимите потребители.

| 1.7 | ЕИСК предлага енергийната бедност да се взема предвид при изготвянето на всички предложения в областта на енергийната политика. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК предлага енергийната бедност да се взема предвид при изготвянето на всички предложения в областта на енергийната политика.

| 1.8 | ЕИСК посочва, че е необходимо технологичните иновации, оптимизиращи използването на енергията, да са на разположение на уязвимите потребители, тъй като именно те имат най-голяма нужда от тях. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК посочва, че е необходимо технологичните иновации, оптимизиращи използването на енергията, да са на разположение на уязвимите потребители, тъй като именно те имат най-голяма нужда от тях.

| 1.9 | Трябва да се отбележи значението на привеждането в изпълнение на вече одобрените мерки относно енергийната ефективност на сградите, в този случай на частните жилища. Предвид затрудненията, които могат да изпитват лицата, разполагащи с по-ниски доходи, държавите-членки трябва да обмислят установяването на мерки за помощ в зависимост от своите възможности. |
| --- | --- |

1.9

Трябва да се отбележи значението на привеждането в изпълнение на вече одобрените мерки относно енергийната ефективност на сградите, в този случай на частните жилища. Предвид затрудненията, които могат да изпитват лицата, разполагащи с по-ниски доходи, държавите-членки трябва да обмислят установяването на мерки за помощ в зависимост от своите възможности.

| 1.10 | В определени случаи децентрализираното производство на енергия може да допринесе за постигането на изложените в настоящото становище цели (вж. параграф 6.8). |
| --- | --- |

1.10

В определени случаи децентрализираното производство на енергия може да допринесе за постигането на изложените в настоящото становище цели (вж. параграф 6.8).

2.   Енергийната бедност в ЕС

| 2.1 | Използването и достъпът до енергия е свързан с благосъстоянието на хората и на населените места. Наред с другите ѝ многобройни приложения енергията е безусловно необходима за придвижването, климатизирането или осветлението в сектори като промишленост, здравеопазване, селско стопанство, а също и за домакинството и дейностите, свързани с развлеченията и отдиха. |
| --- | --- |

2.1

Използването и достъпът до енергия е свързан с благосъстоянието на хората и на населените места. Наред с другите ѝ многобройни приложения енергията е безусловно необходима за придвижването, климатизирането или осветлението в сектори като промишленост, здравеопазване, селско стопанство, а също и за домакинството и дейностите, свързани с развлеченията и отдиха.

| 2.2 | Затова към понятието енергийна бедност може да се подходи на макро- или микроикономическо равнище. Достъпът до достатъчно и качествена енергия за промишлеността, селското стопанство и останалите сектори е от първостепенно значение за просперитета и конкурентоспособността на една страна и нейният недостиг може да доведе до икономическа криза, безработица и бедност като цяло. Настоящото становище обаче се съсредоточава основно върху енергийната бедност, която засяга домакинствата. |
| --- | --- |

2.2

Затова към понятието енергийна бедност може да се подходи на макро- или микроикономическо равнище. Достъпът до достатъчно и качествена енергия за промишлеността, селското стопанство и останалите сектори е от първостепенно значение за просперитета и конкурентоспособността на една страна и нейният недостиг може да доведе до икономическа криза, безработица и бедност като цяло. Настоящото становище обаче се съсредоточава основно върху енергийната бедност, която засяга домакинствата.

| 2.3 | Енергийната бедност представлява затруднение или невъзможност да се поддържа подходяща температура в жилището (като отправна точка би могло да се използва определението на Световната здравна организация, според която 21 °C е подходяща температура за всекидневната, а 18 °C – в останалите помещения, или всяко друго определение, което бъде счетено за технически коректно), както и да се разполага с други основни енергийни услуги като осветление, транспорт или електроенергия за интернет или други устройства на разумна цена. Това е определение от общ характер, което може да бъде допълнено и от други критерии, позволяващи понятието да се актуализира при необходимост. |
| --- | --- |

2.3

Енергийната бедност представлява затруднение или невъзможност да се поддържа подходяща температура в жилището (като отправна точка би могло да се използва определението на Световната здравна организация, според която 21 °C е подходяща температура за всекидневната, а 18 °C – в останалите помещения, или всяко друго определение, което бъде счетено за технически коректно), както и да се разполага с други основни енергийни услуги като осветление, транспорт или електроенергия за интернет или други устройства на разумна цена. Това е определение от общ характер, което може да бъде допълнено и от други критерии, позволяващи понятието да се актуализира при необходимост.

| 2.4 | Енергийната бедност не може лесно да се изрази в цифри, но може да бъде измерена въз основа на показатели като: невъзможност да се поддържа подходяща температура в жилището (21 % в ЕС-27, Евростат), процент от населението с неплатени фактури за отопление (7 % в ЕС-27 през 2007 г.) или брой жилища, в които са установени течове, пукнатини и други дефекти на сградите (18 % в ЕС-25 през 2007 г., проучване UE-SILC 2007 г.). Въпреки че липсата на статистически данни и съответни проучвания не дава възможност да се получат надежди данни относно броя на засегнатите лица, като се съпоставят известните показатели и се вземат под внимание някои публикувани проучвания, броят на хората, засегнати от енергийна бедност в Европа, се оценява най-малко на 50 млн. (Tackling Fuel Poverty in Europe. Recommendations Guide for Policy Makers.www.fuel-poverty.org). Но според някои оценки тази цифра е значително по-висока. |
| --- | --- |

2.4

Енергийната бедност не може лесно да се изрази в цифри, но може да бъде измерена въз основа на показатели като: невъзможност да се поддържа подходяща температура в жилището (21 % в ЕС-27, Евростат), процент от населението с неплатени фактури за отопление (7 % в ЕС-27 през 2007 г.) или брой жилища, в които са установени течове, пукнатини и други дефекти на сградите (18 % в ЕС-25 през 2007 г., проучване UE-SILC 2007 г.). Въпреки че липсата на статистически данни и съответни проучвания не дава възможност да се получат надежди данни относно броя на засегнатите лица, като се съпоставят известните показатели и се вземат под внимание някои публикувани проучвания, броят на хората, засегнати от енергийна бедност в Европа, се оценява най-малко на 50 млн. (Tackling Fuel Poverty in Europe. Recommendations Guide for Policy Makers.www.fuel-poverty.org). Но според някои оценки тази цифра е значително по-висока.

| 2.5 | Към трудностите, свързани с това да се даде цифрово изражение на проблема се добавят противоречията, съществуващи между статистическите данни на европейско равнище и националните статистически данни. Например, според данните на EU-SILC 0 % от населението на Обединеното кралство имат неизплатени сметки за енергия, докато според националния енергиен регулатор (Ofgem) тази цифра е 5 % (www.fuel-poverty.org). |
| --- | --- |

2.5

Към трудностите, свързани с това да се даде цифрово изражение на проблема се добавят противоречията, съществуващи между статистическите данни на европейско равнище и националните статистически данни. Например, според данните на EU-SILC 0 % от населението на Обединеното кралство имат неизплатени сметки за енергия, докато според националния енергиен регулатор (Ofgem) тази цифра е 5 % (www.fuel-poverty.org).

| 2.6 | Броят на семействата в положение на енергийна бедност в Европа може да се увеличи поради следните причини:






  — | около 16 % от европейците са изложени на риск от бедност (Съвместен доклад за трудовата заетост и Съвместен доклад за социалната закрила и социалното включване, Европейска комисия 2009 г.); |
| --- | --- | --- |

2.6

Броят на семействата в положение на енергийна бедност в Европа може да се увеличи поради следните причини:

—

около 16 % от европейците са изложени на риск от бедност (Съвместен доклад за трудовата заетост и Съвместен доклад за социалната закрила и социалното включване, Европейска комисия 2009 г.);

| — | от 2005 г. до 2007 г. цената на газа за домакинствата се е увеличила средно с 18 % (Евростат, 2007 г.); |
| --- | --- |

—

от 2005 г. до 2007 г. цената на газа за домакинствата се е увеличила средно с 18 % (Евростат, 2007 г.);

| — | от 2005 г. до 2007 г. цената на електроенергията за домакинствата се е увеличила средно с 14 % (проучване UE-SILC, 2007 г.); |
| --- | --- |

—

от 2005 г. до 2007 г. цената на електроенергията за домакинствата се е увеличила средно с 14 % (проучване UE-SILC, 2007 г.);

| — | над 60 % от жилищата в ЕС са строени без критерии за терморегулация. |
| --- | --- |

—

над 60 % от жилищата в ЕС са строени без критерии за терморегулация.

| 2.7 | Състоянието на енергийна бедност се дължи на комбинация от три фактора: ниско равнище на доходи, недостатъчно добро качество на сградите и високи цени на енергията. |
| --- | --- |

2.7

Състоянието на енергийна бедност се дължи на комбинация от три фактора: ниско равнище на доходи, недостатъчно добро качество на сградите и високи цени на енергията.

| 2.8 | По отношение на последиците, които може да породи състоянието на енергийна бедност, следва да се отбележат проблемите, свързани например със здравето, изключването от мрежата от страна на доставчика, потребление на енергията под необходимото за постигане на стандартите за комфорт или задлъжняването. |
| --- | --- |

2.8

По отношение на последиците, които може да породи състоянието на енергийна бедност, следва да се отбележат проблемите, свързани например със здравето, изключването от мрежата от страна на доставчика, потребление на енергията под необходимото за постигане на стандартите за комфорт или задлъжняването.

| 2.9 | Най-уязвимите социални групи са тези с по-ниски доходи, като: хората над 65 г., семействата с един родител, безработните или получаващите социални помощи. Освен това в повечето случаи хората с ниски доходи живеят в сгради с недостатъчна термична изолация (Housing Quality Deficiencies and the Link to Income in the EU, Orsolya Lelkes, European Centre for Social Welfare Policy and Research / Европейски център за политика на социалното благоденствие и изследвания, март 2010 г.), което изостря състоянието на енергийна бедност. |
| --- | --- |

2.9

Най-уязвимите социални групи са тези с по-ниски доходи, като: хората над 65 г., семействата с един родител, безработните или получаващите социални помощи. Освен това в повечето случаи хората с ниски доходи живеят в сгради с недостатъчна термична изолация (Housing Quality Deficiencies and the Link to Income in the EU, Orsolya Lelkes, European Centre for Social Welfare Policy and Research / Европейски център за политика на социалното благоденствие и изследвания, март 2010 г.), което изостря състоянието на енергийна бедност.

| 2.10 | Някои държави-членки вече предприеха мерки (Good practices experienced in Belgium, Spain, France, Italy and United Kingdom to tackle fuel poverty / Добри практики за борба срещу енергийната бедност, изпробвани в Белгия, Испания, Франция, Италия и Обединеното кралство; публикация на работната група EPEE), които допринасят за предотвратяване на изпадането в енергийна бедност. По-голямата част от тези добри практики са насочени към причините, като например:






  — | цените на енергията (напр. социални тарифи); |
| --- | --- | --- |

2.10

Някои държави-членки вече предприеха мерки (Good practices experienced in Belgium, Spain, France, Italy and United Kingdom to tackle fuel poverty / Добри практики за борба срещу енергийната бедност, изпробвани в Белгия, Испания, Франция, Италия и Обединеното кралство; публикация на работната група EPEE), които допринасят за предотвратяване на изпадането в енергийна бедност. По-голямата част от тези добри практики са насочени към причините, като например:

—

цените на енергията (напр. социални тарифи);

| — | качеството на сградите (напр. подобряване на енергийната ефективност в социалните и частните жилища); |
| --- | --- |

—

качеството на сградите (напр. подобряване на енергийната ефективност в социалните и частните жилища);

| — | ниско равнище на доходи (напр. икономическа помощ). |
| --- | --- |

—

ниско равнище на доходи (напр. икономическа помощ).

Аналогично, някои държави-членки взеха корективни мерки за намаляване на последиците от енергийната бедност, като например забрана за изключване на уязвимите семейства по време на критични периоди.

| 2.11 | Подобряването на енергийната ефективност в строителството е от първостепенно значение за намирането на решение на проблема с енергийната бедност. Предложението за преработка на Директивата относно енергийните характеристики на сградите (COM (2008) 780) може да се окаже възможност в тази насока. |
| --- | --- |

2.11

Подобряването на енергийната ефективност в строителството е от първостепенно значение за намирането на решение на проблема с енергийната бедност. Предложението за преработка на Директивата относно енергийните характеристики на сградите (COM (2008) 780) може да се окаже възможност в тази насока.

3.   Икономическата криза се изразява в 23 милиона безработни

| 3.1 | Европейската икономика е в най-дълбоката рецесия от 1930 г. насам. През 2009 г. БВП на ЕС-27 спадна с 4,2 % в сравнение с 2008 г., през която беше регистрирано леко повишение (с 0,8 %). Безработицата нарасна значително и през януари 2010 г. обхвана 9,5 % от трудоспособното население (1,5 % повече в сравнение със същия месец на предходната година). Следователно, през първия месец на 2010 г. 22 979 000 мъже и жени са били без работа. Най-ниско е равнището на безработицата в Нидерландия (4,2 %) и Австрия (5,3 %), а най-високо в Литва (22,9 %) и Испания (18,8 %) (Евростат). |
| --- | --- |

3.1

Европейската икономика е в най-дълбоката рецесия от 1930 г. насам. През 2009 г. БВП на ЕС-27 спадна с 4,2 % в сравнение с 2008 г., през която беше регистрирано леко повишение (с 0,8 %). Безработицата нарасна значително и през януари 2010 г. обхвана 9,5 % от трудоспособното население (1,5 % повече в сравнение със същия месец на предходната година). Следователно, през първия месец на 2010 г. 22 979 000 мъже и жени са били без работа. Най-ниско е равнището на безработицата в Нидерландия (4,2 %) и Австрия (5,3 %), а най-високо в Литва (22,9 %) и Испания (18,8 %) (Евростат).

| 3.2 | Европейският план за икономическо възстановяване от края на 2008 г. не даде очакваните резултати. Данните за сегашната ситуация са обезпокоителни, както и фактът, че според досегашните прогнози (включително и тези на Комисията) в близко бъдеще може да се очаква „крехко“ възстановяване. Въпреки че бяха въведени данъчни стимули, възлизащи на 5 % от БВП (ЕС-27), това не е достатъчно и липсва достатъчно координирана „стратегия за излизане“ от кризата. |
| --- | --- |

3.2

Европейският план за икономическо възстановяване от края на 2008 г. не даде очакваните резултати. Данните за сегашната ситуация са обезпокоителни, както и фактът, че според досегашните прогнози (включително и тези на Комисията) в близко бъдеще може да се очаква „крехко“ възстановяване. Въпреки че бяха въведени данъчни стимули, възлизащи на 5 % от БВП (ЕС-27), това не е достатъчно и липсва достатъчно координирана „стратегия за излизане“ от кризата.

| 3.3 | Започналата през 2007 г. икономическа и финансова криза настъпи в контекст на стагнация или спад на доходите на европейските работници. От друга страна икономическите мерки, предлагани от някои държави-членки за намаляване на високия дълг и публичния дефицит, засягат социалните помощи (пенсии, помощи за безработица) и обществените услуги. |
| --- | --- |

3.3

Започналата през 2007 г. икономическа и финансова криза настъпи в контекст на стагнация или спад на доходите на европейските работници. От друга страна икономическите мерки, предлагани от някои държави-членки за намаляване на високия дълг и публичния дефицит, засягат социалните помощи (пенсии, помощи за безработица) и обществените услуги.

| 3.4 | Всичко това създава обезпокоителна картина за положението на по-уязвимите семейства, изправени пред растящите енергийни разходи. |
| --- | --- |

3.4

Всичко това създава обезпокоителна картина за положението на по-уязвимите семейства, изправени пред растящите енергийни разходи.

4.   Енергийната политика на ЕС

| 4.1 | Волята за либерализиране на енергийния пазар беше една от основните политики на ЕС през последните две десетилетия. След Съвета по енергетика през юни 1987 г., който постави началото на този процес, към края на 90-те години на миналия век бяха обнародвани първите директиви за либерализиране на пазарите на газ и електроенергия и оттогава бяха предприети редица инициативи в тази посока. |
| --- | --- |

4.1

Волята за либерализиране на енергийния пазар беше една от основните политики на ЕС през последните две десетилетия. След Съвета по енергетика през юни 1987 г., който постави началото на този процес, към края на 90-те години на миналия век бяха обнародвани първите директиви за либерализиране на пазарите на газ и електроенергия и оттогава бяха предприети редица инициативи в тази посока.

| 4.2 | Най-общо заявените цели на процеса на либерализиране бяха постигане на по-голяма ефективност на енергийния сектор и по-голяма конкурентоспособност на европейската икономика. Но между всички държави-членки не беше постигнато пълно съгласие относно мерките и на практика в някои от тях съществува силна съпротива срещу прилагането на съответните политики. |
| --- | --- |

4.2

Най-общо заявените цели на процеса на либерализиране бяха постигане на по-голяма ефективност на енергийния сектор и по-голяма конкурентоспособност на европейската икономика. Но между всички държави-членки не беше постигнато пълно съгласие относно мерките и на практика в някои от тях съществува силна съпротива срещу прилагането на съответните политики.

| 4.3 | Понастоящем има голяма концентрация на предлагането на пазара на едро на газ (в 10 държави-членки тримата най-големи доставчици контролират 90 % или повече от пазара) и на електроенергия (където те контролират над 80 % в 14 държави-членки) (COM(2009) 115 окончателен). |
| --- | --- |

4.3

Понастоящем има голяма концентрация на предлагането на пазара на едро на газ (в 10 държави-членки тримата най-големи доставчици контролират 90 % или повече от пазара) и на електроенергия (където те контролират над 80 % в 14 държави-членки) (COM(2009) 115 окончателен).

| 4.4 | Либерализацията носи ползи на потребителите, ако реално насърчава конкуренцията. Но в редица държави-членки държавният монопол беше заменен от частни олигополи, което налага да се увеличат усилията за насърчаване на прозрачността и конкуренцията в енергетиката. |
| --- | --- |

4.4

Либерализацията носи ползи на потребителите, ако реално насърчава конкуренцията. Но в редица държави-членки държавният монопол беше заменен от частни олигополи, което налага да се увеличат усилията за насърчаване на прозрачността и конкуренцията в енергетиката.

| 4.5 | Затова е целесъобразно да се наблегне на необходимостта от ефективно прилагане на мерките, предвидени в Третия енергиен пакет, насочени към създаването на истински енергиен пазар, основан на сътрудничество между държавите, по-добра взаимосвързаност между мрежите, по-добра координация на операторите и укрепване на правомощията на националните регулаторни органи и др. |
| --- | --- |

4.5

Затова е целесъобразно да се наблегне на необходимостта от ефективно прилагане на мерките, предвидени в Третия енергиен пакет, насочени към създаването на истински енергиен пазар, основан на сътрудничество между държавите, по-добра взаимосвързаност между мрежите, по-добра координация на операторите и укрепване на правомощията на националните регулаторни органи и др.

5.   Либерализирането трябва да носи ползи на потребителите

| 5.1 | Либерализирането благоприятства децентрализацията и диверсификацията на енергията и следва да бъде средство за постигане на напредък по въпроси от първостепенно значение като поевтиняване и сигурност на доставките, подобряване на качеството на услугата, разширяване на предлагането и адаптирането му към нуждите на потребителя като цяло и към тези на уязвимите потребители в частност. Но първоначалният опит на държавите-членки показва проблеми, свързани с липсата на прозрачност по отношение на тарифите, високи цени и др. |
| --- | --- |

5.1

Либерализирането благоприятства децентрализацията и диверсификацията на енергията и следва да бъде средство за постигане на напредък по въпроси от първостепенно значение като поевтиняване и сигурност на доставките, подобряване на качеството на услугата, разширяване на предлагането и адаптирането му към нуждите на потребителя като цяло и към тези на уязвимите потребители в частност. Но първоначалният опит на държавите-членки показва проблеми, свързани с липсата на прозрачност по отношение на тарифите, високи цени и др.

| 5.2 | В повечето държави-членки цените през първата половина 2009 г. бяха по-високи, отколкото през 2008 г., въпреки изразената тенденция за по-осезаем спад на цените на петрола за крайните потребители. Това би могло да се обясни отчасти с периода от време, който изтича от промяната на цените на петрола до отражението ѝ при крайните потребители. Въпреки това изглежда, че спадът на цените на енергията на едро не намери пълно отражение в цените за крайните потребители (вж. COM(2009) 115 окончателен). |
| --- | --- |

5.2

В повечето държави-членки цените през първата половина 2009 г. бяха по-високи, отколкото през 2008 г., въпреки изразената тенденция за по-осезаем спад на цените на петрола за крайните потребители. Това би могло да се обясни отчасти с периода от време, който изтича от промяната на цените на петрола до отражението ѝ при крайните потребители. Въпреки това изглежда, че спадът на цените на енергията на едро не намери пълно отражение в цените за крайните потребители (вж. COM(2009) 115 окончателен).

| 5.3 | Вследствие на това, услугите за доставка на електроенергия и газ показват незадоволителни резултати по отношение на отражението върху икономическото положение на домакинствата. 60 % от потребителите посочват, че техният доставчик на енергия е увеличил цените, спрямо едва 3-4 %, при които те са спаднали. Услугите за доставка на електроенергия и газ също показват твърде слаби резултати по отношение на съпоставимостта на офертите и улеснения за смяна на доставчика. Потребителите сменят най-рядко доставчика си в енергийния сектор: едва 7 % от тях са сменили доставчика си на газ и 8 % - този на електроенергия (Европейска комисия. Второ издание на Индекса за развитие на пазарите на дребно в ЕС, 2 февруари 2009 г.). |
| --- | --- |

5.3

Вследствие на това, услугите за доставка на електроенергия и газ показват незадоволителни резултати по отношение на отражението върху икономическото положение на домакинствата. 60 % от потребителите посочват, че техният доставчик на енергия е увеличил цените, спрямо едва 3-4 %, при които те са спаднали. Услугите за доставка на електроенергия и газ също показват твърде слаби резултати по отношение на съпоставимостта на офертите и улеснения за смяна на доставчика. Потребителите сменят най-рядко доставчика си в енергийния сектор: едва 7 % от тях са сменили доставчика си на газ и 8 % - този на електроенергия (Европейска комисия. Второ издание на Индекса за развитие на пазарите на дребно в ЕС, 2 февруари 2009 г.).

6.   Действия на Общността в областта на енергийната бедност

| 6.1 | Енергийната бедност е нов социален приоритет, който изисква подкрепа на всички равнища. Въпреки че правните документи, представени от ЕС (1), представляват напредък в тази насока, реакцията на държавите-членки до този момент не е адекватна. Два примера могат да илюстрират горното твърдение: въпреки задължението, установено с директивите за вътрешния пазар на газ и електроенергия (първо Директива 2003/54/ЕО и след това Директива 2009/72/ЕО), само 10 от 27-те държави-членки предлагат социални тарифи на уязвимите клиенти и само в 8 държави-членки се използва обичайно терминът „уязвим клиент“. (Status Review of the definitions of vulnerable customer, default supplier and supplier of last resort, ERGEG, 2009 г.). |
| --- | --- |

6.1

Енергийната бедност е нов социален приоритет, който изисква подкрепа на всички равнища. Въпреки че правните документи, представени от ЕС (1), представляват напредък в тази насока, реакцията на държавите-членки до този момент не е адекватна. Два примера могат да илюстрират горното твърдение: въпреки задължението, установено с директивите за вътрешния пазар на газ и електроенергия (първо Директива 2003/54/ЕО и след това Директива 2009/72/ЕО), само 10 от 27-те държави-членки предлагат социални тарифи на уязвимите клиенти и само в 8 държави-членки се използва обичайно терминът „уязвим клиент“. (Status Review of the definitions of vulnerable customer, default supplier and supplier of last resort, ERGEG, 2009 г.).

| 6.2 | Не всички държави-членки търсят решение на тези проблеми, а тези, които го правят, действат независимо, без да търсят синергии помежду си, което затруднява идентифицирането, оценката и подхода към енергийната бедност на европейско равнище. Например определението, използвано в Обединеното кралство, се различава от това в останалите държави-членки. Според него от енергийна бедност е засегнат всеки, който заделя над 10 % от доходите си, за да поддържа подходяща температура в жилището си. Различия в определението се срещат и в документи на ЕС. |
| --- | --- |

6.2

Не всички държави-членки търсят решение на тези проблеми, а тези, които го правят, действат независимо, без да търсят синергии помежду си, което затруднява идентифицирането, оценката и подхода към енергийната бедност на европейско равнище. Например определението, използвано в Обединеното кралство, се различава от това в останалите държави-членки. Според него от енергийна бедност е засегнат всеки, който заделя над 10 % от доходите си, за да поддържа подходяща температура в жилището си. Различия в определението се срещат и в документи на ЕС.

| 6.3 | Търсенето на решение на проблема, свързан с енергийната бедност, е отговорност на отделните държави-членки, които следва да действат в зависимост от установените правомощия (на национално, регионално или местно равнище), но в отсъствието на ефикасно законодателство на национално равнище ЕС трябва да действа съгласно принципа на субсидиарност, определен в член 5 от ДЕО. За другите горива като въглищата, отговорност носят единствено държавите-членки. |
| --- | --- |

6.3

Търсенето на решение на проблема, свързан с енергийната бедност, е отговорност на отделните държави-членки, които следва да действат в зависимост от установените правомощия (на национално, регионално или местно равнище), но в отсъствието на ефикасно законодателство на национално равнище ЕС трябва да действа съгласно принципа на субсидиарност, определен в член 5 от ДЕО. За другите горива като въглищата, отговорност носят единствено държавите-членки.

| 6.4 | Европейският съюз има законодателни правомощия и правомощия в областта на енергийната политика, което пряко или непряко, оказва въздействие върху енергийната бедност в държавите-членки. Следователно е важно ЕС да предприема действия и да развива политики в тази област в рамките на своята компетентност. |
| --- | --- |

6.4

Европейският съюз има законодателни правомощия и правомощия в областта на енергийната политика, което пряко или непряко, оказва въздействие върху енергийната бедност в държавите-членки. Следователно е важно ЕС да предприема действия и да развива политики в тази област в рамките на своята компетентност.

| 6.5 | Европейската комисия предложи Европейска харта за правата на потребителите на енергия (COM(2007) 386 окончателен и Резолюция на Европейския парламент от 19 юни 2008 г. (P6 – TA(2008)0306), по повод на която ЕИСК вече посочи (2) необходимостта от обвързваща правна форма, която да гарантира правата на гражданите, както вече е правено по други поводи (3). Комисията оттегли гореспомената Харта и включи някои елементи в Третия пакет, като сметна, че това би оказало по-голямо въздействие (например член 7 и член 8 от Директива 2009/72/ЕО). |
| --- | --- |

6.5

Европейската комисия предложи Европейска харта за правата на потребителите на енергия (COM(2007) 386 окончателен и Резолюция на Европейския парламент от 19 юни 2008 г. (P6 – TA(2008)0306), по повод на която ЕИСК вече посочи (2) необходимостта от обвързваща правна форма, която да гарантира правата на гражданите, както вече е правено по други поводи (3). Комисията оттегли гореспомената Харта и включи някои елементи в Третия пакет, като сметна, че това би оказало по-голямо въздействие (например член 7 и член 8 от Директива 2009/72/ЕО).

| 6.6 | Във връзка с предмета на настоящото становище е уместно да се припомни, че в Хартата на основните права на Европейския съюз се посочва, че „С цел да се бори срещу социалното изключване и бедността, Съюзът признава и зачита правото на социална помощ и на помощ за жилище, предназначени да осигурят достойно съществуване на всички лица, които не разполагат с достатъчно средства според правилата, установени от правото на Съюза и от националните законодателства и практики“ (член 34), както и задължението да се осигурява високо равнище на защита на потребителите (член 38). |
| --- | --- |

6.6

Във връзка с предмета на настоящото становище е уместно да се припомни, че в Хартата на основните права на Европейския съюз се посочва, че „С цел да се бори срещу социалното изключване и бедността, Съюзът признава и зачита правото на социална помощ и на помощ за жилище, предназначени да осигурят достойно съществуване на всички лица, които не разполагат с достатъчно средства според правилата, установени от правото на Съюза и от националните законодателства и практики“ (член 34), както и задължението да се осигурява високо равнище на защита на потребителите (член 38).

| 6.7 | ЕИСК заявява отново необходимостта от признаване на гарантирането на универсалната услуга, изпълнение на задълженията за обществена услуга, защита на групите в най-необлагодетелствано икономическо положение и изложени на енергийна бедност, като например се забрани изключването по време на критични периоди, икономическо, социално и териториално сближаване, както и разумни, прозрачни и съпоставими цени между различните доставчици (4). |
| --- | --- |

6.7

ЕИСК заявява отново необходимостта от признаване на гарантирането на универсалната услуга, изпълнение на задълженията за обществена услуга, защита на групите в най-необлагодетелствано икономическо положение и изложени на енергийна бедност, като например се забрани изключването по време на критични периоди, икономическо, социално и териториално сближаване, както и разумни, прозрачни и съпоставими цени между различните доставчици (4).

| 6.8 | ЕИСК изтъква ползата, която в определени случаи потребителите, включително и тези в най-уязвимо положение, могат да извлекат от децентрализираното производство на енергия:






  — | то дава възможност, посредством инсталирането на по-малки производствени единици, да се доближи производството до центровете на потребление в селата и градовете, като се намалят загубите при преноса (които за електроенергията се изчисляват между 7 и 10 %); |
| --- | --- | --- |

6.8

ЕИСК изтъква ползата, която в определени случаи потребителите, включително и тези в най-уязвимо положение, могат да извлекат от децентрализираното производство на енергия:

—

то дава възможност, посредством инсталирането на по-малки производствени единици, да се доближи производството до центровете на потребление в селата и градовете, като се намалят загубите при преноса (които за електроенергията се изчисляват между 7 и 10 %);

| — | насърчава производството на енергия от възобновяеми източници; |
| --- | --- |

—

насърчава производството на енергия от възобновяеми източници;

| — | насърчава технологичното развитие; |
| --- | --- |

—

насърчава технологичното развитие;

| — | има потенциал за създаване на работни места и допълва централизираното производство на енергия. |
| --- | --- |

—

има потенциал за създаване на работни места и допълва централизираното производство на енергия.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ОВ L 211 от 14.08.2009, стр. 55, чл. 7.

1

(2)  ОВ C 151 от 17.6.2008 г., стр. 27.

2

(3)  ОВ L 46 от 17.02.2004 г., стр. 1.

3

(4)  ОВ C 151 от 17.06.08, стр. 27.

4

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/57

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Изграждане на устойчива икономика чрез промяна на модела ни на потребление“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 44/10

Докладчик: г-жа DARMANIN

На 16 юли 2009 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Изграждане на устойчива икономика чрез промяна на модела ни на потребление“.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 15 юни 2010 г.

На 464-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 15 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 98 гласа „за“, 7 гласа „против“ и 8 гласа „въздържал се“.

0.   Преамбюл

На фона на кризата, в която все още се намира Европа, за много европейци действителността представлява борба за запазване на работните им места и за осигуряване на доход. Докато МСП полагат по-големи усилия за оцеляване, моделите на устойчиво развитие изглеждат лукс. Въпреки това политиките, насочени към устойчивост, следва да включват и насоки, с които се реагира на тези реалности в Европа. Настоящото становище ще се фокусира върху една тясна област на устойчивостта – устойчивото потребление. ЕИСК застъпва основния принцип, че един от дългосрочните подходи към устойчивото потребление е засилването на гражданската ангажираност сред европейците не само като им се осигуряват правата на потребителите, както е предвидено в Договора от Лисабон, но и като се повишава стойността на гражданството, така че гражданите да имат не само права, но и моралната отговорност тяхното поведение да съответства на устойчивото развитие.

1.   Заключения и препоръки

1.1   В една устойчива икономика начините на производство и потребление следва да подпомагат трайното благополучие на хората, общностите и природата. Повечето членове на обществото следва да се ръководят от съвкупност от споделени ценности. ЕИСК подчертава, както в предходни становища, че успоредно с БВП следва да се използват екологични и социални показатели, за да се прецени успехът на дадена правителствена политика.

1.2   Настоящата европейска система за производство и потребление се счита за екологично неустойчива, особено поради зависимостта си от енергия, суровини, земя и води и въздействието ѝ върху световния климат и биологичното разнообразие. Ако всички хора по света живееха като европейците, щяхме да се нуждаем от повече от 2,5 планети.

1.3   Съветът на ЕС постигна съгласие, че индустриализираните страни следва да намалят емисиите си на парникови газове с 80-95 % до 2050 г. Ето защо ЕИСК препоръчва стратегията „ЕС 2020“ да вземе под внимание както мерки за устойчиво производство, така и мерки за устойчиво потребление, тъй като двете са тясно свързани и трябва да им се обърне внимание, ако искаме да сведем до минимум въздействието върху планетата.

1.4   Постигането на намаляване на емисиите с 80-95 % за срок от 40 години, като същевременно се запазва годишен икономически растеж от 2-3 %, означава намаляване на въглеродния интензитет на икономиката с 6-10 % на година. Подобен темп на технологични промени не е бил постиган досега по устойчив начин, обхващайки цялата икономика. Ето защо би било разумно да се постави началото на сериозен диалог относно потенциала за промяна на моделите на потребление и цялостния икономически и социален модел, който разчита на разрастване на производството и потреблението, както и търсене на възможно най-бързите подобрения във веригите за производство и доставка.

1.5   Ако усилията за промяна се спускат само отгоре, едва ли ще са ефективни. Социалната промяна често започва с малки групи в обществото и се разпространява чрез множество канали за комуникация. Ролята на ЕС, националните и регионалните правителства може да бъде да набелязват, да насърчават и подкрепят съществуващите групи, които работят за устойчив начин на живот.

1.6   Необходим е диалог с участието на институциите на ЕС, националните правителства и местното самоуправление, както и всички социални партньори. Един от възможните подходи за в бъдеще би бил Комисията да работи с ЕИСК, за да създаде форум, посветен на устойчивото потребление, който да проучи:

| — | ценностите, които могат да проправят път за устойчива икономика, и противоречията между растежа и екологичната устойчивост, социалното приобщаване и личната свобода, качеството на живот на сегашното население и това на бъдещите поколения и т.н.; |
| --- | --- |

—

ценностите, които могат да проправят път за устойчива икономика, и противоречията между растежа и екологичната устойчивост, социалното приобщаване и личната свобода, качеството на живот на сегашното население и това на бъдещите поколения и т.н.;

| — | дали трябва да намалим потреблението в някои области; |
| --- | --- |

—

дали трябва да намалим потреблението в някои области;

| — | какво пречи на гражданите да изберат по-устойчиви модели на потребление и каква помощ могат да окажат властите на местно, национално и европейско равнище; |
| --- | --- |

—

какво пречи на гражданите да изберат по-устойчиви модели на потребление и каква помощ могат да окажат властите на местно, национално и европейско равнище;

| — | опита на лицата и групите, възприели начини на живот с ниско въздействие и потенциала за заимстване на този опит; |
| --- | --- |

—

опита на лицата и групите, възприели начини на живот с ниско въздействие и потенциала за заимстване на този опит;

| — | мерките, необходими в подкрепа на по-устойчивото потребление сред конкретни групи, напр. възрастните, младежите, безработните, новопристигналите имигранти, семействата с малки деца. |
| --- | --- |

—

мерките, необходими в подкрепа на по-устойчивото потребление сред конкретни групи, напр. възрастните, младежите, безработните, новопристигналите имигранти, семействата с малки деца.

1.7   Диалогът трябва да бъде свързан с действия, включително подкрепа за експериментиране от групи, работещи за устойчив начин на живот, и за разпространение на опита им, приспособяване и укрепване на политиките, когато е целесъобразно, и практически действия в рамките на институциите на ЕС за поемане на водеща роля и демонстриране на потенциала за по-устойчиви практики. Освен това най-добрите практики трябва да се популяризират, за да се демонстрира възможността за промени в моделите за потребление.

1.8   Устойчивото потребление не може да се разглежда единствено като въпрос от сферата на политиката в областта на околната среда. То ще се нуждае от инициативи в много други области на политиката, включително здравеопазване, образование, заетост, търговия, защита на потребителите, транспорт, селско стопанство и енергетика.

2.   Необходимост от различен икономически и социален модел

2.1   Характеристиките на устойчивата икономика са предмет на дискусии от половин век (1). В подобна икономика начините на производство и потребление следва да подпомагат трайното благополучие на хората, общностите и природата.

2.2   За да може икономическият модел да се самоподдържа, повечето участници в обществото трябва да се ръководят от споделени ценности, какъвто е случаят в държавите-членки на ЕС. Правителствата понастоящем насърчават икономически ценности чрез акцент върху БВП и други показатели, които задават ориентир на политиката. Недостатъците на БВП като мярка за човешко, социално и екологично благополучие са широко признати. За измерване на напредъка в посока на устойчива икономика, ЕИСК предложи (2) в допълнение към БВП да се използва и екологичният отпечатък, наред с показател за качество на живот. Екологичният отпечатък изчислява обработваемата площ, необходима за поддържане на начина на живот на човек, група хора, институция или регион. Показателят за качество на живот следва да отчита здравето, материалното богатство, достъпа до публични услуги, социалното участие и интеграцията на новопристигналите, свободното време и качеството на околната среда.

2.3   Може да се очаква, че използването на по-широк набор от показатели за оценка на успеха на дадена правителствена политика би могло да доведе при разработването на политиката до по-малък акцент върху стимулиране на ръста на БВП и по-силен акцент върху останалите измерения на човешкото, социалното и екологичното благополучие.

3.   Екологичното предизвикателство

3.1   В доклада си за състоянието на околната среда и перспективите за 2010 г., който предстои да бъде публикуван, Европейската агенция по околната среда подчертава две основни групи въпроси: климат и енергетика, както и биологично разнообразие и екосистеми (3). Главното предизвикателство за устойчивостта на европейското общество е разрушаването на екосистемите, които го поддържат, и на запаса му от ресурси, включително енергия, почви и води. През 2003 г. средният екологичен отпечатък в ЕС се оценяваше на близо 5 хектара на човек с тенденция към нарастване, докато наличната площ в глобален мащаб бе едва 1,8 хектара на човек с тенденция към намаляване (4). В такъв случай, ако всички хора по света живееха като европейците, щяхме да се нуждаем от повече от 2,5 планети.

3.2   Изменението на климата е особено важно, тъй като освен прякото си въздействие върху живота на хората, то изглежда подсилва и въздействието на обществото върху биологичното разнообразие, сладката вода и други системи. Използването на изкопаеми горива и генерирането на парникови газове допринасят в най-голяма степен за екологичния отпечатък на Европа. Други важни елементи включват ползването на земя за селско стопанство, транспорт и сгради. Екологичният отпечатък не отразява добре други основни въздействия на европейската икономика, включително ползването на вода (най-вече за селско стопанство) и недостатъчните минерални залежи.

3.3   Съветът на ЕС е постигнал съгласие, че индустриализираните страни следва да намалят емисиите си на парникови газове с 80-95 % до 2050 г., което се равнява на годишно намаление от 4-7 %. Той е поел ангажимент за намаляване на емисиите на ЕС с 20 % до 2020 г. спрямо равнищата от 1990 г., или с 30 %, ако и други страни поемат сходни ангажименти. Всъщност ЕИСК предложи (5) 30 -процентната цел да бъде безусловна.

3.4   ЕС се опитва да постигне намаление на парниковите газове предимно чрез технологични средства, като поддържа устойчив икономически растеж. Макар и да е налице технология, с която могат да бъдат осъществени целите за 2020 г., напредъкът в изпълнението е бавен. ЕС-15 се ангажира през 1997 г. с 8 % намаление на емисиите до 2008-2012 г. спрямо равнищата от 1990 г., но емисиите през 2006 г. бяха намалели едва с 2,2 %. В ЕС-27 емисиите отбелязаха 7,7 % спад в този период, но нараснаха с 1,5 % от 2000 г. насам (6). От 90-те години на миналия век енергийната ефективност в ЕС се е повишавала с едва 0,5 % годишно (7).

3.5   Постигането на намаляване на емисиите с 80-95 % за срок от 40 години, като същевременно се запазва годишен икономически ръст от 2-3 %, означава намаляване на въглеродния интензитет на икономиката с 6-10 % на година. Подобен темп на технологични промени не е бил постиган досега по устойчив начин, обхващайки цялата икономика. Ето защо би било разумно да се постави началото на сериозен диалог относно потенциала за промяна на моделите на потребление и цялостния икономически и социален модел, който разчита на разрастване на производството и потреблението, както и търсене на възможно най-бързите подобрения във веригите за производство и доставка.

4.   Устойчиво потребление: създаване на възможности за избор

4.1   На Конференцията на ООН за околна среда и развитие в Рио де Жанейро през 1992 г. европейските правителства поеха ангажимент да премахнат моделите на потребление и производство, несъответстващи на изискванията за устойчиво развитие. Освен това в рамките на процеса от Маракеш те се ангажираха до 2010 г. да разработят планове за действие за устойчиво потребление и производство, които през 2011 г. да бъдат разгледани от Комисията на ООН за устойчиво развитие.

4.2   Има все повече данни от изследвания на устойчивото потребление и начините за неговото постигане (8). Потребителите като цяло се чувстват в плен на настоящия си стил на живот – например, дори ако желаят да използват в по-малка степен автомобилите си, те не могат да си представят как да го направят. Потреблението се обуславя и ограничава от множество фактори, включително физиологични нужди, личностни характеристики, социална среда, културни аспекти и наличие и цени на алтернативни стоки и услуги. В потребителското общество потребителският избор играе основна роля за удовлетворяване на социалните и психологическите потребности – напр. за принадлежност към група, самочувствие и определяне на собствена идентичност. Всичко това пречи на хората да обмислят каквато и да било промяна, а на правителствата – да въвеждат политики за промяна на потреблението. Когато подобни политики са били прилагани, резултатите в повечето случаи са разочароващо слаби или бавни, поради което е трудно да устоят на съпротивлението на икономическите интереси.

4.3   Междувременно различната мотивация, моделите на потребление и вероятните реакции на конкретни политики силно се различават между отделните хора. За всеки човек те могат да се различават в отделните ситуации. Ето защо няма лесно политическо решение за устойчивото потребление. По-скоро въздействие оказват широк набор от политики – от селско стопанство и заетост до образование и здравеопазване. Може да са нужни специфични стратегии в подкрепа на по-устойчив избор от конкретни групи като възрастните и младежите.

4.4   Хората доброволно и масово са приемали ограничения при национални извънредни ситуации и война, но екологичната криза обикновено не се възприема като извънредна ситуация от подобен мащаб. Въпреки това отскоро все по-голям брой хора избират по-прост начин на живот, за да намалят своето въздействие върху околната среда. Някои от най-успешните усилия за промяна на потреблението се основават на общностни групи – напр. подходът Ecoteam, използван в няколко държави от Глобалния план за действие, който обединява малки групи хора от квартал, работно място или училище, за да следят генерираните от тях отпадъци, потреблението си на енергия и вода и да набелязват действия, които могат да предприемат, за да живеят по-устойчиво.

4.5   Ако усилията за промяна се спускат само отгоре, едва ли ще са ефективни – особено когато политици, демонстриращи голямо потребление, се опитват да въздействат на широката общественост. За повечето хора устойчивото потребление не е въпрос от първостепенно значение. Социалните промени обаче често започват с малки групи в обществото и се разпростират чрез широк кръг канали за комуникация, включително стандартните медии, изкуствата, неформални приятелски мрежи и религиозни организации. Ролята на политиците трябва да включва по-скоро набелязване и насърчаване на съществуващите групи, които работят за устойчив начин на живот, отколкото налагане на собствените им възгледи върху общността като цяло за това какво е необходимо.

4.6   Изборът на устойчив стил на живот не бива да се възприема и разбира като лукс за хората, които имат финансовите средства да си го позволят. ЕИСК е подчертавал, че цената на устойчивото потребление не би трябвало да е висока (9), а да е достъпна за всички. Изключително важно е да не се допусне потреблението с по-слабо въздействие да бъде по-скъпо за отделния човек, тъй като това ще даде възможност само на част от обществото да упражни своя избор и би изтласкало в периферията на обществото по-бедни хора и хора с по-ниски заплати.

4.7   ЕИСК подчертава, че за да се даде възможност за избор на потребление с по-слабо въздействие, трябва да се обърне внимание на други ключови области по отношение на благосъстоянието, някои от които се считат за по-важни, като възможност за наемане на работа, подходящи надници за положения труд, достоен труд и достъп до кредит за МСП.

5.   Политически въпроси, на които следва да се обърне внимание

5.1   Институциите на ЕС по традиция са изграждали визия и са осигурявали лидерство за коренни промени в изграждането на обединена Европа. Те са работели основно с плуралистичен модел, като по-скоро са улеснявали постигането на съгласие между правителствата, отколкото да бъдат начело на промени в определена посока. В някои случаи ЕС е играл водеща роля, например в здравните и екологичните стандарти. Този опит може да е ценен в изграждането на устойчива икономика. Лидерството и вдъхновението могат да са също толкова важни, колкото техническият опит и административните умения.

5.2   Комитетът приветства Плана за действие на Комисията за устойчиво потребление и производство (10). Много други съществуващи политики на ЕС са свързани с устойчивото потребление, включително Схемата за търговия с емисии (СТЕ), Директивата за етикетиране на горивната ефективност на леките автомобили, Регламентът за намаляване на емисиите на CO2 от лекотоварните превозни средства, Директивата за биогоривата, Директивата за енергийните характеристики на сградите, Директивата относно ефективността при крайното потребление на енергия и осъществяване на енергийни услуги, както и разпоредби, свързани с околната среда, в Общата селскостопанска политика. Политиката на ЕС обаче е насочена към пазарни инструменти и технологични/продуктови стандарти. Само СТЕ разглежда въпроса за абсолютните стойности на емисиите на парникови газове. Налице са противоречия с други политически цели като повишаване на мобилността. Много малко се прави конкретно по въпроса за потреблението и стила на живот и политиките са очевидно недостатъчни, за да се постигнат целите за намаляване на парниковите газове и постигане на независимост от неустойчиви природни ресурси.

5.3   Необходим е диалог с участието на институциите на ЕС, националните правителства и местното самоуправление, както и всички социални партньори. Един от възможните подходи за в бъдеще би бил Комисията да работи с ЕИСК, за да създаде форум, посветен на устойчивото потребление, който да проучи:

| — | ценностите, които могат да проправят път за устойчива икономика и противоречията, на които трябва да се намери отговор, например между растежа и екологичната устойчивост, социалното приобщаване и личната свобода, качеството на живот на сегашното население и това на бъдещите поколения и т.н.; |
| --- | --- |

—

ценностите, които могат да проправят път за устойчива икономика и противоречията, на които трябва да се намери отговор, например между растежа и екологичната устойчивост, социалното приобщаване и личната свобода, качеството на живот на сегашното население и това на бъдещите поколения и т.н.;

| — | дали трябва да се намали потреблението в някои области. Източниците на повечето емисии на парникови газове могат да бъдат проследени до потреблението на храни, енергията и транспорта. Между устойчивостта и други цели има противоречия, но и потенциални синергии (напр. колоезденето може да е полезно за здравето и за околната среда); |
| --- | --- |

—

дали трябва да се намали потреблението в някои области. Източниците на повечето емисии на парникови газове могат да бъдат проследени до потреблението на храни, енергията и транспорта. Между устойчивостта и други цели има противоречия, но и потенциални синергии (напр. колоезденето може да е полезно за здравето и за околната среда);

| — | какво пречи на гражданите да изберат по-устойчиви модели на потребление и каква помощ могат да окажат властите на местно, национално и европейско равнище. Това може да включва, например, обезпечаване на пълното прилагане на съществуващите политики (напр. Директивата за енергийните характеристики на сградите), както и укрепване на мерките в рамките на Плана за действие за устойчиво потребление и производство, за да могат потребителите да избират по-устойчиво произведена храна; |
| --- | --- |

—

какво пречи на гражданите да изберат по-устойчиви модели на потребление и каква помощ могат да окажат властите на местно, национално и европейско равнище. Това може да включва, например, обезпечаване на пълното прилагане на съществуващите политики (напр. Директивата за енергийните характеристики на сградите), както и укрепване на мерките в рамките на Плана за действие за устойчиво потребление и производство, за да могат потребителите да избират по-устойчиво произведена храна;

| — | опита на лицата и групите, възприели начини на живот с ниско въздействие, и потенциала за заимстване на този опит. Това може да включва организации като Глобалния план за действие, чиито Ecoteams (еко-отбори) обикновено постигат 40-50 % намаление на отпадъците, които не могат да бъдат рециклирани; мрежи като „Transition Towns“ (Градове в преход), които работят, за да изградят местни общности, подготвени да устоят на измененията на климата и намаляването на ресурсите, както и религиозни групи като квакерите, които открай време изповядват ценности в подкрепа на начин на живот с ниско въздействие. Лицата в някои от тези групи и мрежи са утвърдили пълноценен стил на живот, използвайки 60-80 % по-малко суровини и енергийни ресурси от средното за ЕС; |
| --- | --- |

—

опита на лицата и групите, възприели начини на живот с ниско въздействие, и потенциала за заимстване на този опит. Това може да включва организации като Глобалния план за действие, чиито Ecoteams (еко-отбори) обикновено постигат 40-50 % намаление на отпадъците, които не могат да бъдат рециклирани; мрежи като „Transition Towns“ (Градове в преход), които работят, за да изградят местни общности, подготвени да устоят на измененията на климата и намаляването на ресурсите, както и религиозни групи като квакерите, които открай време изповядват ценности в подкрепа на начин на живот с ниско въздействие. Лицата в някои от тези групи и мрежи са утвърдили пълноценен стил на живот, използвайки 60-80 % по-малко суровини и енергийни ресурси от средното за ЕС;

| — | мерките, необходими в период на промени към по-устойчиво потребление в подкрепа на адаптирането на конкретни групи, напр. възрастните, младежите, безработните, новопристигналите имигранти, семействата с малки деца; |
| --- | --- |

—

мерките, необходими в период на промени към по-устойчиво потребление в подкрепа на адаптирането на конкретни групи, напр. възрастните, младежите, безработните, новопристигналите имигранти, семействата с малки деца;

| — | как преминаването към потребление с по-слабо въздействие и устойчиво производство да се съчетае с конкурентоспособността на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

—

как преминаването към потребление с по-слабо въздействие и устойчиво производство да се съчетае с конкурентоспособността на вътрешния пазар.

5.4   Политиката следва да се насочи едновременно и към незабавни, и към дългосрочни действия за промяна на потреблението. Много може да се научи например от опита с тютюнопушенето, където комбинацията от определяне на цените, регулиране, етикетиране и просвета доведе до съществена промяна в нагласите и поведението.

5.4.1   Ценовите стимули са важна част от пакета политически мерки, но съществува противоречие между целта на Комисията за намаляване на цените на енергията (11) и необходимостта от намаляване на потреблението. Данъците върху въглеродните емисии или търговията с тях трябва да бъдат допълнени с други мерки. Така например, без силната подкрепа за поставянето на изолация на жилищата и за алтернативни източници на енергия, високите цени на горивата или въглеродните емисии могат да увеличат енергийната бедност.

5.4.2   В редица случаи ЕИСК е подчертавал важността на образователните програми за насърчаване на ефективно устойчиво поведение. ЕИСК заявява още веднъж, че подобни обучителни програми трябва да са насочени не само към училищата и младите хора, което е важно, но и към хората във всички етапи от живота им. Би следвало да се предлагат професионално образование, учене през целия живот и програми за възрастни. Изключително важно е устойчивите практики да не увеличават маргинализацията на определени групи от обществото, като например безработните.

5.5   Диалогът трябва да бъде свързан с действия, включително осигуряване на подкрепа за експериментиране от групи, работещи за устойчив живот и за популяризиране на опита им. За да бъде полезен, той трябва да се възприема сериозно от институциите на ЕС, което да доведе до приспособяване и укрепване на политиките, където е целесъобразно, и до практически действия в рамките на тези институции, за да се осигури лидерство и да се демонстрира потенциалът за по-устойчиви практики.

5.6   Устойчивото потребление не може да се разглежда единствено като въпрос от сферата на политиката в областта на околната среда. То ще се нуждае от инициативи в много други области, включително здравеопазване, образование, заетост, търговия, конкуренция, защита на потребителите, транспорт, селско стопанство и енергетика.

5.7   ЕИСК силно насърчава Комисията да обмисли сериозно действия за устойчиво потребление в рамките на Работната програма на Комисията за 2010 г. „Време за действие“ (12) и след това - в рамките на „ЕС 2020“.

Брюксел, 15 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Boulding, K. The economics of the coming spaceship earth („Икономиката на приближаващия космически кораб Земя“), в Environmental Quality in a Growing Society, (Балтимор: Johns Hopkins University Press, 1966 г.) стр. 253 и сл.

1

(2)  Становище ОВ C 100, 30.4.2009 г., стр. 53.

2

(3)  Европейска агенция по околната среда, Сигнали 2010.

3

(4)  Global Footprint Network и WWF, Europe 2007: Gross Domestic Product and Ecological Footprint („Европа 2007 г.: Брутен вътрешен продукт и екологичен отпечатък“).

4

(5)  ОВ C 77, 31.03.2009 г., стр. 73.

5

(6)  EEA, Annual European Community greenhouse gas inventory 1990–2006 and inventory report 2008: Submission to the UNFCCC Secretariat („Европейска агенция за околната среда (ЕАОС), Годишен обзорен преглед на парниковите газове в Европейската общност за периода 1990-2006 г. и обзорен доклад 2008 г.: Внесен в секретариата на Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата“), (Копенхаген: ЕАОС, 2008 г.).

6

(7)  Tipping, P. et al., Impact Assessment on the Future Action Plan for Energy Efficiency („Оценка на въздействието върху бъдещия План за действие за енергийна ефективност“), изготвена от ECN (Нидерландия) и WS Atkins (Великобритания) за ГД „Енергетика и транспорт“. Изпълнител: ECORYS, Нидерландия (2006 г.).

7

(8)  Jackson, T. Motivating Sustainable Consumption: A Review of Evidence on Consumer Behaviour and Behavioural Change („Мотивиране на устойчиво потребление: преглед на данните за потребителското поведение и поведенчески промени“), доклад до Мрежата за изследване на устойчивото развитие, 2005 г., който е публикуван на: http://www.sd-research.org.uk/.

8

(9)  ОВ C 224, 30.08.2008 г., стр. 1.

9

(10)  ОВ C 218, 11.09.2009 г., стр. 46.

10

(11)  Monti, M.,A New Strategy for the Single Market (Нова стратегия за единния пазар), доклад до председателя на Европейската комисия, май 2010 г.

11

(12)  COM(2010) 135 окончателен, vol. I.

12

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/62

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Информация за потребителите“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 44/11

Докладчик: г-н Jorge PEGADO LIZ

На 16 юли 2009 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Информация за потребителите“.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 15 юни 2010 г.

На 464-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 81 гласа „за“, 1 глас „против“ и 7 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Правото на гражданите на информация в неговите различни аспекти – свобода на информацията, право на предоставяне и получаване на информация и в частност право на потребителите на информация, вече е признато като основно право с общозадължителна сила в първичното законодателство на Общността (§ 5 от Преамбюла и членове 11, 27, 38, 42 и 53 от Хартата на основните права на ЕС, както и член 2 от ДЕС и член 169 от ДФЕС).

1.2   Въпреки това предстои много работа в областта на вторичното законодателство, в което тази нова постановка на основната норма все още не е надлежно транспонирана и формулирана. В действителност съдържанието на правата на потребителите на информация, достъпът до информация, времето, рамките и начинът на нейното предоставяне не са описани последователно в правото на Общността. Има пропуски и повторения, които се отразяват и умножават в националните законодателства на държавите-членки в ущърб на потребителите и на стопанските субекти и съответно на изграждането на вътрешния пазар.

1.3   ЕИСК счита, че правото на потребителите на преддоговорна, договорна и следдоговорна информация, както и на получаване на помощ и консултация, трябва да бъде предмет на специфични правила на равнище ЕС, без това да противоречи на принципа на субсидиарност.

1.4   Следователно целта на това становище по собствена инициатива, ограничено по необходимост в рамките на основните аспекти от правото на потребителите на информация, е да се посочат някои от принципите, произтичащи от този нов подход, и по-специално практическите последствия от него в контекста на изграждането на вътрешния пазар през ХХI век и на стратегията „Европа 2020“.

1.5   Следва да се признае, че най-новите насоки на Комисията по отношение на правата на потребителите като цяло и на тяхното право на информация в частност, които се изразяват в повсеместно прилагане на техниката на пълното хармонизиране, определено са в противоречие с тази концепция, тъй като нарушаването на принципа на субсидиарност ограничава възможностите на държавите-членки да увеличават правата на своите потребители и дори им налага да ограничават с обратна сила права, придобити съгласно действащи директиви на Общността, конституциите и законите на държавите-членки.

1.6   ЕИСК продължава да счита, че при определяне на правата на потребителите, което е от компетентността на ЕС, водеща следва да бъде идеята за по-слабата или уязвима страна, а не тази за информиран, внимателен и предпазлив потребител, който взема решения въз основа на чисто икономически подбуди. В съответствие с това виждане ЕИСК продължава да защитава позицията, че минималното хармонизиране и високото равнище на защита в най-голяма степен отговарят на изискванията на Договора и на самата същност на потребителските отношения.

1.7   Именно в този контекст се откроява понятието „подходяща информация“, при което трябва да се даде предимство на качеството, а не на количеството, за да може целта, съдържанието, представянето и контекстът на това понятие да отговарят на действителните нужди и очаквания на потребителите.

1.8   По отношение на правото на информация като цяло, особено важно е на равнище Общност принципно да се приеме, че по своето естество то е субективно право, като респективно се определят съответните задължения на органите – публични или професионални – които отговарят за неговото наличие.

1.9   По отношение на ролята на търговските съобщения, в това число и рекламата, по въпроса за информацията за потребителите ЕИСК счита, че правилото, предвидено в Директивата за пакетните туристически пътувания, трябва да бъде прието за общовалидно, а именно че, когато съобщението включва точна и конкретна информация за продукт, услуга или право, предмет на потребителското отношение, то се счита за съставна част от договора.

1.10   Във връзка с това цялата структура на Директивата за нелоялните търговски практики трябва да бъде преразгледана и преработена, така че да се премахнат отрицателните последствия от пълното хармонизиране, които понастоящем вече се признават в няколко последователни решения на Съда.

1.11   Въпреки това все още има възможност да се внесат промени в предложението на Комисията относно „правата на потребителите“, като трябва да бъде изработена истинска „харта за правата на потребителите на информация“ от гледна точка на преддоговорната, договорната и следдоговорната информация, правото на помощ и консултация и определянето на естеството на проблемите и последствията от пропуските и неточната информация съгласно залегналите в настоящото становище насоки.

1.12   За тази цел ЕИСК препоръчва цялостно преразглеждане на подробните списъци с изисквания към предоставяната от специалистите преддоговорна и договорна информация, които често са непоследователни, несъстоятелни и повтарящи се в различните секторни директиви.

1.13   Освен това ЕИСК препоръчва да бъдат определени общи изисквания относно тези задължения в съответствие със следните насоки:

| а. | определяне на общо задължение за преддоговорна информация, което да включва информация за продуктите и услугите, за специалиста, цената и условията на изпълнение на договора, за правото на отказ и начина на решаване на спорове; |
| --- | --- |

а.

определяне на общо задължение за преддоговорна информация, което да включва информация за продуктите и услугите, за специалиста, цената и условията на изпълнение на договора, за правото на отказ и начина на решаване на спорове;

| б. | съдържанието и обхватът на преддоговорната информация като цяло трябва да бъдат съобразени със съответните продукти/услуги, особено ако предметът е сложен или оказва влияние върху здравето и безопасността на потребителите; |
| --- | --- |

б.

съдържанието и обхватът на преддоговорната информация като цяло трябва да бъдат съобразени със съответните продукти/услуги, особено ако предметът е сложен или оказва влияние върху здравето и безопасността на потребителите;

| в. | начинът на предоставяне на информацията трябва да отговаря на общия принцип на лоялност, като информацията не трябва да бъде заблуждаваща, нито да има пропуски по основни аспекти, трябва да бъде ясна и разбираема не само по отношение на предмета на договора, но и по отношение на начина, по който той ще се осъществи; |
| --- | --- |

в.

начинът на предоставяне на информацията трябва да отговаря на общия принцип на лоялност, като информацията не трябва да бъде заблуждаваща, нито да има пропуски по основни аспекти, трябва да бъде ясна и разбираема не само по отношение на предмета на договора, но и по отношение на начина, по който той ще се осъществи;

| г. | преддоговорната информация трябва да бъде включена в сключения от потребителя договор; |
| --- | --- |

г.

преддоговорната информация трябва да бъде включена в сключения от потребителя договор;

| д. | следва да се утвърди принципът на безплатния характер на информацията по основни аспекти от договора, допълнен от принципа на съобразяване на цената със себестойността в останалите случаи; |
| --- | --- |

д.

следва да се утвърди принципът на безплатния характер на информацията по основни аспекти от договора, допълнен от принципа на съобразяване на цената със себестойността в останалите случаи;

| е. | с оглед вземането на решение за осъществяване на сделка, потребителят трябва да има лесен достъп до предоставената преддоговорна информация и право да получи разяснение относно нея, както и относно съдържанието и последствията от договора; |
| --- | --- |

е.

с оглед вземането на решение за осъществяване на сделка, потребителят трябва да има лесен достъп до предоставената преддоговорна информация и право да получи разяснение относно нея, както и относно съдържанието и последствията от договора;

| ж. | следва да се предвиди задължение за предоставяне на помощ и консултация от страна на специалиста, особено при сложни продукти/услуги или при такива, които излагат на опасност здравето и безопасността на потребителите, както е посочено в параграф 8; |
| --- | --- |

ж.

следва да се предвиди задължение за предоставяне на помощ и консултация от страна на специалиста, особено при сложни продукти/услуги или при такива, които излагат на опасност здравето и безопасността на потребителите, както е посочено в параграф 8;

| з. | специалистът е този, който трябва да докаже, че преддоговорната информация е предоставена и задължението за предоставяне на помощ е изпълнено; |
| --- | --- |

з.

специалистът е този, който трябва да докаже, че преддоговорната информация е предоставена и задължението за предоставяне на помощ е изпълнено;

| и. | неизпълнението на задълженията за предоставяне на преддоговорна информация и помощ, което е от съществено значение, следва да дава право на отказ, както и на обезщетение за евентуални щети. |
| --- | --- |

и.

неизпълнението на задълженията за предоставяне на преддоговорна информация и помощ, което е от съществено значение, следва да дава право на отказ, както и на обезщетение за евентуални щети.

1.14   По тази причина призоваваме Комисията да преразгледа задълбочено посоченото предложение за директива в частта му, която се отнася по-специално за правата на потребителите на информация, така че да бъдат взети предвид принципите и конкретните им приложения, препоръчани в настоящото становище.

1.15   Призоваваме също така Европейския парламент и държавите-членки преди приемането на посоченото предложение да вземат предвид всички съдържащи се в него основни аспекти на правата на потребителите на информация съгласно очертаните в настоящото становище насоки.

1.16   Трябва също да се установи хармонизирана правна рамка на общностно равнище, за да се регулират „онлайн“ търговските съобщения и да се гарантира във всички случаи зачитане на правото на неприкосновеност на личния живот като основно право на човека.

2.   Въведение и определяне на предмета: правото на информация като основно право на гражданите и правото на потребителите на информация

2.1   За първи път на институционално равнище в ЕС независимо и систематично се поставя въпросът за правото на потребителите да бъдат информирани в по-широките рамки на правото на информация като право на европейските граждани. ЕИСК прави това като принос към една по-широка дискусия по темата сред гражданското общество като цяло, без да забравя неговото особено значение за създаване на нова визия за изграждането на вътрешния пазар.

2.2   Широкият обхват на темата изисква тя да бъде очертана точно. Това е неизбежно следствие от ограниченията, присъщи на становище от такъв характер, и резултат от приноса на различни институции, както и от опасенията, изразени по време на изслушването, проведено в сградата на ЕИСК на 1 март 2010 г. с многочислено присъствие (вж. подробности на страницата на Обсерваторията на единния пазар http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.consumer-information).

2.3   Следва да се подчертае, че едва с включването на Хартата на основните права на Европейския съюз в Договора от Лисабон, който неотдавна влезе в сила, правото на гражданите на информация, отбелязано в повечето всеобщи декларации и харти на основните права на човека и гражданина, се превърна изцяло в съставна част на законодателството на Общността, като обхваща свободата на информацията, правото на предоставяне/получаване на информация и задължението за предоставяне на информация/правото на информираност (вж. по-специално § 5 от Преамбюла и членове 11, 27, 38, 42 и 53 от Хартата на основните права на ЕС, както и член 2 от ДЕС и член 169 от ДФЕС). Освен това съществува и основното право на неприкосновеност на личния живот по отношение на агресивни търговски практики, нежелани от потребителя, както и по отношение на нежелани търговски съобщения или спам.

2.4   Понастоящем тези въпроси са от особено значение, по-специално във връзка с правата на потребителите, особено по отношение на съдържанието и начина на упражняване на тези права и съответните задължения на различните участници в този процес, считано от момента, в който са приети като основни права и задължително биват вземани предвид при определянето и осъществяването на различните политики и действия на Общността.

2.5   Всъщност, без това да противоречи на принципа на субсидиарност и споделените правомощия, които са водещи в тази област на законодателството на ЕС, понастоящем основна предпоставка за правилното функциониране на модела на свободна конкуренция, присъщ на системата на пазарна икономика, на която залага ЕС, е задължението да се гарантира на потребителите в качеството им на стопански субекти пълно запознаване с елементите, имащи определящо значение за взимането на рационални решения на този пазар.

2.6   Едно от следствията на това общо задължение е задължението за „прозрачност“ на работата на институциите на Общността, където „тайната“ трябва да бъде изключение, задължително обосновано от сериозни мотиви, свързани с функционирането на правосъдието, обществения интерес и ред или защитата на личния живот. Въпреки че без съмнение институциите на Общността постигнаха известен напредък със съответните инициативи на Комисията и ЕП (1), за съжаление тази насока не получи съответния отзвук в Съвета, но може да се очаква с влизането в сила на новия Договор от Лисабон да бъде отбелязан значителен напредък. Въпреки значимостта на въпроса за информацията на потребителите като цяло, той няма да бъде разгледан подробно, като се позоваваме на становището на ЕИСК относно този въпрос.

2.7   Също така, въпреки тяхното безспорно значение, няма да бъдат разгледани аспекти, свързани с образованието и общото обучение на потребителите, като се позоваваме на становищата на ЕИСК в тази област (2) и по-специално на становището по собствена инициатива относно образованието на потребителите (3).

2.8   Накрая, въпреки че изрично се признава необходимостта от секторно разглеждане на правото на информация на равнище Общност, така че да се разкрият особеностите на някои сфери, продукти или услуги, какъвто е случаят с храните, лекарствата, финансовите услуги или електронната търговия и където следва да се положи и гарантира усилие за хармонизиране на защитата на потребителите на най-високо равнище, ограниченията, присъщи на становище от този вид, не позволяват включването на такива подробности.

2.9   Следователно специфичен предмет на това становище ще бъдат насоките, които следва да бъдат приети на равнище Общност, за определяне и характеризиране на правата на потребителите на информация по принцип и по-специално на различните етапи в едно договорно отношение.

3.   „Средностатистически“ потребител срещу „уязвим“ потребител. Понятието за подходяща информация

3.1   Още от първите програми на Комисията за защита и закрила на потребителите, намерили отражение във важни законодателни мерки от последните 30 години, в достиженията на правото на Общността, подкрепени от практиката на Съда на Европейския съюз и доктрината, възприета от експертите, потребителят беше определен като „слабата страна“ в едно неравностойно по своето естество потребителско правоотношение и цялото законотворчество беше основано на необходимостта това отношение да се уравновеси посредством специални предпазни мерки.

3.2   Въпреки това в някои неотдавнашни стратегически документи, отразени в различни нови законодателни инициативи (4), Комисията въведе понятието „средностатистически потребител“, който се възприема като „относително осведомен и в разумни граници наблюдателен“ (5), и се опита въз основа на този образ да изгради нов подход към потребителската политика на европейско равнище, основан на пълно хармонизиране, на контрол в страната на произход и взаимно признаване.

3.3   Тази насока, която като цяло се оспорва от потребителски организации във всички държави-членки и на която ЕИСК се противопостави в различни становища, се превръща в ефективно понижаване на равнището на защита на потребителите и недопустимо връщане назад в политиката на Общността за защита на потребителите.

3.4   Но именно от гледна точка на тази нова насока въпросът за правото на потребителите на информация придобива допълнително значение, тъй като се изисква потребителите да бъдат все по-добре информирани, за да могат да вземат рационални решения в условията на глобален пазар. Всъщност залегналият в нея неолиберален модел е основан на известни предпоставки, сред които могат да се отбележат следните:

| а) | критично осъзнаване на собствените потребности и степенуване на предпочитанията; |
| --- | --- |

а)

критично осъзнаване на собствените потребности и степенуване на предпочитанията;

| б) | възможност за сравнение между различните продукти и услуги, предлагани на пазара; |
| --- | --- |

б)

възможност за сравнение между различните продукти и услуги, предлагани на пазара;

| в) | познаване, в технически и икономически смисъл, на качеството и цената на всеки продукт и услуга (6). |
| --- | --- |

в)

познаване, в технически и икономически смисъл, на качеството и цената на всеки продукт и услуга (6).

3.4.1   Също от тази гледна точка особено остро стои въпросът за естеството и качеството на информацията, до която потребителите следва да имат достъп, и понятието „подходяща“ информация придобива особена важност.

3.5   Противно на твърденията, съдържащи се в някои неотдавнашни текстове на Комисията, от значение е не количеството информация, а това информацията да отговаря на действителните нужди и очаквания на потребителите и степента, в която тя е подходяща, да се отчита спрямо крайната цел, съдържанието, представянето и контекста.

3.6   Освен това, тя трябва постоянно да бъде подлагана на тест за „годност“ (suitability), който служи за оценка на нейното качество спрямо поставената цел и потребителската аудитория, за която е предназначена, и чиито основни показатели са надеждност, актуалност, безпристрастност, точност, значимост, лаконичност, разбираемост, яснота, четливост и лесен достъп.

3.7   Като част от инициативата за по-добро законотворчество ЕИСК призовава Комисията да въведе тестване от потребителите на информацията относно съдържанието и формата, за да се покаже нейната ефективност и да се даде възможност на потребителите да определят какво е полезно за тях.

3.8   По отношение на финансовите услуги, информацията за потребителите следва да се разглежда успоредно с финансовото образование и способности. Информацията следва да бъде опростена, а правният и технически жаргон трябва да бъде ограничен. Някои финансови продукти обаче са комплексни, а информацията за тях следва да бъде точна и по този начин да отразява комплексния характер на продукта.

3.9   Информацията (нейното съдържание или форма) и свързаната с нея регулаторна рамка трябва да бъдат стабилни във времето. Честата промяна на свързаните с информацията параметри би могла да затрудни разбирането ѝ от потребителите.

4.   Информация, реклама и „маркетинг“. Директива 2005/29/ЕО

4.1   Като цяло правото на потребителите на информация може да се изразява както в неопределено предимство, произтичащо от изпълняваните от държавата и от други публични институции общи функции за предоставяне на информация, което не може да се определи като истинско „субективно право“, така и в изискванията за информация, наложени на доставчиците и другите заинтересовани страни, участващи в производството и търговията с продукти и услуги.

4.2   В този смисъл търговските съобщения, от които не произтичат пряко договорни или преддоговорни отношения, все пак могат да породят както права от колективно естество (които могат да бъдат упражнявани от сдружения на потребители или колективно), така и същински субективни права.

4.3   Понастоящем този въпрос е уреден от Директива 2005/29/ЕО. ЕИСК имаше възможност да се произнесе по предложението за тази директива и се позовава на това становище (7).

4.3.1   Както ЕИСК своевременно предупреди, прилагането на техниката „пълно хармонизиране“ доведе до явно понижаване на общото равнище на задълженията за предоставяне на информация на потребителите.

4.3.2   Но самото определение за това какво представляват заблуждаващите търговски практики, породени от действие или бездействие, и ограниченото съдържание на приложения към директивата списък на тези практики най-добре свидетелстват за значителното отрицателно въздействие на тази директива върху ролята на рекламната дейност и маркетинга за предоставянето на вярна информация на потребителите.

4.3.3   Положението се усложнява от изричното признаване на допустимостта на „обичайната и законосъобразна рекламна практика на преувеличени изявления или изявления, които не трябва да се приемат буквално“, дори когато са предназначени за групи от потребители, „особено уязвими ... поради своята физическа или умствена недоразвитост, възраст или лекомислие“.

4.3.4   Още по-значителна е загубата, предизвикана от невъзможността, съгласно директивата, да се запазят национални разпоредби или разпоредби на Общността като тези, съгласно които конкретната и обективна информация, съдържаща се в рекламните послания за определен продукт, услуга или право, се счита за включена в съдържанието на договорите, сключени след тяхното излъчване, като договорните клаузи в противоречие с тях се считат за невалидни.

5.   Информация в сферата на договорите. Предложението за директива относно „Права на потребителите“

5.1   Предстои много работа по създаването на истинска харта за правото на потребителите на информация, с очакванията, че неотдавнашното предложение за директива, озаглавена „Права на потребителите“, е допринесло значително за запълването на този пропуск в достиженията на правото на Общността.

5.2   Наистина е разочароващо това, което може да се прочете в главата, отнасяща се за „информация за потребителите“, където вместо определение на действителни права със задължителен характер, както е във всяко национално законодателство, се съдържа по-скоро списък с незадължителен характер на информацията, която следва да бъде предоставена – „ако тя не е ясна от контекста“ (8) – и която освен това е очевидна и елементарна и може да бъде намерена във всеки кодекс за добри практики на всеки средностатистически специалист. По останалите въпроси се прави препратка към становището на ЕИСК относно посоченото предложение (9).

6.   Преддоговорната информация

6.1   Макар че в съответствие с принципа на субсидиарност повечето от потребителските отношения продължават да са изначално уредени от вътрешното право на държавите-членки, все по-голяма част бива засегната от налагането на разпоредби с общностен характер, както, разбира се, е в областта на преддоговорната информация, услугите като цяло и пакетните туристически пътувания и по-специално в областта на финансовите услуги, на определени потребителски стоки, които оказват влияние върху здравето или безопасността на потребителите, както и на продуктите, услугите и правата, търгувани от разстояние, които са предмет на стандартни търговски съобщения и практики или договори.

6.2   При сравняване на разпоредбите на Общността е лесно да се забележат общи елементи и значителни различия в съдържанието и подхода към преддоговорната информация, сред които могат да се отбележат следните:

| i. | пълно или частично прилагане по отношение на преддоговорната информация на изисквания, свързани със задължителни данни/забранени изрази в рекламата на определен продукт, услуга или право: такъв е случаят с потребителския кредит, в чиито реклами се налага стандартизирана информация, или с пакетните туристически пътувания, при които информацията се разглежда като задължително споменаване на основните аспекти. Така е и при лекарствата, за които информацията за потребителя се свързва с търговските съобщения, включително рекламата, като се съсредоточава върху предоставянето на написана върху етикети и документи информация или уточнения в рекламата, и при храните, като при тях сегашното разпространение на етикети и опростени етикети създава излишно объркване, което се засилва от правилата за информация относно определени твърдения, свързани с хранителните и здравословни качества на продуктите, в условията на бързо развиващ се пазар и с потенциални рискове за здравето на потребителите; |
| --- | --- |

i.

пълно или частично прилагане по отношение на преддоговорната информация на изисквания, свързани със задължителни данни/забранени изрази в рекламата на определен продукт, услуга или право: такъв е случаят с потребителския кредит, в чиито реклами се налага стандартизирана информация, или с пакетните туристически пътувания, при които информацията се разглежда като задължително споменаване на основните аспекти. Така е и при лекарствата, за които информацията за потребителя се свързва с търговските съобщения, включително рекламата, като се съсредоточава върху предоставянето на написана върху етикети и документи информация или уточнения в рекламата, и при храните, като при тях сегашното разпространение на етикети и опростени етикети създава излишно объркване, което се засилва от правилата за информация относно определени твърдения, свързани с хранителните и здравословни качества на продуктите, в условията на бързо развиващ се пазар и с потенциални рискове за здравето на потребителите;

| ii. | стандартизиране на предоставяната преддоговорна информация чрез изготвянето на общоприети формуляри, валидни за всякакъв вид предлагане на вътрешния пазар. Подобно решение е приложено например по отношение на потребителския кредит чрез създаването на стандартен европейски информационен формуляр с идеята да се уеднакви начинът на получаване и възприемане на преддоговорната информация в рамките на европейското пространство. |
| --- | --- |

ii.

стандартизиране на предоставяната преддоговорна информация чрез изготвянето на общоприети формуляри, валидни за всякакъв вид предлагане на вътрешния пазар. Подобно решение е приложено например по отношение на потребителския кредит чрез създаването на стандартен европейски информационен формуляр с идеята да се уеднакви начинът на получаване и възприемане на преддоговорната информация в рамките на европейското пространство.

6.3   Въпреки признатите в някои случаи предимства на стандартизираната преддоговорна информация с оглед сравняването на оферти, от основна необходимост е установяването на възможност за адаптиране към особеностите на потребителите във всяка държава-членка. Тъй като голяма част от пазарите остават предимно национални, обемът на предоставяната за сравнение информация може да доведе до високи транзакционни разходи, които не се компенсират от растежа на трансграничния пазар, а това може да се окаже вредно за малките и средните предприятия.

7.   Договорната и следдоговорната информация

7.1   Задължението за предоставяне на информация обхваща и договорния етап, особено при потребителските договори, които са с елемент на продължителност, дълготрайни и/или комплексни (напр. финансови услуги и продукти, услуги с разпределено във времето ползване), или с възможност за дългосрочен ефект (лекарства).

7.2   Правото на договорна информация вече има отражения в правото на Общността, както е при Директивата за пакетните туристически пътувания или Директивата за платежните услуги.

7.3   Правото на потребителя обаче да вземе свободно и информирано решение, което води до налагането на задължение за предоставяне на информация преди сключването на договора, продължава да съществува и по време на изпълнение на договорите, а понякога дори и след това. От предоставянето на тази информация зависи решението на потребителя дали да продължи или не даден договор, както и евентуално поетата отговорност за начина на изпълнение.

7.4   На този етап основните пречки за правото на информация, освен обикновения отказ, са допълнителните разходи по неговото удовлетворяване. Следва да се отбележи, че правилото за безплатния характер на информацията за потребителите не е заложено в повечето разпоредби на Общността, дори по отношение на преддоговорната информация. Все пак в Директива 2007/64/ЕО (за платежните услуги) са въведени две задължения, чиято цел е да осигурят доброто упражняване на правото/задължението за предоставяне на информация:

| i. | безплатна информация: доставчикът на платежни услуги не начислява на ползвателя на платежни услуги такси за предоставяне на определено количество информация; |
| --- | --- |

i.

безплатна информация: доставчикът на платежни услуги не начислява на ползвателя на платежни услуги такси за предоставяне на определено количество информация;

| ii. | съобразяване на таксите с разходите: когато предоставената информация не е безплатна, таксите трябва да бъдат подходящи и да съответстват на действително направените разходи от доставчика на платежни услуги. |
| --- | --- |

ii.

съобразяване на таксите с разходите: когато предоставената информация не е безплатна, таксите трябва да бъдат подходящи и да съответстват на действително направените разходи от доставчика на платежни услуги.

7.5   ЕИСК счита, че трябва да бъде признато правото/задължението за предоставяне на информация по време на изпълнението на договора и след неговото приключване, особено при договорите с продължително изпълнение, средносрочните/дългосрочните договори или тези, които имат дълготраен ефект. Освен това трябва да бъде признат общият принцип за безплатния характер на информацията по отношение на основни аспекти на договора, допълнен от принципа на съобразяване на цената с разходите в останалите случаи.

8.   Задължения за предоставяне на помощ и консултация

8.1   Произтичащото от закона задължение за предоставяне на информация от страна на специалистите много пъти е типизирано или предварително оформено, което невинаги е достатъчно, за да може потребителят да вземе свободно и информирано решение дали да сключи или продължи даден договор. Така в правото на получаване/задължението за предоставяне на информация се включва правото на получаване/задължението за предоставяне на обяснения по отношение на съдържанието.

8.2   Това право на потребителя да получи помощ, отразено например в Директива 2008/48/ЕО (10) за потребителския кредит, трябва да бъде приложено към всички потребителски договори, по-специално за стоки с дълготрайна употреба и услуги с продължително изпълнение, средносрочни/дългосрочни, комплексни или такива, които включват рискове за здравето и безопасността. По искане на потребителя предоставянето на информация по силата на задължението за предоставяне на помощ трябва да бъде в писмен вид.

8.3   ЕИСК подчертава необходимостта да се разграничи правото на получаване на помощ, естествен резултат от задължението за предоставяне на информация от специалиста, от правото на консултация, чието предоставяне от страна на специалиста се изисква само в конкретни случаи на комплексни продукти или услуги с висока стойност или такива, които могат да застрашат здравето или безопасността на потребителите.

9.   Проблеми и последствия, свързани с липсата на информация

9.1   Един от явните пропуски на директивите, налагащи на специалистите задължения за предоставяне на информация, е липсата на рамка за налагане на санкции за неизпълнение на това задължение – задача, която ЕС е оставил на отделните държави-членки, а те са избрали различни граждански и наказателни последици, което поражда дисбаланс на единния пазар и се отразява отрицателно на потребителите и стопанските субекти.

9.2   Само в определени случаи някои директиви предвиждат, че потребителят се ползва от правото на отказ от договора, считано от момента, в който информацията, която е трябвало да бъде предоставена, е била предадена или прегледана (11), или че специалистът е този, който трябва да докаже, че информацията е била предоставена, както е с преддоговорната информация в Директива 2006/123/ЕО (12) относно услугите на вътрешния пазар.

9.3   Механизмите за започване на отчитането на срока за отказ от датата, когато е предоставена информацията или потребителят се е запознал с нея, както и за налагане на специалиста на тежестта на доказване, че информацията е била предоставена, представляват основни гаранции за упражняване на правото на информация и, заедно с принципа на отговорност за нанесени вреди поради липса на информация, приет в различни национални правни разпоредби, са логично следствие от признаването и значението на правото на информация на потребителите, което заслужава изрично общо признание на равнище Общност.

10.   Информация за потребителите и изграждане на вътрешния пазар

10.1   Добре познати са неотдавнашните промени в перспективите по отношение на политиката на изграждане на вътрешния пазар в рамките на новите насоки на Комисията в стратегията „Европа 2020“.

10.2   Във всички текстове, които се отнасят до тези промени, се набляга на определянето на потребителите като краен получател и действителен бенефициер на един вътрешен пазар, замислен като инструмент на стратегия за развитие и икономически растеж, необходими за излизане от настоящата криза, със засилено безпокойство както от социален характер, така и свързано с гарантирането на основните права на гражданите. В това отношение подобряването на информацията за потребителите ще бъде от основно значение за възвръщане на тяхното доверие в единния пазар.

10.3   Именно в този контекст възниква необходимостта да се осигурява подходяща информация на потребителите в условията на един обновен и обърнат към предизвикателствата на ХХI век вътрешен пазар, който да спечели тяхното доверие и да осигури конструктивното им съдействие чрез премахване на съществуващите опасения, основателни съмнения, колебания и резервираност при едно по-решително участие в трансграничната търговия.

10.3.1   Понастоящем регулирането на общностно равнище на „онлайн“ търговските съобщения се извършва чрез различни текстове (Директива за електронната търговия, дистанционни продажби, защита на неприкосновеността на личния живот при търговските съобщения, нелоялни търговски практики и др.). Поради това е необходимо да се извърши реформа, с която съществуващите разпоредби да бъдат обединени в един текст, като по този начин се избегнат противоречията между тях.

10.4   Това е едно от основните безпокойства, изразени в настоящото становище.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Вж. Зелената книга на Комисията относно „Европейска инициатива за прозрачност“ (COM(2006) 194 окончателен) и Становище на ЕИСК: ОВ C 324, 30.12.2006 г., стр. 74.

1

(2)  Вж. становище на ЕИСК: ОВ C 133, 6.6.2003 г., стр. 46.

2

(3)  Вж. становище на ЕИСК: ОВ C 133, 6.6.2003 г., стр. 1.

3

(4)  Вж. по-специално Директива 2005/29/ЕО от 11 май 2005 г. (нелоялни търговски практики) ОВ L 149, 11.6.2005 г., стр. 22, Директива 98/7/ЕО (ОВ L 101, 1.4.1998 г., стр. 17) (потребителски кредит) и новото предложение за директива относно правата на потребителите, COM(2008) 614 окончателен (становище на ЕИСК: ОВ C 317, 23.12.2009 г., стр. 54).

4

(5)  Вж. решение на Съда на ЕС по дело C-220/98 от 13.1.2000 г., Estée Lauder Cosmetics срещу Lancaster Group и решение на Съда на ЕС по дело C-210/96 от 16.6.1998 г., Gut Springenheide и Tusky. Вж. също неотдавнашното решение на Съда на ЕС по дело C-278/08 от 25.3.2010 г., Die BergSpechte Outdoor Reisen und Alpinschule Edi Kobimuller GmbH срещу Gunter Guni trekking at Reisen GmbH, в което интернет потребителят се определя като „относително осведомен и в разумни граници наблюдателен“ (параграфи 35 и 39).

5

(6)  Вж. K. Simitis, „Verbraucherschutz – Schlagwort oder Rechtsprinzip?“ („Защитата на потребителя – лозунг или правен принцип?“), стр. 109.

6

(7)  ОВ C 108, 30.4.2004 г., стр. 81.

7

(8)  COM(2008) 614 окончателен, глава II, член 5, параграф 1.

8

(9)  Становище на ЕИСК: ОВ C 317, 23.12.2009 г., стр. 54.

9

(10)  ОВ L 133, 22.5.2008 г., стр. 66.

10

(11)  Така е с Директива 85/577/ЕИО, която, включвайки в основните задължения за предоставяне на информация съществуването на правото на отказ, не предвижда никакви санкции за неизпълнението на това задължение. Съгласно практиката на Съда на ЕС срокът за отказ от страна на потребителя трябва да бъде продължен безсрочно, като отчитането започне едва когато потребителят е надлежно осведомен. Вж. Съд на ЕС, дело C-227/08 от 17.12.2009 г., Eva Martin Martin, параграфи от 25 до 29.

11

(12)  ОВ L 376, 27.12.2006 г., стр. 36.

12

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/68

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Договорът от Лисабон и функционирането на единния пазар“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 44/12

Докладчик: г-н Jorge PEGADO LIZ

На 18 февруари 2010 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Договорът от Лисабон и функционирането на единния пазар“.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 15 юни 2010 г.

На 464-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 (заседание от 15 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 129 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 8 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Влизането в сила на Договора от Лисабон първоначално беше определено за 1 януари 2009 г., но реално стана на 1 декември 2009 г., щом приключи процесът на ратифициране от 27-те държави-членки. Необходимо е да се отбележи, че договорът остава сложен и труден за разбиране.

1.2   Сравнителното изследване, което е част от Информационния доклад (CESE 241/2008), позволява да се достигне до заключението, че вътрешният пазар, макар и да не претърпява структурни промени с новия Договор от Лисабон, изглежда се определя по по-социален начин. Всъщност за разлика от Конституционния договор, който предизвикваше страх у някои с израза „вътрешен пазар, в който конкуренцията е свободна и ненарушена“, Договорът от Лисабон изглежда поставя пред вътрешния пазар по-социални цели, в стремежа си към „социална пазарна икономика, която има за цел пълна заетост и социален прогрес“.

1.3   Известните към днешна дата документи за бъдещите политически насоки на Комисията относно Стратегия 2020, както и редица изявления на комисари и политически ръководители на национално равнище изглежда също са насочени към нарастващо по-ориентирано към гражданите измерение на единния пазар.

1.4   Това измерение беше подкрепено и с изричното позоваване на задължителната правна сила на Хартата за основните права, която „има същата юридическа сила като договорите“, въпреки някои ограничения за определени държави-членки.

1.5   От друга страна, законодателният процес, свързан с вътрешния пазар, ще бъде белязан от ролята на националните парламенти, които са призвани да следят за спазването на принципа на субсидиарност, който служи за регулиране на областите на споделена компетентност между ЕС и държавите-членки. По силата на два протокола, първият относно „Ролята на националните парламенти“, а другият относно „Прилагането на принципите на субсидиарност и пропорционалност“, националните парламенти имат дори възможността да поискат преразглеждане на законодателното предложение на първо четене - възможност, която укрепва демократичното участие в законодателния процес на ЕС.

1.6   Ако превантивната интервенция на националните парламенти покаже добри резултати и ако осъществяваният контрол върху прилагането на принципа на субсидиарност се окаже ефективен и качествен, така че да се използва максимално системата за „ранно предупреждение“, която Лисабонският договор заимства от Конституцията, законодателството на ЕС по-рядко би било предмет на критики от страна на държавите-членки като засягащо националните правомощия и би се приемало в по-малка степен от европейския гражданин като израз на някакъв „брюкселски централизъм“. Но все пак за целта е необходимо националните парламенти да укрепят своята мрежа, тъй като обхватът и ефективността на „механизма за ранно предупреждение“, въпреки че е индивидуално право на всеки парламент, зависят от капацитета за колективна организация, който биха показали националните парламенти.

1.7   Договорът от Лисабон въвежда също така като общо правило „обикновената законодателна процедура“ (съвместно вземане на решение съгласно член 251 ДЕО) за вътрешния пазар, както е видно от член 48 ДФЕС относно мерките, нужни за свободното движение на работниците в областта на социалната сигурност.

1.8   Стремежът е с Договора от Лисабон да се улесни развитието на вътрешния пазар чрез по-широко прилагане на процедурата за съвместно вземане на решение, която Договорът преименува на „обикновена законодателна процедура“, но във вземането на решения към институциите на Съюза се добавя един нов партньор: националните парламенти, които отсега нататък ще трябва да се вземат предвид при приемането на всички законодателни мерки относно вътрешния пазар.

2.   Въведение

2.1   В информационния доклад относно въздействието на Договора от Лисабон върху функционирането на вътрешния пазар (1), приет от специализираната секция на 13 юни 2008 г., беше включено сравнително изследване под формата на таблица, в която са съпоставени разпоредбите относно вътрешния пазар, включени в Договора от Лисабон, действащия в онзи момент Договор за създаване на ЕО, Договора за създаване на Конституция за Европа („Конституцията“, която не беше ратифицирана), както и коментарите на Обсерваторията на единния пазар относно правните последици от разпоредбите на текста, приет в Лисабон на 13 декември 2007 г.

2.2   Датата на влизане в сила на Договора от Лисабон първоначално беше определена за 1 януари 2009 г., но графикът беше нарушен на 12 юни 2008 г., когато Ирландия с референдум отхвърли Договора от Лисабон.

2.3   По-късно, когато Ирландия получи гаранции за националния суверенитет и уверение, че всяка държава-членка на Европейския съюз ще има свой собствен комисар, Договорът беше приет с референдум на 3 октомври 2009 г.

2.4   Решението, постановено от чешкия Конституционен съд на 3 ноември 2009 г., потвърждаващо, че Договорът от Лисабон е в съответствие с чешката конституция, позволи да се сложи край на забавянето на ратификацията. С подписа на президента Вацлав Клаус приключи процесът на ратифициране и Договорът влезе най-накрая в сила на 1 декември 2009 г.

2.5   Времето, изтекло между приемането на Информационния му доклад и влизането в сила на Договора от Лисабон, но също и препоръката на Комисията от 26 юни 2009 г. относно „Мерки за подобряване функционирането на единния пазара“, както и съобщението на Комисията „ЕС 2020 — Европейска стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“, приета на 3 март 2010 г., накараха Комитетът да приеме за целесъобразно преобразуването на информационния доклад в становище по собствени инициатива, за да може да го актуализира, но и за да направи публично мнението си по тази тема, като представи и разсъжденията си по някои нови въпроси, които не бяха разгледани в доклада, поради липса на достатъчно дистанцираност от текста на договора, който впрочем не беше много четивен и чийто последен консолидиран текст беше публикуван в Официалния вестник на Европейския съюз на 30 март 2010 г (2).

3.   Общи бележки

3.1   Политическите събития, които белязаха живота на Договора от Лисабон от подписването му от 27-те държави-членки на 13 декември 2007 г. до влизането му в сила на 1 декември 2009 г., в основната част не променяха разпоредбите, свързани с вътрешния пазар, а имаха най-вече последствия на институционално равнище.

3.1.1   В действителност, като се запозна с опасенията на ирландския народ, изразени от министър-председателя, Европейският съвет на 11 и 12 декември 2008 г. прие, че при условие че Договорът от Лисабон влезе в сила, ще се приеме решение в съответствие с необходимите правни процедури, така че Комисията да продължи да включва по един представител на всяка държава-членка.

3.1.2   Европейският съвет на 18 и 19 юни 2009 г. даде на Ирландия правно обвързващи гаранции, но без въздействие върху отношенията между ЕС и другите държави-членки, нито върху съдържанието и прилагането на Договора от Лисабон, че някои въпроси (данъчното облагане, правото на живот, образованието и семейството, политиката на военен неутралитет) няма да бъдат засегнати от влизането в сила на Договора от Лисабон.

3.1.3   Освен това Европейският съвет прие официална декларация за значението на правата на работниците и на обществените услуги.

3.2   Закъснението на Чешката република при ратифицирането на договора нямаше непосредствено въздействие върху Договора от Лисабон. Както се договориха държавите-членки на Европейския съвет, проведен на 29 и 30 октомври 2009 г., протокол към следващия договор за присъединяване ще предостави на Чешката република дерогация относно прилагането на Хартата за основните права, също както на Обединеното кралство и Полша.

3.3   Информационният доклад относно „въздействието на Договора от Лисабон върху функционирането на вътрешния пазар“ и неговото приложение продължават да бъдат актуални и могат да послужат за основа на правния анализ в настоящото становище и в този смисъл следва да се приемат за неразделна част от настоящото становище.

3.4   Във връзка с това следва да припомним, че Договорът от Лисабон продължава да бъде сложен дори и в консолидирания си вариант. Четенето и разбирането му са трудни дори и за юристи специалисти, тъй като той е резултат от поредица изменения, направени в Договора на Европейския съюз (ДЕС), който представлява общата рамка на Европейския съюз и принципите, върху които се основава Съюзът, Договора за създаване на Европейската общност (ДЕО), който стана Договор за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и който предвижда реда и условията за прилагане на принципите, зададени с ДЕС.

3.5   Поради липса на официален консолидиран текст към момента на ратифицирането, държавите-членки ратифицираха не достатъчно ясен и четивен текст, в който по-голямата част от новите „механизми“ за вземане на решения не бяха достатъчно добре дефинирани, освен в протоколите, и тяхната приложимост все още не беше проверена.

3.6   Освен това за разлика от Конституционния договор, подписаният в Лисабон текст не беше изпратен за консултации нито на Европейския парламент, на Европейския икономически и социален комитет, на Комитета на регионите, нито на националните или регионални парламенти или на представителните организации на гражданското общество, били те на общностно, национално или регионално равнище. Едва след ратифицирането на Договора Комисията и Съветът решиха да публикуват документи за разпространение и обяснение на съдържанието и предимствата на новия договор за разлика от това, което беше направено за „Конституцията“.

3.7   Договорът от Лисабон използва отново метода, чрез който съществуващите договори се изменят от Междуправителствена конференция (МПК), на която присъстват само представители на държавите-членки, докато изготвянето на „Конституцията“ беше извършено от Конвент, в който участваха голям брой национални депутати, включително от бъдещите държави-членки, които вече се присъединиха към Европейския съюз през 2004 г. и 2007 г., европейски депутати, представители на тогавашните петнайсет държави-членки и дванайсет страни кандидатки, както и на Турция, представители на Комисията, както и представители на гражданското общество в качеството на наблюдатели, между които и Европейският икономически и социален комитет.

3.8   Договорът от Лисабон ясно отбелязва нарастване на влиянието на държавите-членки в сравнение с по-федералния характер на Конституцията. Това нарастване на влиянието на държавите-членки е показателно например чрез заличаването на символите, въведени от Конституцията, и които навеждаха на мисълта за създаване на федерална държава (знаме, химн, валута, избиране на 9 май за ден на Европа).

3.9   Договорът от Лисабон пристъпва към сливане на трите стълба, като отрежда на ДЕС и на ДФЕС еднаква юридическа сила (3). Съюзът придобива също така юридическа правосубектност, заменяйки и ставайки правоприемник на Европейската общност, като до влизането в сила на Договора от Лисабон единствено Европейската общност имаше юридическа правосубектност.

3.10   Предимството на правото на Съюза над правото на държавите-членки е включено сред основните принципи на Съюза с член I-6 от Конституционния договор. За да се сложи край на полемиката, предизвикана от включването на принципа за предимството на правото на Съюза в Конституцията, който всъщност само отразяваше съществуващата установена съдебна практика на Съда, принципът сега е включен в Декларация No 17. Междуправителствената конференция реши да приложи към Договора от Лисабон становище на правната служба на Съвета относно предимството на правото, като припомня същността на принципа на предимството на правото и неговото значение като основен принцип.

3.11   Договорът от Лисабон променя правния статут на Хартата на основните права, прокламирана в Ница на 7 декември 2000 г. Всъщност, на срещата на върха в Ница не беше взето решение относно задължителната юридическа сила на Хартата, така че тя остана една принципна декларация без заявена юридическа сила.

3.11.1   За разлика от това, Хартата можеше да придобие задължителна юридическа сила с включването си в Конституцията. Поради липсата на ратификация на Конституцията, задължителната юридическа сила на Хартата остана почти без приложение (4). Договорът от Лисабон коригира тази ситуация, но без да отрази целия напредък, постигнат от Конституцията (5).

3.11.2   Всъщност член 6 от Договора за Европейския съюз, така както е изменен от Договора от Лисабон, постановява, че Хартата има „същата юридическа сила като Договорите“. Това означава, че институциите, органите и агенциите на Съюза са задължени да спазват правата, записани в Хартата. Същите задължения се налагат и на държавите-членки (правителства, администрации, съдилища) при прилагането на правото на Съюза.

3.11.3   Все пак в Протокола относно прилагането на Хартата в Обединеното кралство и Полша (No30) се уточнява, че Хартата не разширява възможността на Съда или на който и да е правораздавателен орган на Полша или Обединеното кралство да решава, че приложимото законодателство на Полша или на Обединеното кралство е несъвместимо с Хартата.

3.11.4   Този протокол уточнява също така, че дял IV на Хартата относно социалните права и солидарността не създава права, които са приложими към Полша или към Обединеното кралство, освен доколкото тези права са предвидени в националните им законодателства.

3.11.5   Накрая в протокола се посочва, че Хартата се прилага към Обединеното кралство и към Полша, само доколкото съдържащите се в нея права и принципи са признати в законодателството или практиките на държавите-членки.

3.11.6   На практика обхватът на тези протоколи ще бъде много ограничен: в съответствие с принципа на единното прилагане на правото на ЕС съдебната практика на Съда на Европейския съюз, като неразделна част от правния ред на ЕС, трябва да се зачита във всички държави-членки. Ето защо, ако в бъдеще решение на Съда цитира или тълкува дял IV от Хартата, съдилищата на Обединеното кралство и на Полша ще са длъжни да го спазват, независимо от това дали са участвали по делото.

3.12   Договорът заимства от „Конституцията“ възможността държава-членка да се оттегли доброволно от Съюза (член 50 от ДЕС). В съответствие с насоките, дадени от Европейския съвет, Съюзът договаря и сключва споразумение с тази държава, с което се определят редът и условията за нейното оттегляне, като се вземат предвид рамките на бъдещите ѝ отношения със Съюза.

3.13   Доброволното оттегляне не трябва да се смесва със суспендирането на права, произтичащи от членство в Съюза на една държава-членка заради сериозно и трайно нарушение на ценностите на Съюза, предвидено в член 7 на ДЕС (зачитане на човешкото достойнство, на свободата, демокрацията, равенството, правовата държава и зачитането на правата на човека и т. н.) (6).

4.   Специфични бележки

4.1   Заслужава да се обърне специално внимание на някои специфични аспекти от политически и икономически характер, възникнали междувременно в рамките на развитието на политиката за единния пазар под въздействието на новия договор, като новия състав на ЕП и на „Комисията Барозу II“.

4.2   Следва да се припомни, че след ноември 2007 г. Комисията публикува важно съобщение, озаглавено „Единен пазар за Европа през 21 век“, вследствие на резолюция на Европейския парламент от 4.9.2007 г., призоваваща за „преглед на единния пазар: преодоляване на бариерите и липсата на ефективност чрез по-добро изпълнение и прилагане“. В съобщението се представя „нова визия“ за единен пазар „за всички, по-активен при стимулиране на реакцията на Европа на глобализацията, създаване на растеж и работни места, гарантиране на справедливи цени и с принос за социалната защита и защита на околната среда“. В две становища (7) ЕИСК припомни своята позиция, съгласно която единният пазар винаги е бил инструмент в услуга на всички граждани, в т.ч. свободни професии, работници и потребители.

4.3   В Съобщение от 6.11.2008 г (8). Комисията посочва, че предимствата на единния пазар са свързани със засилване на административното сътрудничество. В своя доклад относно напредъка на информационната система за вътрешния пазар тя призовава властите на държавите-членки да си сътрудничат тясно и да изграждат взаимно доверие в своите системи (9).

4.4   В препоръката си от 29.6.2009 г. относно мерките за подобряване на функционирането на единния пазар (10) Комисията констатира известни слабости във функционирането на единния пазар, по-специално, че правилата не се прилагат коректно и липсва контрол върху спазването им. Също така Комисията предлага да се предприемат конкретни и допълнителни мерки към тези на държавите-членки в рамките на подход, основан на партньорството.

4.4.1   Сред препоръчаните мерки са засилване на контрола върху спазването на правилата, насърчаване на алтернативни начини за решаване на споровете, редовни оценки на националните законодателства и информиране на гражданите и предприятията относно техните права, произтичащи от единния пазар.

4.5   Финансовата криза бързо се разпространи, по-конкретно в Европа, като повлече след себе си неочаквани и непредвидими икономически и социални последствия, както Комитетът имаше възможността да посочи, и доведе до най-тежката рецесия от 30-те години насам с повече от 23 милиона безработни (11), т.е. равнище на безработицата, непознато от Втората световна война насам. В навечерието на обновяването на мандата си и след като възложи на групата de Larosière (12) задълбочено проучване на причините и необходимите мерки за справяне с кризата, Комисията почувства необходимостта от определяне на нови политически насоки за бъдещето в така създалата се нова икономическа, социална и финансова рамка.

4.6   Именно в тази връзка в своите „Политически насоки за следващата Комисия“ председателят Барозу определи насоките за „единен пазар, адаптиран към 21-ви век“, като осъди опитите за дестабилизиране на неговото развитие под претекста на кризата и препотвърди защитата му като „крайъгълен камък на договорите“ и „най-добър гарант за дългосрочен просперитет“, при условие че бъде адаптиран „към предизвикателствата на икономиката на утрешния ден“. Във връзка с това следва да се подчертае, че целта за „рединамизация на вътрешния пазар като основна движеща сила на европейската икономика“ ще се осъществи, само ако „активна политика за защита на потребителя“ успее да даде „на гражданите необходимото доверие, за да участват пълноценно в рамките на единния пазар“.

4.6.1   В същото време председателят на Комисията възложи на г-н Mario Monti, бивш член на Комисията, отговарящ за вътрешния пазар, да изготви доклад за възстановяването на единния пазар, който беше представен на Европейския парламент на 9 май, Денят на Европа. След описание на главните трудности пред единния пазар, в доклада се предлагат инициативи, насочени към укрепването му, при зачитане на съображенията от социален характер и опазване на околната среда. Друг един доклад, озаглавен „Проект Европа 2030 — предизвикателства и възможности“, на групата за размисъл относно бъдещето на Европа под председателството на бившия испански министър-председател Фелипе Гонзалес, беше представен същия ден на Европейския съвет. Този доклад е насочен преди всичко към перспективите пред средносрочното европейско икономическо управление, без да се забравя решаващата роля на укрепването и осъществяването на единния пазар за „създаване на печеливша за всички ситуация — ново решение за единния пазар“. Заключения на групата относно икономическото управление несъмнено ще имат решаващо въздействие върху бъдещето на единния пазар.

4.7   Именно с оглед на тези нови политически насоки следва да се тълкува стратегията, която замества Лисабонската стратегия, чието прилагане впрочем беше частичен провал. При все това в стратегията „Европа 2020“ не е отделено голямо място на единния пазар с изключение на няколкото реда в главата, посветена на „Липсващи връзки и проблеми“, която разкрива намаляващия ентусиазъм към единния пазар.

4.7.1   За да реши проблемите на единния пазар, Комисията обяви, че ще предложи законодателният процес да дава предимство на регламентите пред директивите, като законодателството се пригоди към цифровата ера и се върви в посока факултативно европейско договорно право, по-конкретно в областта на договорите, сключени с потребителите. По време на изслушването му пред Европейския парламент, но най-вече по време на неотдавнашните му изявления в Париж, комисарят Michel Barnier, отговарящ за единния пазар, настоя върху необходимостта от „помиряване на личността с големия пазар“, който „трябва да бъде в услуга на проекта за гражданско общество“. Както подчерта комисар Viviane Reding, единният пазар остава „скъпоценния камък в короната“ на Европейския съюз (13).

4.8   Успоредно с това гражданската инициатива, въведена с член 11, параграф 4 от ДЕС, и която беше предмет на задълбочен анализ от страна на Комитета (14), може да има важни последствия за бъдещото развитие на вътрешния пазар.

4.8.1   В действителност този инструмент за гражданско участие открива нови пътища за поставяне на ключови за гражданското общество теми, които до този момент не са могли да бъдат реализирани може би поради липса на интерес или на политическа воля от страна на европейските институции (статут на европейска фондация (15), колективни искове на европейско равнище (16), правото на европейска стачка и т.н.).

5.   Специфични бележки

5.1   Бележките, съдържащи се в информационния доклад, относно разпоредбите за вътрешния пазар в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) остават в сила (вж. например т. 6а).

5.2   Четири измежду тридесет и седемте протокола, приложени към Договора от Лисабон, ще имат в по-голяма или по-малка степен пряко въздействие върху вътрешния пазар.

| — | Най-напред Протокол (No 2) относно прилагането на принципите на субсидиарност и на пропорционалност, тъй като тези два принципа се прилагат в случай на споделена компетентност между ЕС и държавите-членки, а вътрешният пазар е една от областите на споделена компетентност. |
| --- | --- |

—

Най-напред Протокол (No 2) относно прилагането на принципите на субсидиарност и на пропорционалност, тъй като тези два принципа се прилагат в случай на споделена компетентност между ЕС и държавите-членки, а вътрешният пазар е една от областите на споделена компетентност.

| — | Протокол (No 27) относно вътрешния пазар и конкуренцията също ще има въздействие върху вътрешния пазар. Той предвижда като цяло, че вътрешният пазар включва система, която гарантира, че няма нарушаване на конкуренцията. |
| --- | --- |

—

Протокол (No 27) относно вътрешния пазар и конкуренцията също ще има въздействие върху вътрешния пазар. Той предвижда като цяло, че вътрешният пазар включва система, която гарантира, че няма нарушаване на конкуренцията.

| — | Протокол (No 25) относно упражняването на областите на споделена компетентност ще има въздействие върху вътрешния пазар по същите причини, които бяха посочени за Протокол (No 2) относно прилагането на принципите на субсидиарност и на пропорционалност. |
| --- | --- |

—

Протокол (No 25) относно упражняването на областите на споделена компетентност ще има въздействие върху вътрешния пазар по същите причини, които бяха посочени за Протокол (No 2) относно прилагането на принципите на субсидиарност и на пропорционалност.

| — | Протокол (No 26) относно услугите от общ интерес несъмнено също ще играе роля в рамките на вътрешния пазар. В него се уточнява, че тези услуги са част от споделените ценности на Съюза и се набляга върху основната роля и голямата дискреционна власт на националните, регионалните и местните органи за предоставяне, възлагане и организиране на услугите от общ икономически интерес. Той също така обосновава разнообразието на услугите и евентуалните разлики в потребностите и предпочитанията на ползвателите, които могат да произтичат от различни географски, социални и културни условия. Накрая, в Протокола се подчертава необходимостта от насърчаване на универсалния достъп и високото ниво на качество, безопасност и достъпност, равно третиране, както и на правата на ползвателите. С член 2 на Протокол No 26 се прави нововъведение, като за първи път в документ на първичното право се говори за „нестопанските услуги от общ интерес“ и се гарантира компетентността на държавите-членки да предоставят, възлагат и организират тези услуги. |
| --- | --- |

—

Протокол (No 26) относно услугите от общ интерес несъмнено също ще играе роля в рамките на вътрешния пазар. В него се уточнява, че тези услуги са част от споделените ценности на Съюза и се набляга върху основната роля и голямата дискреционна власт на националните, регионалните и местните органи за предоставяне, възлагане и организиране на услугите от общ икономически интерес. Той също така обосновава разнообразието на услугите и евентуалните разлики в потребностите и предпочитанията на ползвателите, които могат да произтичат от различни географски, социални и културни условия. Накрая, в Протокола се подчертава необходимостта от насърчаване на универсалния достъп и високото ниво на качество, безопасност и достъпност, равно третиране, както и на правата на ползвателите. С член 2 на Протокол No 26 се прави нововъведение, като за първи път в документ на първичното право се говори за „нестопанските услуги от общ интерес“ и се гарантира компетентността на държавите-членки да предоставят, възлагат и организират тези услуги.

5.3   Две декларации е възможно да имат въздействие върху вътрешния пазар. Декларация No18 относно разграничаването на областите на компетентност, която припомня, че в системата на разпределение на областите на компетентност между Съюза и държавите-членки всяка компетентност, която не е предоставена на Съюза в Договорите, принадлежи на държавите-членки и че в рамките на споделената компетентност държавите-членки упражняват своята компетентност, доколкото Съюзът не е упражнил или е решил да прекрати упражняването на своята компетентност.

5.3.1   Всъщност, предоставената компетентност на Общността много рано е асимилирана от Съда на прехвърляне на компетентност от страна на държавите-членки в полза на институциите на Общността, както е видно от решението по делото Costa/ENEL от 1964 г., което определя Европейската икономическа общност като „общност, създадена за неограничен период от време, която има собствени институции и по-специално реални правомощия, следствие на ограничаване на компетентност или на прехвърляне на правомощия от страна на държавите на Общността ...“ (дело 6/64 Rec. 1141).

5.3.2   Накрая в Декларация No 42 се уточнява, че в съответствие с установената практика на Съда на Европейския съюз, принципът на предоставената компетентност не може да служи като основа за разширяване на обхвата на компетентност на Съюза извън общата рамка, установена от всички разпоредби на договорите.

6.   Основни последствия за политиката на „вътрешния пазар“

6.1   Що се отнася по-специално до промените, внесени в разпоредбите на договорите относно политиката на вътрешния пазар, би трябвало да се подчертаят следните промени:

| а) | заменянето на думите „общ пазар“ с „вътрешен пазар“ показва качествената промяна от общ пазар към вътрешен пазар и позволява да се пояснят противоречивите понятия, използвани в доктрината и да се засили идеята, че ЕС не е само един свободен пазар в тесния икономически смисъл на зона за свободна търговия, но е най-вече вътрешен пазар за гражданите (член 26 от ДФЕС) (17); |
| --- | --- |

а)

заменянето на думите „общ пазар“ с „вътрешен пазар“ показва качествената промяна от общ пазар към вътрешен пазар и позволява да се пояснят противоречивите понятия, използвани в доктрината и да се засили идеята, че ЕС не е само един свободен пазар в тесния икономически смисъл на зона за свободна търговия, но е най-вече вътрешен пазар за гражданите (член 26 от ДФЕС) (17);

| б) | засилване и по-подробна дефиниция на принципа на субсидиарност, като се констатира, че предпочитането на директивите пред регламентите, което фигурира в протокол No 30 на ДЕО, е отменено от протокол No 2 от Договора от Лисабон; |
| --- | --- |

б)

засилване и по-подробна дефиниция на принципа на субсидиарност, като се констатира, че предпочитането на директивите пред регламентите, което фигурира в протокол No 30 на ДЕО, е отменено от протокол No 2 от Договора от Лисабон;

| в) | за да контролират спазването на принципите на субсидиарност и пропорционалност, националните парламенти получават почти право на „вето“, за което са нужни една трета от общия брой на дадените на националните парламенти гласове. Национален парламент може да се противопостави на законодателна инициатива в областта на семейното право (член 81 от ДФЕС); |
| --- | --- |

в)

за да контролират спазването на принципите на субсидиарност и пропорционалност, националните парламенти получават почти право на „вето“, за което са нужни една трета от общия брой на дадените на националните парламенти гласове. Национален парламент може да се противопостави на законодателна инициатива в областта на семейното право (член 81 от ДФЕС);

| г) | нови правомощия са предоставени на Европейския парламент чрез разширяването на процедурата за съвместно вземане на решения, преименувана на „обикновена законодателна процедура“. Той е поставен на равна основа със Съвета що се отнася до бюджетната процедура и ще избира председателя на Комисията. В Договора от Лисабон е посочено, че Европейският парламент се състои от представители на „гражданите на Съюза“, докато в Договора за ЕО се говори за „представители на народите на държавите“; |
| --- | --- |

г)

нови правомощия са предоставени на Европейския парламент чрез разширяването на процедурата за съвместно вземане на решения, преименувана на „обикновена законодателна процедура“. Той е поставен на равна основа със Съвета що се отнася до бюджетната процедура и ще избира председателя на Комисията. В Договора от Лисабон е посочено, че Европейският парламент се състои от представители на „гражданите на Съюза“, докато в Договора за ЕО се говори за „представители на народите на държавите“;

| д) | процедура за съвместно вземане на решение (обикновена законодателна процедура) с нова система за квалифицираното мнозинство в Съвета (18) ще се прилага в редица нови области; |
| --- | --- |

д)

процедура за съвместно вземане на решение (обикновена законодателна процедура) с нова система за квалифицираното мнозинство в Съвета (18) ще се прилага в редица нови области;

| е) | държавите-членки заличиха от целите на Съюза позоваването на „вътрешен пазар, в който конкуренцията е свободна и ненарушена“. Политиката за конкуренцията е преформулирана като инструмент, „необходими за функциониране на вътрешния пазар“, доколкото споменаването между целите на Съюза в Конституционния договор на „вътрешен пазар, в който конкуренцията е свободна и ненарушена“ предизвикваше страх у някои; |
| --- | --- |

е)

държавите-членки заличиха от целите на Съюза позоваването на „вътрешен пазар, в който конкуренцията е свободна и ненарушена“. Политиката за конкуренцията е преформулирана като инструмент, „необходими за функциониране на вътрешния пазар“, доколкото споменаването между целите на Съюза в Конституционния договор на „вътрешен пазар, в който конкуренцията е свободна и ненарушена“ предизвикваше страх у някои;

| ж) | ново виждане относно интересите на потребителите и МСП, чието последствие е „пакетът“ относно новата концепция и съобщението „Единен пазар за Европа през 21-ви век“ (19); |
| --- | --- |

ж)

ново виждане относно интересите на потребителите и МСП, чието последствие е „пакетът“ относно новата концепция и съобщението „Единен пазар за Европа през 21-ви век“ (19);

| ж) | нова концепция относно услугите от общ интерес (член 14 от ДФЕС и Протокол No 26), която изяснява отговорностите на Съюза и голямата дискреционна власт на националните, регионалните и местните органи, разгледани в съобщението „Услуги от общ интерес, включващи социални услуги от общ интерес: нов европейски ангажимент“ (20), в което се предлага да се консолидира приложимата рамка на Европейския съюз за УОИ. |
| --- | --- |

ж)

нова концепция относно услугите от общ интерес (член 14 от ДФЕС и Протокол No 26), която изяснява отговорностите на Съюза и голямата дискреционна власт на националните, регионалните и местните органи, разгледани в съобщението „Услуги от общ интерес, включващи социални услуги от общ интерес: нов европейски ангажимент“ (20), в което се предлага да се консолидира приложимата рамка на Европейския съюз за УОИ.

| и) | по-ясна загриженост относно включването на социалните аспекти на изграждането на вътрешния пазар (борба срещу изключването или дискриминацията, насърчаване на правосъдието и на социалната закрила, както и равенство между мъжете и жените, солидарността между поколенията, защита на правата на детето) във връзка със съобщението „Възможности, достъп и солидарност: към нова социална визия за Европа на XXI век“ (21); |
| --- | --- |

и)

по-ясна загриженост относно включването на социалните аспекти на изграждането на вътрешния пазар (борба срещу изключването или дискриминацията, насърчаване на правосъдието и на социалната закрила, както и равенство между мъжете и жените, солидарността между поколенията, защита на правата на детето) във връзка със съобщението „Възможности, достъп и солидарност: към нова социална визия за Европа на XXI век“ (21);

| к) | Договорът от Лисабон внася нововъведение чрез разширяване на приложното поле на възможностите за засилено сътрудничество до всички дейности на Съюза с изключение на областите на изключителна компетентност на Съюза (член 20 от ДФЕС), при условие че участват най-малко 9 държави-членки (какъвто и да е общият брой на държавите-членки на Съюза). Това произтича от решение на Съвета, който се произнася с квалифицирано мнозинство по предложение на Комисията и след одобрение на Европейския парламент (член 329, параграф 1 от ДФЕС) и следователно би могло да има въздействие върху вътрешния пазар, пазара на енергия, политиката в областта имиграцията и гражданската защита. |
| --- | --- |

к)

Договорът от Лисабон внася нововъведение чрез разширяване на приложното поле на възможностите за засилено сътрудничество до всички дейности на Съюза с изключение на областите на изключителна компетентност на Съюза (член 20 от ДФЕС), при условие че участват най-малко 9 държави-членки (какъвто и да е общият брой на държавите-членки на Съюза). Това произтича от решение на Съвета, който се произнася с квалифицирано мнозинство по предложение на Комисията и след одобрение на Европейския парламент (член 329, параграф 1 от ДФЕС) и следователно би могло да има въздействие върху вътрешния пазар, пазара на енергия, политиката в областта имиграцията и гражданската защита.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  CESE 241/2008 - INT/393 (не е публикуван в ОВ).

1

(2)  ОВ C 83 от 30.3.2010 г. – всички позовавания на Договора от Лисабон в бъдеще ще се отнасят за този консолидиран текст.

2

(3)  Член 1, алинея 3 от ДЕС: ДЕС и ДФЕС са поставени на равна основа, докато съдебната практика на Съда беше установила с решение от 13 септември 2005 г. относно защитата на околната среда чрез наказателноправни мерки предимството на Договора за ЕО пред Договора за ЕС.

3

(4)  Въпреки че Хартата няма задължителна юридическа сила, Съдът на Европейските общности често се позовава на нея. Като скорошен пример може да бъде посочено решението на Съда от 14 февруари 2008 г., дело С 244/06 Dynamic Medien Vertriebs GmbH срещу Avides Media AG относно свободното движение на стоки. Съдът цитира член 24, параграф 1 от Хартата, който гласи, че децата имат право на закрила и на грижите, необходими за тяхното благоденствие (параграф 41 от решението). Също така Решението на Съда от 14 февруари 2008 г., дело C 450/06, Varec SA срещу Белгийската държава относно правото на установяване. Съдът цитира член 7 от Хартата за основните права на Европейския съюз относно правото на зачитане на личния живот (параграф 48 на решението).

4

Dynamic Medien Vertriebs GmbH

Avides Media AG

Varec SA

Белгийската държава

(5)  Проектът за Договора от Лисабон от 23 юли 2007 г. CIG 3/07 предвиждаше в Декларация No 11, че Хартата за основните права ще бъде официално провъзгласена от 3-те институции в деня на подписването на Договора от Лисабон, но не споменаваше нищо относно задължителната юридическа сила на Хартата.

5

Хартата на основните права на ЕС беше прокламирана за втори път на 12 декември 2007 г. (сряда) в Страсбург от трите институции на Европейския съюз. Това второ провъзгласяване беше нужно, тъй като след първото ѝ провъзгласяване през декември 2000 г. по време на срещата на върха в Ница в Хартата бяха добавени обяснения и бележки под линия.

(6)  Член 7 от ДЕС предвижда две различни процедури, които се прилагат при „явен риск от сериозно нарушение“ и „при съществуване на сериозно и трайно нарушение“.

6

(7)  ОВ С 77, 31.3.2009 г., стр. 15 и ОВ C 182 от 4.8.2009 г., стр. 1.

7

(8)  COM(2008) 703 окончателен.

8

(9)  Вж. становище на ЕИСК, ОВ С 128 от 18.5.2010 г., стр. 103.

9

(10)  Препоръка 2009/524/ЕО; срвн. важната резолюция на ЕП от 9.3.2010 г. (док. A7-0064/2009).

10

(11)  По последни данни на ЕВРОСТАТ.

11

(12)  ЕИСК се произнесе по доклада на групата de Larosière – ОВ С 318 от 23.12.2009 г., стр. 57.

12

(13)  Реч, произнесена в Деня на потребителя в Мадрид на 15.3.2010 г.„An ambitious Consumer Rights Directive: boosting consumers’ protection and helping businesses“ („Амбициозна директива за защита на потребителите: увеличаване на защитата на потребителите и подпомагането на бизнеса“).

13

boosting consumers’ protection and helping businesses

(14)  Становище по собствена инициатива „Прилагането на Договора от Лисабон: демокрация на участието и инициативата на гражданите“ (CESE 465/2010, SC/032), в което беше анализирана и коментирана Зелената книга на Комисията (COM (2009) 622 окончателен от 11.11.2009 г.) и становище по собствена инициатива относно „Организациите на гражданското общество и председателствата на Съвета на ЕС“ (CESE 464/2010, SC/031); срвн. важната резолюция на ЕП от 7 май 2009 г. относно прилагането на гражданската инициатива (Doc A6-0043/2009).

14

(15)  Становище по собствена инициатива, CESE 634/2010, INT/498.

15

(16)  ОВ С 162 от 25.6.2008, стр. 1 и ОВ С 128 от 18.5.2010 г., стр. 97.

16

(17)  Съдът вече посочи на 5 май 1982 г. по дело 15/81 Schul, че общият пазар като зона за свободна търговия предшества вътрешния пазар. Вътрешният пазар препраща към по-голяма степен на икономическа интеграция.

17

(18)  Протокол (No 36) относно преходните разпоредби.

18

(19)  COM(2007)724 окончателен; SEC(2007) 1517; 1518, 1519, 1520 и 1521.

19

(20)  COM(2007)725 окончателен; SEC(2007) 1514; 1515 и 1516.

20

(21)  COM(2007) 726 окончателен.

21

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/75 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/75

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Иновации в туризма: определяне на стратегия за устойчиво развитие на островите“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 44/13

Докладчик: г-жа GAUCI

На 16 юли 2009 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Иновации в туризма: определяне на стратегия за устойчиво развитие на островите“.

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 23 юни 2010 г.

На 464-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 15 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 153 гласа „за“, 1 глас „против“ и 13 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения

1.1   ЕИСК предлага да бъдат разработени текущи програми за учение през целия живот специално за служителите на островите, които работят в областта на туризма – за това би трябвало да бъдат заделени специфични средства от ЕСФ и Кохезионния фонд. За насърчаването на островния туризъм ще спомогнат установяването на подходяща рамка на трудови правоотношения с цел повишаване на качеството на условията на труд и мерки за подкрепа на предприемачите (мрежи, маркетинг, промоции...).

1.2   По подобен начин, и като се има предвид нарастващото значение на онлайн резервациите за пътувания и туризъм, на малките и средните предприятия в сферата на туризма (на островите) следва да се предлагат обучение с подкрепата на ЕС или опростен достъп до подходящи доставчици на услуги, за да се разработва успешно представяне в Интернет, без което те рискуват да загубят „модерни“ клиенти.

1.3   ЕИСК предлага в стратегически разположени острови да се създаде междурегионално училище, което да спомага за реализирането на концепция, подобна на „Еразъм за студенти и работници в туристическия сектор“.

1.4   Въпреки че за предприятията, особено за малките предприятия, е по-благоприятно да има по-малко и по-добро законодателство, би трябвало да се помисли за създаването на специален административен орган към службите на Европейската комисия, напр. Генерална дирекция по туризма – туризмът представлява 11 – 12 % от БВП на ЕС, но делът му възлиза на почти 25 % от БВП на острови като Малта. ЕИСК смята, че такъв орган на Комисията в областта на туризма би трябвало да следи за интересите в туризма (на островите) в рамките на институциите и политиките на ЕС. В свои предходни становища относно туризма ЕИСК предложи създаването на Европейска туристическа агенция. Сега Комитетът отново отправя предложението си.

1.5   Островите имат присъщ недостатък в сравнение със сушата: разстояние, достъпност, изолираност. ЕИСК смята, че следва да се търси благоприятен данъчен режим, като се отчитат специалните усилия, насочени към инвестициите, запазването и създаването на работни места, периодите, в които бизнесът работи – всичко това с оглед смекчаване на последиците от сезонната заетост.

1.6   Определението на ЕС за острови се оказва неподходящо в редица случаи и често затруднява решаването на проблемите. В предходни становища (1) ЕИСК препоръча това определение да се промени. Тук тази препоръка се отправя отново.

1.7   Европейският съюз разработва нова концепция в регионалната политика, а именно макрорегионално сътрудничество (напр. Стратегия за Балтийско море – Стратегия за региона на река Дунав). ЕИСК е убеден, че тази концепция е интересна и че със сигурност може да бъде прилагана за група от острови. По този начин една макрорегионална стратегия за островите в Западното Средиземноморие би могла да реши някои от проблемите на достъпност, пред които са изправени.

1.8   ЕИСК одобрява и предоставя пълната си подкрепа за програмата CALYPSO за социален туризъм. ЕИСК смята, че след подготвителните дейности, които започнаха през 2009 г., усилията следва да се насочат към една цялостна програма. ЕИСК препоръчва програмата CALYPSO да бъде включена в бъдеща макрорегионална стратегия за Западното Средиземноморие.

2.   Въведение

2.1   Туризмът дава важен и нарастващ принос към икономическия растеж и създава, в изключителни случаи, до 70 % от БВП на даден остров. Той представлява една от най-добрите възможности за създаване на доходи и заетост. Въпреки че пазарният дял на Европа в световния туризъм бавно намалява, предвижда се броят на туристическите пристигания да нараства. Растежът на туризма обаче не бива да се приема за даденост: финансовата криза през 2008-2009 г. много ясно показа това.

2.2   Възникват нови форми на туризъм и те заменят традиционния масов туризъм с цел море и слънце. Тези форми включват по-иновативни и специализирани форми на „по-екологичен“, съобразен с нуждите туризъм, насочен към преживяванията. Освен това разширяването на търсенето на туристически услуги, както и демографските промени (например нарастващ брой на пътуващите хора от „третата възраст“) ускоряват сегментацията на туристическите продукти и създаването на нови видове туристически продукти, които включват висока степен на нови услуги.

2.3   Иновациите са основна тема за икономическата политика, както на равнище ЕС (с Лисабонската стратегия и стратегията „Европа 2020“), така и на регионално равнище с растеж на публичните инвестиции в научноизследователска дейност, образование, обучение и подкрепа на „най-иновативните сектори“ (напр. транспорт, енергия, екологични производства). Това се отнася и за услуги, особено такива, изискващи определено равнище на знания или квалификации, което се счита, че е характерно за повечето туристически дейности (напр. настаняване, кетъринг, недвижими имоти).

2.4   Днешните туристи търсят най-доброто качество на най-ниската цена. Ето защо успешният островен туризъм се нуждае не само от добре образовани служители, но и от ангажимент на работодателите и техните работници за обучение през целия живот, така че да се поддържат високи стандарти на обслужване в бързо променящия се свят на интелигентния и взискателен турист. Една от предпоставките за качествен туризъм е гарантирането на добро обучение и добра квалификация на хората.

2.5   Основна област на промени и иновации в туризма е използването на информационни и комуникационни технологии (ИКТ). Широкото разпространение на ИКТ и Интернет в туристическата индустрия позволява на потребителите да общуват пряко с доставчиците на услуги. За сектора като цяло това може да доведе до намаляване на разходите (за транзакции), което впоследствие води да напредък в съкращаването на посредници, като туристически агенти или дори туроператори. Важни нововъведения в областта на масовия туризъм, като възникването на нискотарифните авиокомпании, до голяма степен повлияха върху растежа и по-нататъшното развитие на туристическата индустрия.

2.6   Продължават да са налице няколко проблема за островите. Като цяло островите изостават спрямо сушата. Освен това много от тези нови технологии и процеси не се контролират, произвеждат или дори поддържат от предприятията, които са пряко заинтересовани от тях.

2.7   Островните власти преразглеждат последствията от тези нови практики в сектора за инициативите и действията в собствените им туристически политики. Основната им грижа е да гарантират, че политиките и действията подкрепят и насърчават иновациите, които от своя страна допринасят за по-нататъшното развитие на туристическите им индустрии.

3.   Задължителната нужда от иновации

3.1   С оглед на променящата се динамика в обществото и наследството на масовия туризъм, който се организира от туроператорите на ХХ-ти век, островният туризъм трябва да извършва нововъведения и да се приспособява към една нова парадигма, за да има успех. Иновацията се крие в хората, които в действителност работят в туристическия сектор. Парадоксално иновациите също нарушават установените навици и хората ще се противопоставят на промяната, ако не открият непосредствена полза от нея.

3.2   През втората половина на ХХ-ти век предлагането на пазара на масовия туризъм определяше търсенето. Ето защо, нарастващият брой дестинации, които станаха достъпни, доведе до насищане на пазара. Днес променливото търсене взе връх в един типично доминиран от потребителя пазар. Вследствие на това ощетени са доставчиците. Това представлява ново предизвикателство, което може да бъде решено чрез иновативно и творческо мислене, като се разработи широка гама от видове туризъм, предназначен за различни ниши, като терапевтичен, зелен/екотуризъм, селски туризъм, природен туризъм и т.н.

3.3   Освен това начинът на живот се промени значително през последните години. Туристическата индустрия трябва да вземе предвид застаряващото население, което е в по-добро здраве и е по-заможно и което се отправя на по-чести и по-кратки почивки. За голяма част от туристите акцентът се премести от „възможно най-ниската цена“ към „най-доброто качество за най-добрата цена“. Лоялността на потребителите спада и туристите търсят все повече и повече устойчивост, автентичност и отдалечаване от масовия туризъм. Островният туризъм трябва задължително да реши въпроса с иновациите, ако иска да оцелее в тези обстоятелства.

4.   Островният туризъм и продуктовите иновации

4.1   В големите компании на туристическата индустрия иновациите са рутина и стандартен елемент на корпоративното управление. За да гарантират, че не са се оказали неподготвени от неочаквани нововъведения, днешните компании включват иновациите като част от ежедневното им планиране. За тях иновациите са просто допълнителен производствен фактор.

4.2   Въпреки това за специализираните за дадена дестинация малки предприятия в туристическата индустрия възможността да се възползват изцяло от иновациите е ограничена. Основното ограничение е липсата на персонал и средства. МСП в туризма се грижат преди всичко за удовлетворяване на ежедневните потребности на редовните клиенти и те не могат да отделят средства за научноизследователска и развойна дейност.

4.3   В туристическата индустрия до голяма степен преобладават МСП и това важи в особена степен за островите. За да оцелеят в изключително конкурентна и глобална среда, туристическите предприятия, особено малките, ще трябва да постигнат икономии от мащаба и да натрупат критична маса, за да намалят разходите за транзакции, да увеличат производителността и да придобият пазарна мощ. Механизми за преструктуриране и сътрудничество ще спомогнат за приспособяването на предприятията към промените и за повишаване на тяхната конкурентоспособност.

4.4   Предизвикателство за туристическата индустрия е да предлага нови продукти и услуги. Туризмът, основаващ се на преживяванията, устойчивият туризъм и природният/културният туризъм са някои от стратегиите, които понастоящем са в основата на много новаторски туристически продукти в редица европейски дестинации. Островите би трябвало да популяризират тези продукти, тъй като те са свързани със същината на тяхната „островна идентичност“.

4.5   Туризмът, основаващ се на преживяванията, възниква от взаимодействие между туристите и дестинациите. Цялостното впечатление на туристите се определя от редица незначителни контакти с различни хора, които работят в туристическата индустрия.

4.6   Нарасналото съзнание на потребителите за екологичните проблеми кара туристическите предприятия да правят нововъведения и да подобряват екологичните си показатели, както при взаимодействието на туристите с околната среда, така и по отношение на собствените си екологични показатели. В действителност основните продукти, в които могат да се открият иновации, са пазарни ниши като екотуризма и приключенския туризъм.

4.7   Културният туризъм също е важен и разрастващ се сектор, който привлича сравнително заможни и образовани посетители. Няколко острова предприеха препозициониране на културните си услуги и разработват иновации, които целят увеличаване на стойността чрез култура. Те диверсифицират туризма си и увеличават дължината на престоя, напр. чрез по-добри пакети и популяризиране на наличните културни дейности и събития.

4.8   Ако туризмът не е интегриран хармонично в обществото на островите и предоставя ползи само за няколко жители и създава проблеми на много други, той няма да бъде устойчива и хармонична част от обществената дейност. За да се гарантира „съпричастност“ на населението в подкрепа на създаването на туристическо общество на островите, са необходими планиране на принципа „отдолу-нагоре“ и ангажимент. Туризмът може да предостави възможност за обединяване на населението на даден остров, като се включат всички жители и се положат усилия да разберат, че туризмът има широкомащабно въздействие за подобряване на природната и градската среда, земеползването и териториалното устройство, социалните услуги и опазването на културното наследство (архитектура, занаяти, традиционни ястия и др.).

4.9   Различни видове туризъм могат да се окажат взаимно несъвместими, особено на малки острови. Например развитието на пазарна ниша, като летни студентски езикови курсове, може да се окаже несъвместимо с разработването на летни почивки за хора от „третата възраст“, тъй като буйното поведение на младите хора след края на занятията е в конфликт с възрастните хора, които търсят спокойствие. И в този случай е необходима подкрепа на принципа „отдолу-нагоре“ за онзи вид туризъм, който островът избере, така че този избор да се окаже успешен.

4.10   Накрая туризмът засяга не само хората, които пряко работят в хотелите, ресторантите или авиокомпаниите. Той засяга много други сектори, които допринасят за туристическите дейности от местния водопроводчик до местния земеделец.

5.   Подобряване на островния туризъм чрез иновации на процесите

5.1   Туристическата индустрия винаги е била много проактивна по отношение на въвеждането на нови технологии, като например глобални дистрибуционни системи. Най-новите постижения в телекомуникациите, свързването в мрежи, базите данни, обработката на данни и електронният маркетинг предоставят много нови възможности за туристическия бизнес. Те оказват съществено влияние върху традиционните бизнес модели в туризма. Използването на широколентов Интернет достъп с информационни и комуникационни технологии (ИКТ) създава добавена стойност за туристическите услуги и продукти и подпомага развитието на мрежи и клъстери в сектора. Проблемът за това е липсата на широколентови технологии и липсата на специализирани знания и умения, за да се извлече напълно полза от ИКТ. За да се запълнят тези пропуски, следва да се предвиди специално обучение за населението на островите.

5.2   Потребителите стават все по-запознати с използването на ИКТ при уреждането на туристическите си пътувания. Понастоящем на равнище на ЕС две трети от бъдещите туристи организират пътуването си по Интернет и повече от 50 % купуват пътуването си онлайн. Те търсят гъвкави и лесно достъпни продукти и предпочитат да общуват пряко с доставчиците на туристически услуги. За да се възползват от тази революция в ИКТ, предприемачите трябва да преработят целия маркетингов процес в сектора. Интернет технологиите предоставят както на предприятията, така и на потребителите голям потенциал за директен онлайн бизнес.

5.3   Много европейски острови с дългогодишни традиции в туризма страдат от слабости в растежа и производството. Там туризмът е под огромен натиск на конкуренцията. На либерализирания световен пазар на туризма островите се конкурират с нови дестинации, които са облагодетелствани от ресурси, които са непокътнати или твърде малко усвоени и които имат много благоприятни икономически условия, включително ниски заплати, различни форми на държавни помощи и слаби валути.

5.4   Както във всички сектори на услугите качеството на предлагането на услуги в островния туризъм зависи в значителна степен от качеството на работниците и хората в него. Добрите условия на работа са свързани с добрите равнища на обслужване.

5.5   Европейският островен туризъм, който предимно е представен от МСП и се характеризира с висока интензивност на труда, изпитва проблеми с производителността поради фрагментираното си естество. Тази понижена производителност затруднява островите да бъдат конкурентоспособни в туризма. Този факт се отразява в цените.

5.6   Проблемът със сезонната заетост има реално отражение върху стабилността на работните места и прави по-малко привлекателна работата в туристическия сектор. Ето защо трябва да насърчаваме сключването на специални договори, които гарантират стабилна заетост на сезонни работници, с оглед да им се предоставят заетост и социални права като тези на постоянно наетите. ЕИСК повдигна този въпрос в миналото (2).

5.6.1   Насърчаването и иновациите в островния туризъм изискват адаптирането и осъвременяването на трудовите правоотношения, по-специално в области като професионалното обучение, израстването и професионалната кариера, професионалните задължения, работния ден, работното време и условията на труд, в рамките на социалния диалог и колективното договаряне между социалните партньори.

5.7   Достъпът до острови, особено в днешния бързо променящ се свят, се осъществява главно чрез въздушния транспорт. Пътуването по море не винаги е надеждна алтернатива. То изисква солидна инфраструктура на сушата, свързана с надеждна мрежа от морски връзки по море. По своето естество морските връзки зависят до голяма степен от времето.

6.   Разработване на политически инструменти за иновации в туристическия маркетинг на островите

6.1   Истинско предизвикателство за властите, отговарящи за островния туризъм, е да определят най-ефективния начин за разработване и прилагане на политически инструменти, които да подкрепят туристическите иновации, без да пречат на динамиката на пазара. Добра практика би била правителствата да оставят пазарните механизми да действат в рамките на възможното и да се наместват единствено, когато възникнат сривове на пазара.

6.2   Островите трябва внимателно да балансират потенциално конфликтните интереси на предприятията, които се стремят към растеж, потребителите-туристи, които търсят възможности за отдих и защитниците на околната среда, които искат да се опазва природата. С оглед на градското планиране, ключов въпрос е: на кого да се разреши да взема решения относно строителните проекти. Съществуват потенциални конфликти между местните съвети, които могат да са повлияни от местните бизнес интереси, и регионалните или централните органи на изпълнителната власт, които виждат цялостната картина и се стремят да регулират необуздания растеж в екологично чувствителни зони.

6.3   Правителствата би трябвало да позволят на иновативните фирми да постигат икономии от мащаба и да се стремят към иновации чрез кооперативни сдружения и други форми на свързване в мрежа. Най-успешният и обещаващ начин за иновации в туристическата индустрия може да се постигне чрез сътрудничество, сдружавания и/или мрежи в области като технология, маркетинг, разпределение и споделяне на човешки ресурси. Засега изглежда, че сътрудничеството в туризма е недостатъчно, особено при МСП. В това отношение правителствата би трябвало да подкрепят иновативните туристически политики, които насърчават съгласуваността и синергиите.

6.4   Решаването на въпросите на туризма е немислимо без включването на пространственото измерение. То се отнася преди всичко за комерсиализацията и маркетинга на атракциите. Те са суровините на туризма. Те създават пазарните дестинации. Посетителите избират дестинацията, която предоставя най-голямата полза, и стоките, за които са готови да платят. Тяхната готовност да дадат парите си нараства с уникалния характер на дестинацията. В повечето случаи съществуват обществени блага или общи ресурси, като защитени ландшафти или земи, запазени за земеделско ползване, които жителите на островите трябва да опазват и да управляват, така че те да не бъдат просто употребени или разрушени.

6.5   Местните атракции и иновативните услуги придават на дестинациите характерния им облик. Те също ограничават възможностите за иновации на продукта, тъй като тези иновации не могат да бъдат създадени без включването на блага на дестинацията. Например морски курорт не може да бъде преобразуван в планинско убежище. В същото време обаче туристическа страна с разнообразни атракции може да се препозиционира на пазара.

6.6   Масовият туризъм, основаващ се на слънце, море и Макдоналс, в дългосрочен план, не е непременно най-добрата форма на туризъм за островите. Примери от Шотландия например показват, че маломащабните специализирани форми на островен туризъм могат да бъдат много успешни. Не съществува универсално решение и това е изключително важно да се има предвид, когато се подготвя туристическа стратегия за островите. Това, което е идеално за малък средиземноморски остров, може да се окаже неподходящо за много малък остров до бреговете на Обединеното кралство, Ирландия или Швеция.

6.7   Съдбата на дестинациите зависи от много независими променливи. Те включват местоположението и потенциала на изпращащия пазар, както и достъпността с оглед на транспортните разходи и разходите, свързани с времето. Тези променливи могат да бъдат повлияни единствено от публичния сектор чрез механизми, като задължения за обществени услуги или системи за териториално единство. Освен това до голяма степен те определят характера на продуктовите иновации. Следователно предизвикателството за местните предприемачи е да създадат допълнителна стойност за клиентите с нови продукти.

6.8   Актуална тема в ЕС е устойчивостта на околната среда. Тя включва въпроси като откриване на полезни механизми за намаляване на емисиите, свързани с пътуванията, и това как по-общо устойчивостта на околната среда се превърна в основна движеща сила за конкурентоспособността в туризма.

6.9   Какво например възпира жителите на островите да подобряват плажовете? Или гордо да показват културното си наследство? Защо съществуват само няколко туристически курорта, обозначени като такива, когато целият остров може например да бъде туристическа атракция? Защо съществуват толкова голяма концентрация във времето и толкова кратки „туристически сезони“, когато на други места туризмът е целогодишна дейност? Рекламират се само няколко места, а това може да се прави за всички села и градове. Жителите на всеки град и село трябва да се научат да се гордеят с техния роден град и село и само тогава те могат да закрилят и продават своя продукт и културно наследство.

6.10   С увеличаването на броя на туристите, посещаващи островите, властите ще трябва да инвестират повече, за да опазят санитарното качество на островните дестинации, гарантирайки добро качество на водата за пиене (и за къпане), старателното обработване на отпадъците, устойчивата енергия и доставката на безопасни храни.

6.11   Много е важно да се осъзнава все повече значението на конкурентоспособността, тъй като жителите на островите трябва да гарантират, че конкурентоспособността заема челно място сред техните приоритети. Това не може да се върши единствено от правителствата. Работници, предприемачи, ръководители и административни институции, те всички трябва да дадат своя принос.

6.12   На практика съществуват три важни и решаващи фактора:

| — | на първо място е ангажиментът на правителството, когато става въпрос за здравна сигурност, устойчивост на околната среда; |
| --- | --- |

—

на първо място е ангажиментът на правителството, когато става въпрос за здравна сигурност, устойчивост на околната среда;

| — | на второ място, частният бизнес сектор, който може да включва сухоземния транспорт, въздушния транспорт и инфраструктурата на ИКТ; и |
| --- | --- |

—

на второ място, частният бизнес сектор, който може да включва сухоземния транспорт, въздушния транспорт и инфраструктурата на ИКТ; и

| — | на трето, човешкият културен елемент от наличните ресурси на всяка страна. |
| --- | --- |

—

на трето, човешкият културен елемент от наличните ресурси на всяка страна.

6.12.1   Правителството има голямо влияние в първата категория. Ако даден остров заема последните места по устойчивост на околната среда, то той просто не е достатъчно добър. Това показва колко прави са екологичните и културните влиятелни групи, когато настояват за повече оценяване на островното културно наследство и неотложната нужда от повече инвестиции, за да може то да бъде опазено.

6.12.2   Що се отнася до туристическата инфраструктура, също има какво още да се направи. Слаби резултати в тази област могат да бъдат стимул за действие и може да се използва възможността за повече инвестиции. Периодът на рецесия е благоприятно време за преглед на инфраструктурата и за отделяне на повече ресурси за подобряване. Островите трябва да направят повече сега и да търсят нови пазарни ниши чрез нови частни и публични инвестиции. Правителството трябва да гарантира, че частният сектор има голям достъп до финансиране и че банките са по-благосклонни към малки и средни предприятия. Те трябва да използват изцяло фондовете, които се отпускат по европейски пакети за стимулиране. По-важно е правителствените органи да не налагат неподходящи правила на частния сектор, които изцеждат целия капитал на предприемачите, с който те разполагат за инвестиции.

6.12.3   Съществува и тъмна страна на островния туризъм: сивата икономика носи допълнителни приходи за жителите на островите, но тя има отрицателно въздействие върху заетостта и условията на труд. Вторите жилища като цяло повишават цените за жителите на островите, но те представляват и източник на приходи. Освен това налице е свръхнатоварване на инфраструктурата на водоснабдяването, отпадъците и енергетиката, като по време на върховите месеци тя обслужва около 20 пъти повече души, отколкото е местното население.

6.13   Последица от сезонните колебания в търсенето на работна ръка е появата и наличието на недеклариран труд. Злоупотребата, дори експлоатацията на студентския труд или използването на незаконен труд вреди както на законните работници, така и на незаконните, тъй като води до намаляване на равнищата на изплащаните възнаграждения.

Незаконният труд може да обхваща значителна част от хората, работещи в туристическия сектор. В някои страни той надхвърля половината от работната ръка.

6.13.1   Евтина и мобилна работна ръка от новите държави-членки, напр. Полша, България и Румъния, е все по-видима черта на туризма на Запад, включително на островния туризъм. Съгласно правилата на ЕС за свободно движение на работниците, това е тенденция, която не може да бъде спряна, и въпросът, пред който предприемачи и работници са изправени, e как те могат да отвърнат на това. Необходимо е да се гарантира конкурентоспособността на предприятията, като същевременно се осигури равнопоставеност и се установи, че условията на труд се спазват и че работниците не се експлоатират.

6.14   Ето защо островният туризъм се нуждае от подходящ подход. Туризмът е от жизнено значение за жителите на островите и МСП на островите. Трябва да се действа сега. Жителите на островите трябва да се сравняват с конкуренцията. Първо трябва да бъдат решени непосредствените проблеми. За да остане туризмът устойчив и важна движеща сила за икономическия растеж, трябва да се предприемат ефективни средносрочни и дългосрочни действия.

7.   Подпомагане на мрежи за организационни иновации на туристическите предприятия и дестинации

7.1   Няколко клона на туристическата индустрия, напр. авиокомпании, хотелски вериги, туроператори или агенции за отдаване на автомобили под наем, са силно концентрирани и често са участници в световен мащаб. От друга страна, МСП все още съставляват по-голямата част от туристическата индустрия на островите. За да оцелеят сред тези световни играчи, предприятията в островния туризъм би трябвало да се опитат да участват в конкуренция, която е конструктивна, а не разрушителна. Докато първата група заемат все по-голям пазарен дял, разширяват продуктовата си палитра и в крайна сметка постигат успешна продуктова диференциация и иновации за продукти на световно равнище, във втората група може да се окаже, че фирмите се конкурират за един и същи пазар, което ще доведе до конвергенция на продуктите и ценови войни. Ето защо е важно туристическите предприятия да знаят как да работят по-добре съвместно, за да бъде конкуренцията конструктивна.

7.2   Предприемачите в островния туризъм, особено малките, са по-чувствителни към конкуренцията от техните партньори, отколкото към ползите от съвместната работа. В сферата на туризма може да се направи разграничение между географски мрежи/клъстери и мрежи/клъстери въз основа на дейността, като „зелен“ туризъм, винен и селски туризъм и др. Мрежите/клъстерите могат да играят основна роля в изграждането на капацитет за операторите да въвеждат нововъведения, например чрез по-ниски разходи за експериментиране, по-голямо видимо присъствие и по-добро реагиране на промените в търсенето. Както и в останалите сектори на услугите, иновациите в туристическата индустрия разчитат до голяма степен на мрежи и сътрудничество.

7.3   Сътрудничеството между политиците, организациите на работодателите и синдикатите, както и включването на структури, фондации и асоциации, които играят роля в туристическия сектор, е също един от основните фактори за постоянния растеж на индустрията на островния туризъм. Докато бизнес секторът играе главната роля в изграждането на мрежи, местните правителства са отговорни за развитието на инфраструктурата, което позволява по-добро сътрудничество и подкрепя пазарните мрежи.

Брюксел, 15 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  „По-добра интеграция във вътрешния пазар като ключов фактор за сближаване и растеж за островите“, ОВ С 27 от 3.2.2009 г., стр. 123.

1

(2)  Вж. становище на ЕИСК относно „Социално устойчив туризъм за всеки“, ОВ C 32 от 5.2.2004, стр. 1.

2

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/81

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Данък върху финансовите транзакции“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 44/14

Докладчик: г-н NYBERG

На 18 февруари 2010 г. Европейският икономически и социален комитет, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, реши да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Данък върху финансовите транзакции“.

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 23 юни 2010 г.

На 464-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 15 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 121 гласа „за“, 55 гласа „против“ и 7 гласа „въздържал се“.

1.   Резюме и заключения

1.1   Общата стойност на всички финансови транзакции е нараснала от приблизително 15 пъти стойността на световния БВП през 1990 г. на приблизително 70 пъти през 2007 г (1). В съотношението на спот транзакциите към БВП няма почти никаква промяна, което означава, че това четирикратно увеличение в стойността на финансовите транзакции се дължи почти изцяло на дериватите, най-вече на дериватите по лихвени проценти. През втората половина на 2008 г. беше отбелязан спад в търговията с деривати, но през първата половина на 2009 г. обемът ѝ нарасна отново. Поведението на финансовия сектор не изглежда да се е променило много.

1.2   През 2007 г. на финансовия сектор – чиято основна задача е да подкрепя реалната икономика – се падаха 40 % от общите корпоративни печалби в САЩ, докато делът му от БВП беше едва 7 %. Освен това се наблюдаваше концентрация на няколко пазара, най-вече Лондон и Ню Йорк, както и концентрация на няколко много големи финансови институции. В този сектор бяха налети огромни количества пари, за да бъдат спасени тези институции от крах – нещо, което доведе до безпрецедентни бюджетни дефицити.

1.3   Данъкът върху финансовите транзакции (ДФТ) би имал решаващо въздействие върху поведението на финансовите институции, тъй като би намалил броя на краткосрочните финансови транзакции, които често са и рисковани.

1.4   ЕИСК подкрепи по принцип идеята за въвеждане на ДФТ в становището си относно доклада „de Larosière“ (2): „ЕИСК счита, че е необходимо да се премине от краткосрочно към дългосрочно мислене, като допълнителните възнаграждения не се изчисляват въз основа на спекулативни сделки. Във връзка с това ЕИСК подкрепя идеята за облагане на финансовите операции.“ Посредством настоящото становище ЕИСК желае да се включи в продължаващото обсъждане на този данък и в по-нататъшното формулиране на целите и последиците от неговото въвеждане.

1.5.   Първоначалното предложение за данък върху транзакциите с ценни книжа е направено от Дж. М. Кейнс през 1936 г. Целта му била да се намалят дестабилизиращите спекулации с акции и да се засилят дългосрочните фактори, влияещи върху цените на акциите. Идеята е разработена по-подробно от Джеймс Тобин през 70-те години на 20 век. Неговата цел била да се забави скоростта на финансовия пазар и да се постигне по-голяма съгласуваност между него и реалната икономика чрез данък върху международните валутни спот транзакции. Целта му била същата като тази, която се разглежда в момента – да се намали броят на краткосрочните транзакции.

1.6   Тобин предложил приходите от данъка да се предоставят на МВФ или на Световната банка, но приходите не били основната му цел: „Колкото по-голям е успехът на данъка по отношение на икономическите цели, които бяха основният ми мотив ... толкова по-малки са приходите от него...“.

1.7.   Идеята за въвеждане на данък излезе на дневен ред за пореден път от началото на финансовата криза през 2008 г. насам по отношение на всички финансови транзакции между финансовите институции.

1.8   Според ЕИСК основната цел на ДФТ следва да бъде да промени поведението във финансовия сектор, като намали броя на краткосрочните спекулативни финансови транзакции. По този начин дейността на финансовия сектор може да се осъществява чрез ценовите механизми на пазара. Някои от тези транзакции дори бяха обявени за социално безполезни от лорд Търнър (Агенция по финансови услуги на Обединеното кралство). Желаният ефект би могъл да се постигне, когато ДФТ се прилага с най-голяма строгост за най-често извършваните транзакции.

1.9.   Ако ДФТ намали значително краткосрочната търговия с ценни книжа и деривати, ще намалеят и печалбите във финансовия сектор, което би могло да доведе и до намаляване на допълнителните възнаграждения, но и до намаляване на приходите от данъците върху печалбата. Това няма да се отрази на традиционното банкиране, което се основава на отпускането на заеми на предприятията и домакинствата и се финансира от вложения и чиито печалби се обуславят от разликата в лихвените проценти. Този вид банкиране може отново да се превърне в основна цел на финансовия сектор, като спестяванията се използват по най-добрия начин – за инвестиции. Новите финансови затруднения през 2010 г. и търсенето от страна на МВФ и ЕС на начини за финансиране при бъдещи финансови кризи не следва да води до това да пропуснем тази възможност за подобрения във финансовия сектор и отдалечаване от краткосрочните цели.

1.10   Втората цел на ДФТ е да се наберат публични средства. Този нов източник на приходи би могъл да се използва в подкрепа на икономическото развитие в развиващите се страни, за финансиране на политиките по отношение на изменението на климата в развиващите се страни или за намаляване на тежестта върху публичните финанси. Последното означава също така, че финансовият сектор ще изплати получените публични субсидии. В дългосрочен план приходите следва да осигурят нов общ източник на публични приходи.

1.11   ДФТ би бил прогресивен, тъй като клиентите на финансовите институции, както и самите институции, действащи за собствена сметка, представляват най-богатите обществени групи. Освен това се смята, че финансовият сектор не допринася в достатъчна степен с данъчни постъпления.

1.12   ДФТ следва да има възможно най-широк обхват, като е за предпочитане да се прилага както за националните пазари, така и за чуждестранните борси. За една световна система ЕИСК препоръчва данъчна ставка на ДФТ в размер на 0,05 %. За европейска система би било препоръчително данъчната ставка да бъде по-ниска, за да се гарантира, че данъкът няма да наруши функционирането на финансовия пазар.

1.13   Въвеждането на данък винаги намалява стойността на активите, но отразява ли се на мястото, където се извършва търговията, ако не става въпрос за световен данък? Според едно проучване настоящият гербов налог във Великобритания е намалил оборота с 20 %, без това да е накарало предприятията да напуснат Лондон.

1.14   Въвеждането на данъка би могло да се извърши при почти нулеви административни, технически или икономически разходи, тъй като тези транзакции са вече компютризирани. Независимо от това, обаче, все още не съществува компютризиран пазар за извънборсови транзакции, въпреки че създаването му е предвидено в предстоящото за приемане законодателство на ЕС. Необходимостта от включване на всички транзакции, а по този начин и на извънборсовия пазар в организирана борса показва, че нормативната уредба и данъците, като ДФТ, се допълват взаимно, а не са алтернативи.

1.15   Тъй като една промяна в поведението на финансовия сектор разчита повече на дългосрочни основни показатели и едновременно с това на увеличени публични приходи, ДФТ създава така наречения „двоен дивидент“. Очевидно е обаче също така, че колкото по-висока е ставката, толкова по-значително ще е въздействието върху краткосрочните транзакции, а от това произтича, че толкова по-ниски ще бъдат и приходите. Ето защо трябва да се търси данъчна ставка, която да води до баланс между двете цели на ДФТ – промяна в поведението и данъчни приходи.

1.16   Ако данъкът бъде приложен във всички европейски държави, приходите от него ще възлизат на около 1,5 % от БВП, като по-голямата част от тях ще се генерират от британския финансов пазар. Ако данъкът бъде приложен в цял свят, приходите от него биха възлезли на приблизително 1,2 % от световния БВП. Резултатите за Европа и САЩ са почти еднакви.

1.17   На заседанието си в Торонто на 26 и 27 юни 2010 г. Г20 не предложи да се въведе световен данък върху финансовите транзакции. ЕИСК счита, че въпреки това създаването на европейска система в тази област не бива да се премахва от програмата за финансови реформи.

2.   Контекст

2.1   За финансовата криза, която започна по драматичен начин след фалита на Lehman Brothers (3) през 2008 г., се посочват много причини. Те включват отпускането на евтини кредити посредством ниски лихвени проценти, разпространението на високорискови ценни книжа чрез секюритизация, неуспеха на регулирането и финансовия надзор, наличието на икономически ресурси за спекулации чрез продължително преразпределение на доходите от труда към капитала, глобалното естество на финансовия пазар и др.

2.2   Съотношението на финансовия сектор към БВП нарасна неимоверно. През 1990 г. стойността на финансовите транзакции се равняваше на около 15 пъти световния БВП. Когато възникна кризата от 2008 г., стойността им беше нараснала на 70 пъти световния БВП (4). Спот транзакциите представляват почти същия процент от световния БВП както през 1990 г., което означава, че четирикратното увеличение на финансовите транзакции се дължи почти изцяло на дериватите. Това са предимно извънборсови транзакции, преки споразумения между клиент и финансова институция, като по-голямата част от тях се отнасят до деривати, обвързани с лихвени проценти (5). Дори дългосрочни транзакции като ипотечни облигации бяха включени в краткосрочните пазарни транзакции, тъй като техните собственици се сменят често. Значителна част от тази нова търговия може да се дължи както на хеджиране на риска, така и на спекулации.

2.2.1   Развитието на пазара на деривати е нов аспект на икономическата система, който не винаги е свързан с реалната икономика по същия начин като традиционния капитал. Съществуват много видове деривати – опции, фючърси, срочни сделки и суапове – и те могат да се основават например на различни стоки, чуждестранна валута, лихвени проценти, но и на чиста спекулация.

2.2.2   Статистически данни показват, че през втората половина на 2008 г. има спад в търговията с деривати. Спадът обаче не е много голям, а само намаление до равнището отпреди три години. Нещо повече, през първата половина на 2009 г. обемът отново започва да нараства (6). Тези промени също се отнасят предимно до деривати по лихвени проценти. От това можем да заключим, че в поведението на финансовия сектор няма голяма промяна. От друга страна, секюритизацията, която беше основната причина за финансовата криза, почти е изчезнала от пазара (7).

2.2.3   През 2007 г., в навечерието на кризата, на финансовия сектор се падаха 40 % от общата корпоративна печалба в САЩ, докато делът му от БВП беше едва 7 % (8). Когато финансовият сектор започне да прибира 40 % от печалбата, това означава, че той се е отклонил рязко от ролята си на финансов посредник. В този смисъл олигополният характер на финансовия сектор в някои страни не е ефикасен при финансирането на реалната икономика.

2.2.4   Освен това се наблюдава концентрация на няколко пазара, по-специално Лондон и Ню Йорк. В същото време се наблюдава концентрация в няколко много големи финансови институции. От техния размер се роди девизът „твърде голяма, за да бъде оставена да фалира“, което от своя страна създаде необходимост много правителства да спасят някои банки, за да предотвратят срив на финансовия сектор. В този сектор бяха налети огромни количества пари, което доведе до безпрецедентни бюджетни дефицити.

2.3   В доклада „de Larosière“ бяха направени много предложения за промяна на финансовата система, за да не се позволява възникване на кризи в бъдеще (9). Те бяха бързо последвани от четири предложения на Комисията (10) за регламенти относно надзора на финансовия сектор на микро и макро равнище, както и от няколко предложения за промяна на правилата във финансовия сектор (11). Едновременно с това се води оживена дискусия и в САЩ.

2.3.1   Предложенията за ново законодателство касаят основно надзора и регулирането на някои финансови институции, като отчасти заменят саморегулирането на финансовия сектор. Само малки части от предложенията са насочени към промяна на поведението на финансовия сектор. Не бяха направени предложения за регулиране на инструментите във финансовия сектор, въпреки факта, че някои от реалните причини за финансовата криза се крият сред тях.

2.4   Няма и официални предложения на ЕС за данък върху финансовите транзакции (ДФТ), въпреки че през последните няколко години набира скорост общ дебат. Според ЕИСК подобен данък би могъл да има решаващо въздействие върху поведението на финансовите институции и върху инструментите. Това би могло да бъде постигнато чрез намаляване на броя на някои от доминиращите понастоящем краткосрочни финансови транзакции.

2.4.1   На срещата си в Питсбърг през септември 2009 г. лидерите на Г-20 поискаха „МВФ да изготви доклад за следващата ни среща (юни 2010 г.) по отношение на вариантите, които страните са приели или чието приемане разглеждат, за това как финансовият сектор би могъл да има справедлив и значителен принос в изплащането на евентуални тежести, свързани с правителствени интервенции за стабилизиране на банковата система“. В предварителния доклад на МВФ, представен през април 2010 г., акцентът бе поставен върху мерки за противодействие срещу бъдещи финансови кризи – най-вече налог за финансова стабилност, съчетан с механизъм за разрешаване на кризи. В настоящото становище ЕИСК няма да отправи специални бележки по отношение на тези предложения и ще се ограничи до краткия коментар на МВФ относно ДФТ в контекста на сегашната криза.

2.4.2   ЕИСК подкрепи по принцип въвеждането на ДФТ в становището си относно доклада „de Larosière“: „ЕИСК счита, че е необходимо да се премине от краткосрочно към дългосрочно мислене, като допълнителните възнаграждения не се изчисляват въз основа на спекулативни сделки. Във връзка с това ЕИСК подкрепя идеята за облагане на финансовите операции.“ Посредством настоящото становище ЕИСК желае да се включи в продължаващото обсъждане на този данък и в по-нататъшното формулиране на целите и последиците от неговото въвеждане.

3.   Въведение

3.1   Първоначалното предложение за данък върху транзакциите с ценни книжа е направено от Дж. М. Кейнс през 1936 г., с цел да се намалят дестабилизиращите спекулации с акции и да се засилят основните дългосрочни фактори, влияещи върху цените на акциите.

3.2   През 70-те години на 20 век Джеймс Тобин предлага да се въведе данък върху валутните транзакции (ДВТ) – „данъкът на Тобин“, с цел да се намалят дестабилизиращите валутни спекулации. Свободното движение на капитали улесни спекулативните атаки срещу валутите. Неговата цел беше да се забави скоростта на финансовия пазар и да се постигне по-голяма съгласуваност между него и реалната икономика, както и да се засили ролята на паричната политика. Данъкът трябвало да се прилага за валутните спот транзакции при ставка от 0,5 %. Въпреки че не бил насочен към всички финансови транзакции (днес делът на валутните транзакции от общия обем на транзакциите в света е под 10 %), целта му била една от обсъжданите в момента цели – да се намали броят на краткосрочните транзакции.

3.2.1   Тобин предложил приходите от данъка да се предоставят на МВФ или на Световната банка, но приходите не били основната му цел: „Колкото по-голям е успехът на данъка по отношение на икономическите цели, които бяха основният ми мотив, ... толкова по-малки са приходите от него ...“ (12).

3.3   По време на финансовата криза от 2008 г. отново се заговори за въвеждане на данък, този път за всички финансови транзакции, а не само за валутните. Следва да се спомене, че дори при такъв широк обхват данъкът не включва финансовите транзакции с участието на домакинства и предприятия. Той следва да бъде ограничен до транзакциите между финансови институции. Сред поддръжниците на ДФТ се нареждат много организации на гражданското общество от различен вид, икономисти, представители на финансовия сектор като председателя на Агенцията по финансови услуги на Обединеното кралство – лорд Търнър, а сега и Европейският съвет в предложенията му за срещата на Г20 от 17 юни 2010 г (13). Срещу въвеждането на ДФТ се обявяват МВФ, ОИСР и Световната банка.

3.4   Какви са основните цели на един такъв данък? Върху каква основа следва да се начислява той? Колко висок следва да бъде? Може ли да се прилага в една страна или е необходимо да се прилага в целия ЕС или в световен мащаб? Какви резултати можем да очакваме? Разглеждаме тези въпроси и предоставяме някои цифри въз основа на проучвания, извършени от Австрийския институт за икономически изследвания (WIFO) (14) и Центъра за икономически и политически изследвания (CEPR) и Института за изследвания в областта на политическата икономия (PERI) към Масачузетския университет в Amherst (15).

3.5   Съгласно заключенията на Кейнс и Тобин един от механизмите за оказване на влияние върху поведението на финансовия сектор е чрез въздействието на ДФТ върху краткосрочните транзакции. Поради честотата на краткосрочната търговия, ДФТ оскъпява краткосрочните транзакции в сравнение с дългосрочните транзакции. По този начин чрез промяна на относителните разходи правителствата могат да насочват финансовия сектор чрез използване на ценовия механизъм на пазара да разчита в по-голяма степен на дългосрочните фактори, свързани с реалната икономика.

4.   Цели

4.1   Задълбоченият поглед към финансовия пазар показва, че нарасналият обем се дължи най-вече на краткосрочни транзакции, често спекулативни или за хеджиране на риск. Много от тези транзакции са прекомерно големи спрямо реалната икономика. Тъй като краткосрочните колебания обикновено водят до дългосрочни големи промени в цените на активите, последните също могат да се отклонят от развитието на реалната икономика (16). Някои от тези финансови транзакции бяха определени от лорд Търнър като социално безполезни.

4.1.1   Затова ЕИСК счита, че първоначално целта на ДФТ следва да бъде да промени сегашното поведение във финансовия сектор, като намали броя на краткосрочните спекулативни финансови транзакции. По-голямата част от нарасналата дейност на финансовия сектор през първото десетилетия на 21-ви век се дължи на краткосрочните транзакции. Финансовият сектор отново трябва да поеме постоянната си отговорност за реалната икономика.

4.1.2   В своя доклад МВФ споменава въздействието на ДФТ върху поведението, но го определя като отрицателно. Сред споменатите отрицателни аспекти се посочва, че той не е начин за финансиране на бъдещ механизъм за разрешаване на кризи. Това никога не е било цел на ДФТ. Друго възражение е, че е по-добре да се обложат пряко онези транзакции, чието намаляване се цели. Именно това се постига чрез ДФТ, който следва да засегне в най-голяма степен краткосрочните транзакции.

4.1.3   Намаляването на обема на краткосрочната търговия води и до намаляването на дела ѝ в дейностите на финансовите институции. Това означава увеличаване на дела на други дейности като посредничеството между вложители и кредитополучатели. Финансовият сектор не е самоцел, а средство за постигане на други цели в икономиката. Един ефикасен финансов сектор ще разпределя спестяванията по най-добрия начин за използване – като инвестиции в реалната икономика.

4.1.4   Традиционното търговско банкиране се основава на заеми за предприятията и домакинствата, а печалбата се осигурява от разликата в лихвените проценти. Освен това, за да подкрепят своите клиенти, банките им помагат да набират средства на капиталовите пазари, хеджират и покриват валутни и стокови експозиции, свързани с международни сделки, и хеджират стокови фючърси, свързани със селското стопанство. При предоставянето на тези услуги банките компенсират поетия от тях риск чрез транзакции с други банки, обикновено в реално време. Обслужването на клиентите може да включва голям брой краткосрочни транзакции. В допълнение банките печелят и от търговия за собствена сметка с ценни книжа и деривати. Не бива да се разрушава този сегмент от финансовите пазари, тъй като той отчасти представлява междубанкова търговия за осигуряване на ликвидност. Но ако ДФТ намали значително тази краткосрочна търговия с ценни книжа и деривати, ще намалеят и печалбите във финансовия сектор, което вероятно би довело до намаляване на допълнителните възнаграждения и приходите от данъци върху печалбата. Традиционното банкиране едва ли ще бъде засегнато, а бъдещите печалби на финансовите институции ще бъдат по-малки и ще зависят най-вече от традиционните банкови дейности.

4.1.5   В специализираната литература съществуват различни гледища, но намаляването на колебанията в цените на активите би могло да бъде една от последиците от въвеждането на данъка. При по-малък брой спекулативни действия, цените на активите могат да се стабилизират в по-голяма степен. Алтернативната гледна точка е, че без смекчаващия ефект на обема спорадичната търговия може да се характеризира с изключително големи колебания и непредвидимост.

4.1.6   Обобщавайки потенциалното въздействие на ДФТ върху поведението на различни финансови институции, искаме да подчертаем, че подобни промени биха могли да намалят честотата на търговията. Новите финансови затруднения през 2010 г. и търсенето от страна на МВФ и ЕС на начини за финансиране при бъдещи финансови кризи не следва да ни кара да пропуснем тази възможност за подобрения във финансовия сектор.

4.2   Втората основна цел на ДФТ е набиране на публични средства. ДФТ би генерирал значителни приходи. Дебатът относно целите, за които следва да се използват тези нови приходи, включва подкрепа за икономическото развитие в развиващите се страни, финансиране на политики по отношение на изменението на климата в развиващите се страни или намаляване на тежестта върху публичните финанси, създадена от финансовата криза. След последните политически дебати в ЕС тези приходи най-вероятно ще се използват като източник на публични приходи.

4.2.1   Според Комисията са били одобрени финансови помощи, възлизащи на 30 % от БВП на ЕС. Като се изключат гаранциите, тази сума възлиза на 13 %. В случая на Обединеното кралство този процент трябва да бъде удвоен. Когато разглеждаме тези публични разходи за извеждането на финансовия сектор от кризата, следва да отбележим, че около половината от помощите никога не са били използвани и голяма част от тях в крайна сметка ще бъде върната. Тринадесетте процента се отнасят до предоставянето на капитал (банков капитал), закупуването на активи и преките помощи. Изглежда, че голяма част от гаранциите изобщо не са били използвани.

4.2.2   Първоначално приходите от ДФТ биха могли да се използват за покриване на оставащите разходи. Там, където за спасяването на банки са използвани най-много публични средства, следва също така да се съберат и най-големи приходи от ДФТ поради концентрацията на финансовия пазар. Общите публични разходи обаче са значително по-високи, като включват и загубата на социалноосигурителни вноски, свързаните с автоматични стабилизатори разходи, по-високите лихвени плащания във връзка с публични заеми и др. Дори МВФ отбелязва, че „значителните фискални, икономически и социални разходи, свързани с финансови кризи, показват, че е необходим принос на финансовия сектор към общите приходи, който да надхвърля покриването на фискалните разходи за преките помощи“ (17).

4.2.3   В бъдеще ДФТ следва обаче да се разглежда като общ нов източник на публични приходи. Като се има предвид, че финансовите услуги са освободени от ДДС и поради това потребителите на банкови услуги плащат по-ниски данъци върху банковите услуги, отколкото за повечето други услуги, а също и в светлината на високите печалби във финансовия сектор, изглежда особено оправдано данъците за този сектор да бъдат увеличени.

4.2.4   Според проучване на ОИСР почти половината от публичния дефицит във всички страни от ОИСР за 2011 г. ще се пада на САЩ. Очаква се през същата година бюджетният дефицит като процент от БВП в еврозоната да бъде 6 %. Реалните предизвикателства не са свързани само със страните от еврозоната като Гърция, а и с Обединеното кралство, където се очаква бюджетният дефицит да бъде около 12 %.

4.2.5   В предварителния доклад на МВФ се обсъжда алтернатива на ДФТ – ДФД (данък върху финансовата дейност), който се налага върху печалбата и възнагражденията. Това е прост начин за данъчно облагане на финансовата дейност, като най-значителната разлика в сравнение с ДФТ е, че при ДФД се облагат всички видове дейности и няма различно въздействие върху краткосрочните и дългосрочните транзакции. Това е само начин за увеличаване на данъчните приходи от банките.

4.2.6   Дори в случай на единна данъчна ставка, ДФТ би бил прогресивен, тъй като клиентите на финансовите институции, както и самите институции, действащи за собствена сметка, представляват най-богатите обществени групи. Въпреки че е важно усилията да се насочат към постигането на максимална ефективност на ДФТ като инструмент за финансовия сектор, трябва да се отчита също така и въздействието на данъка. В работен документ на службите на Комисията (18) се посочва, че „за иновативните източници често се смята, че имат преимуществото да бъдат приемани в по-голяма степен в политическо отношение, особено в случаи, когато фискалното бреме се налага върху групи или сектори, за които съществува мнение, че понастоящем не допринасят в достатъчна степен със своя дял от данъчното бреме“.

4.2.7   Европейският парламент поиска от Комисията да „изработи, достатъчно време преди следващата среща на върха на Г-20, оценка за въздействието на глобален данък върху финансовите сделки, като се проучат преимуществата и недостатъците от подобен данък“ (19). Аналогично, ЕИСК вижда много технически аспекти на ДФТ, които следва да бъдат проучени. Работният документ, представен от Комисията (20), не отговаря в пълна степен на предложенията на Европейския парламент. Поради това ЕИСК желае да подчертае необходимостта от цялостна оценка на въздействието в съчетание с официално предложение за ДФТ.

5.   Структура

5.1   Общ обхват

5.1.1.   Данъчната основа не бива да се състои само от международните транзакции, а от всички финансови транзакции. Дори ако се използва думата „всички“, в повечето изчисления все пак има ограничение или за вида на транзакциите или за стойността на транзакциите, подлежащи на облагане. В проучването на CEPR/PERI се разглеждат различни данъчни основи. В проучването на WIFO се дава предпочитание на варианта, който включва всички транзакции.

5.1.2   При определянето на критерий за избор на подлежащи на облагане транзакции вниманието следва да се насочи към най-краткосрочните транзакции. Друга отправна точка е обхватът да бъде възможно най-широк. Трето, следва да се избере дали данъкът да бъде насочен към националните пазари или да включва и чуждестранните борси.

5.1.3.   Ако бъдат включени както националните, така и чуждестранните транзакции, той би обхванал всички финансови транзакции. Стремежът да не се нарушава реалната икономика би могъл да бъде аргумент в подкрепа на изключването на спот транзакциите.

5.1.4.   Решение да не се включват всички транзакции би имало определено въздействие върху конкурентното положение на различните транзакции. Това въздействие е желателно, ако поставя по-голяма тежест върху краткосрочните спекулативни транзакции, отколкото върху дългосрочните неспекулативни транзакции. Всъщност ще се получи точно това, тъй като колкото по-често се осъществяват транзакциите, толкова по-голямо ще бъде отражението на данъка върху тях.

5.1.5   Използването на условната стойност на финансовата транзакция като основа за ДФТ се критикува, като се твърди, че е почти въображаема основа. Парите, които в действителност получават финансовите институции при търговията с деривати, таксата, премията или всичко останало, което представлява разход за потребителите, биха могли да се облагат като алтернатива на въвеждането на ДФТ. Въпреки това ЕИСК счита, че развитието на финансовите транзакции въз основа на условни стойности по отношение на БВП е полезна мярка, по-специално за да се покажат промените във времето в търгуваните на финансовия пазар обеми.

5.2   Географски обхват

5.2.1   Какъв следва да бъде ДФТ – национален, регионален (ЕС) или световен? Несъмнено за предпочитане е данъкът да бъде световен. В случай че това се окаже невъзможно, съществуват силни доводи в подкрепа на това данъкът да обхваща целия ЕС. И все пак съществуват примери, които показват, че съществува възможност данъкът да бъде национален, по-специално в страни с голям финансов сектор. Може да се очаква, че това би имало голямо въздействие върху местата, в които се извършва търговията. Но опитът показва, че това изглежда не е проблем (21).

5.2.2   Въвеждането на данък върху активите винаги намалява стойността на актива, но дали се отразява на мястото, където се извършва търговията? Според едно проучване британският гербов налог в размер на 0,5 % върху ценните книжа и някои облигации е довел до спад на оборота с 20 %, но не може да се твърди, че е предизвикал изтегляне на дейности от Лондон (22).

5.3   Данъчна ставка

5.3.1   За данъчната ставка се предлагат различни стойности, вариращи от 0,1 % до 0,01 %. Най-често се говори за 0,05 %. За световна система препоръчваме ДФТ при такава ставка. Тя е толкова ниска, че може да бъде въведена без риск последиците от въвеждането ѝ за краткосрочните транзакции да са толкова големи, че да нарушат функционирането на финансовия пазар. В случай, обаче, че ДФТ бъде въведен като европейска система, при всички положения е необходимо да се обмисли по-ниска данъчна ставка.

5.3.2   Тъй като една промяна на поведението на финансовия сектор разчита повече на дългосрочни основни показатели и едновременно с това на увеличени публични приходи, ДФТ създава тъй наречения „двоен дивидент“. Очевидно е обаче също така, че колкото по-висока е ставката, толкова по-голямо ще е въздействието ѝ върху краткосрочните транзакции, а оттам и приходите ще са по-малки. Ето защо трябва да се търси данъчна ставка, която да води до баланс между двете цели на ДФТ – промяна на поведението и данъчни приходи.

5.3.3   При всички примери от реалния живот за данъци или други налози винаги се облагат само някои, а не всички финансови транзакции. Когато се облагат всички транзакции, последиците не могат да бъдат предвидени с точност. Затова данъчната ставка следва да подлежи на преразглеждане, например след три години, за да се прецени дали следва да бъде повишена или намалена.

5.4   Приложимост

5.4.1   Въпрос от друго естество е доколко лесно може да се събира този вид данък. Повечето транзакции, за които се предлага да бъдат обложени, вече са компютризирани. Това означава, че въвеждането на данъка не изисква почти никакви административни, технически или икономически разходи. Разбира се, ще бъде необходимо да се разработи специална компютърна програма. Вече са направени някои изпитания.

5.4.2   Необходимо е да се провери дали не са създадени или не съществуват иновативни финансови продукти, които не подлежат на данъчно облагане или дори са създадени целенасочено за избягването му. Те трябва да бъдат включени в данъчната основа.

5.4.3   Все още не съществува компютризиран пазар за извънборсови транзакции. Създаването му е предвидено в предстоящото за приемане законодателство на ЕС. Необходимостта от включването на извънборсовия пазар в организирана борса показва, че нормативната уредба и данъците като ДФТ се допълват взаимно, а не са алтернативи.

6.   Последици

6.1   Намаляване на броя на краткосрочните финансови транзакции

6.1.1   Няма налични точни прогнози за това как въвеждането на ДФТ би се отразило върху краткосрочната търговия. Разполагаме само с предположения. Това представлява истински проблем в дебата за ДФТ. Това означава, че не разполагаме със статистически данни за основната цел – намаляване на обема на краткосрочната финансова търговия. Единствените статистически оценки, с които разполагаме, се отнасят до възможния размер на данъчните приходи.

6.1.2   Една от последиците от въвеждането на ДФТ е, че с него емпирично се намалява ликвидността. Но какво е оптималното равнище на ликвидността? Означава ли изключително високата ликвидност през 2007 г., че икономиките са функционирали по-добре в сравнение с 1990 г. или 2000 г.? Равна ли е ликвидността на общата сума на финансовите транзакции? Отговорът следва да бъде „не“, когато няколко от тези транзакции се основават на едни и същи ценни книжа, така че общата сума на транзакциите не би могла да предостави особено добра оценка на „реалната“ ликвидност. Връщайки се към основната цел на финансовия сектор – да бъде финансов посредник, изглежда особено уместно ликвидността да се сравнява с равнището на БВП. Без да имаме представа за това колко точно следва да бъде намалението, ясно е, че посоката на промяната следва да бъде към намаляване на ликвидността спрямо равнището ѝ от 2007 г.

6.1.3   Тъй като ДФТ би се отразил най-силно върху най-често извършваните транзакции, освен намаляване на броя на транзакциите следва да се извърши и промяна в ориентацията към дългосрочни и краткосрочни транзакции. Един от доводите против въвеждането на ДФТ е, че той би могъл да увеличи непрозрачността на финансовия пазар, тъй като краткосрочни транзакции ще се извършват по-рядко. Като се има предвид сегашното равнище на краткосрочните транзакции, дори едно голямо намаление не би довело до премахване на всички ежедневни транзакции. Едва ли може да се твърди, че този аспект на финансовия сектор е бил непрозрачен, например през 2000 г.

6.1.3.1   Както се посочва в проучването на WIFO, увеличеното използване на деривати доведе до прекомерно увеличение на краткосрочните и дългосрочните цени. Намаленото използване на деривати в този контекст би могло да намали колебанията на цените на финансовия пазар, а не обратното, както се твърди понякога.

6.1.3.2   Финансовите операции се разпределят почти поравно между банките и останалите финансови институции. Няма подобни данни за разпределението между краткосрочни и дългосрочни транзакции.

6.2   Размер на публичните приходи

6.2.1   В проучването на WIFO се приема, че данък със ставка от 0,05 % би намалил обема на облаганите с данъци транзакции с 65 %. Изчисленията показват, че по-ниска данъчна ставка би довела до по-малко намаление на транзакциите, а по-висока – до по-голямо.

6.2.1.1   Според същото проучване, ако ДФТ бъде въведен само в Обединеното кралство, данъчните приходи от него биха били почти 7 % от БВП на страната. В държавата с най-голям дял на този вид транзакции след Обединеното кралство – Германия, данъчните приходи биха възлезли на малко над 1 % от БВП. Ако данъкът бъде приложен във всички европейски държави, приходите от него биха възлезли на около 1,5 % от БВП, като по-голямата част от тях ще се генерират от британския финансов пазар. Ако данъкът бъде приложен в цял свят, приходите от него биха възлезли на приблизително 1,2 % от световния БВП.

6.2.2   В проучването на CEPR/PERI алтернативите за спада на търговията варират между 25 % и 50 %. За целите на сравнението с данните от проучването на WIFO предоставяме само цифрите за 50 % намаление на данъчната основа. Данните в това проучване са за отделни видове търгувани активи. Стойностите в щатски долари в проучването са преобразувани в дялове от БВП на САЩ:

| — | Акции и ценни книжа 0,75 % |
| --- | --- |

—

Акции и ценни книжа 0,75 %

| — | Облигации 0,18 % |
| --- | --- |

—

Облигации 0,18 %

| — | Опции 0,03 % |
| --- | --- |

—

Опции 0,03 %

| — | Валутни спотове 0,05 % |
| --- | --- |

—

Валутни спотове 0,05 %

| — | Фючърси 0,05 % |
| --- | --- |

—

Фючърси 0,05 %

| — | Суапове 0,16 % |
| --- | --- |

—

Суапове 0,16 %

| — | ОБЩО 1,23 % |
| --- | --- |

—

ОБЩО 1,23 %

6.2.3   Резултатите за Европа и САЩ в двете проучвания са почти еднакви. От проучването на CEPR/PERI се вижда, че спот транзакциите представляват много малка част от общия брой на транзакциите.

Брюксел, 15 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Данни на Банката за международни разплащания (БМР).

1

(2)  „Доклад на групата de Larosière“ – ОВ C 318/11, 23.12.2009 г., стр.57.

2

(3)  Глобално предприятие за финансови услуги.

3

(4)  Stephan Schulmeister, A General Financial Transaction Tax, WIFO Working Papers 344/2009 (Щефан Шулмайстер, „Общ данък върху финансовите транзакции“, Работни документи на WIFO, 344/2009).

4

(5)  Банка за международни разплащания (БМР) in: Davas/von Weizsäcker, Financial Transaction Tax: Small is Beautiful, 2010.

5

(6)  Пак там., FN 5.

6

(7)  H.W. Sinn на представяне на Икономическия доклад за 2010 г. на Европейската икономическа консултантска група EEAG, 23.2.2010 г., Брюксел.

7

(8)  Helene Schubert, Австрийска национална банка.

8

(9)  „Докладът на групата de Larosière Group“ - – ОВ C 318/11, 23.12.2009 г., стр.57.

9

(10)  Вж. ECO/268 – CESE 100/2010, „Пруденциален надзор на макро и микро равнище“ – ОВ C 277/25, 17.11.2009 г., стр.117.

10

(11)  „Агенции за кредитен рейтинг“ - ОВ C 277/25, 17.11.2009 г., стр.117;

11

„Проспектът, който следва да се публикува, когато публично се предлагат ценни книжа или когато се допускат ценни книжа до търгуване“ и „Хармонизиране на изискванията за прозрачност по отношение на информацията за издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар“, ОВ С ...

(12)  Tobin, James: A Proposal for International Monetary Reform, 1978 („Предложение за международна парична реформа“).

12

(13)  Заключения на Европейския съвет, 17 юни 2010 г.: „ЕС следва да е начело на усилията за установяване на глобален подход за въвеждане на системи за налози и данъци върху финансовите институции, с оглед поддържането на равнопоставеност в световен мащаб, и ще защитава решително тази позиция пред партньорите си от Г-20. В този контекст следва да бъде проучено и допълнително разработено въвеждането на данък върху международните финансови транзакции.“

13

(14)  Stephan Schulmeister, A General Financial Transaction Tax, WIFO Working papers 344/2009 (Щефан Шулмайстер, „Общ данък върху финансовите транзакции“, Работни документи на WIFO, 344/2009).

14

(15)  Baker, Pollin, McArthur, Sherman: The Potential Revenue from Financial Transactions Taxes („Потенциалните приходи от данъци върху финансовите транзакции“). CEPR/PERI, декември 2009 г.

15

(16)  Вж. бележка под линия 14.

16

(17)  IMF, „A fair and substantial contribution by the financial sector“. Interim report for the G-20 (Средносрочен доклад на МВФ за Г-20 „Справедливият и значителен принос на финансовия сектор“).

17

(18)  SEC(2010) 409 окончателен – Работен документ на службите на Комисията – Иновативно финансиране на световно равнище.

18

(19)  PE432.992v01-00 Проект за резолюция.

19

(20)  SEC(2010) 409 окончателен.

20

(21)  Налози от този вид съществуват в Южна Корея, Хонг Конг, Австралия, Тайван и Индия, а подобни – в Белгия, Аржентина и Бразилия.

21

(22)  The Institute for Fiscal Studies 2002: Stamp duty on share transactions: is there a case for change? Commentary 89 (Институт за данъчни проучвания, 2002 г., „Гербов налог върху транзакциите с акции – има ли нужда от промяна?“).

22

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към Становището на Европейския икономически и социален комитет

Следните изменения бяха отхвърлени по време на разискванията, но получиха най-малко една четвърт от подадените гласове:

Параграф 1.10 – Изменение 1, внесено от г-н SARTORIUS

Параграф 1.10 се изменя, както следва:

„Втората цел на ДФТ е да се наберат публични средства. Този нов източник на приходи би могъл да се използва . Последното означава също така, че финансовият сектор ще изплати получените публични субсидии. В дългосрочен план приходите следва да осигурят нов общ източник на публични приходи.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Някои държави-членки не използваха публични средства за спасяване на банките, поради което банките в тях не представляват тежест за публичните финанси. Въпреки това е препоръчително да се предотвратяват бъдещи кризи и е очевидно, че финансовите институции следва да допринасят за този фонд, чиято цел би била изключително да гарантира, че процедурата по изпадане в несъстоятелност на дадена неплатежоспособна институция ще се осъществява правилно и няма да дестабилизира финансовата система.

Параграф 4.2 – Изменение 4, внесено от г-н SARTORIUS

Параграф 4.2 – Изменение 4, внесено от г-н SARTORIUS

В параграф 4.2 се заличават първите три изречения и се заменят с новия текст, предложен за параграф 1.10:

параграф 4.2

„ След последните политически дебати в ЕС тези приходи най вероятно ще се използват като източник на публични приходи.“

Изложение на мотивите:

Изложение на мотивите:

Същите като за параграф 1.10.

Параграф 4.2.3. – Изменение 5, внесено от г-н SARTORIUS

Параграф 4.2.3. – Изменение 5, внесено от г-н SARTORIUS

В параграф 4.2.3 се добавя текст, както следва:

параграф 4.2.3

„В бъдеще ДФТ следва обаче да се разглежда като общ нов източник на публични приходи. Като се има предвид, че финансовите услуги са освободени от ДДС, и поради това финансовите услуги се облагат с данъци в по-малка степен от повечето други услуги, а също и в светлината на високите печалби във финансовия сектор, изглежда особено оправдано да бъдат увеличени данъците на сектора. “

Изложение на мотивите:

Изложение на мотивите:

По принцип в управлението на публичните финанси се приема, че ако събираемостта е единствената цел, то данъчното облагане на транзакциите между предприятията не е препоръчително поради отрицателните последствия, които произтичат от него. По-добре е да се облагат резултатите, тъй като облагането на транзакциите има каскаден ефект, изразяващ се в увеличаване на цените. За осигуряването на събираемостта съществуват по-ефикасни инструменти.

Посочените по-горе три изменения бяха гласувани заедно.

Резултати от гласуването:

Резултати от гласуването:

| „За“ | : | 52 гласа. |
| --- | --- | --- |
| „Против“ | : | 91 гласа. |
| „Въздържал се“ | : | 9 гласа. |

„За“

:

52 гласа.

„Против“

:

91 гласа.

„Въздържал се“

:

9 гласа.

Параграф 1.11 – Изменение 2, внесено от г-н SARTORIUS

Параграф 1.11 – Изменение 2, внесено от г-н SARTORIUS

В параграф 1.11 се заличава последното изречение:

параграф 1.11

„ДФТ би бил прогресивен, тъй като клиентите на финансовите институции, както и самите институции, действащи за собствена сметка, представляват най-богатите обществени групи. “

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Твърдението е необосновано. Финансовият сектор допринася за фискалното усилие толкова, колкото и всеки друг сектор. С кой сектор прави сравнение докладчикът? Какви данни може да изложи в подкрепа на това твърдение?

Резултати от гласуването:

Резултати от гласуването:

| „За“ | : | 65 гласа. |
| --- | --- | --- |
| „Против“ | : | 102 гласа. |
| „Въздържал се“ | : | 10 гласа. |

„За“

:

65 гласа.

„Против“

:

102 гласа.

„Въздържал се“

:

10 гласа.

Параграф 1.16 – Изменение 3, внесено от г-н SARTORIUS

Параграф 1.16 – Изменение 3, внесено от г-н SARTORIUS

След параграф 1.16 се добавя нов параграф:

параграф 1.16

„ЕИСК .“

Изложение на мотивите:

Изложение на мотивите:

Това твърдение е реалност и затова е необходимо да се посочи в становището. Данъкът ще има отрицателно въздействие върху финансирането на реалната икономика в момент, когато това финансиране е изключително необходимо.

Резултати от гласуването:

Резултати от гласуването:

| „За“ | : | 62 гласа. |
| --- | --- | --- |
| „Против“ | : | 116 гласа. |
| „Въздържал се“ | : | 4 гласа. |

„За“

:

62 гласа.

„Против“

:

116 гласа.

„Въздържал се“

:

4 гласа.

Този текст от становището на специализираната секция беше отхвърлен в полза на изменение, прието от Асамблеята, като за запазването на текста от становището на специализираната секция бяха подадени най-малко една четвърт от гласовете.

Този текст от становището на специализираната секция беше отхвърлен в полза на изменение, прието от Асамблеята, като за запазването на текста от становището на специализираната секция бяха подадени най-малко една четвърт от гласовете.

Параграф 5.3.1 – Изменение 8, внесено от г-н NYBERG

Параграф 5.3.1 – Изменение 8, внесено от г-н NYBERG

Параграф 5.3.1 се изменя, както следва:

Параграф 5.3.1

„За данъчната ставка се предлагат различни стойности, вариращи от 0,1 % до 0,01 %. Най-често се говори за 0,05 %. репоръчваме ДФТ при такава ставка. Тя е толкова ниска, че може да бъде въведена без риск последиците от въвеждането ѝ за краткосрочните транзакции да са толкова големи, че да нарушат функционирането на финансовия пазар. “

Резултати от гласуването:

Резултати от гласуването:

| „За“ | : | 102 гласа. |
| --- | --- | --- |
| „Против“ | : | 52 гласа. |
| „Въздържал се“ | : | 15 гласа. |

„За“

:

102 гласа.

„Против“

:

52 гласа.

„Въздържал се“

:

15 гласа.

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/90 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/90

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Социалното измерение на вътрешния пазар“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 44/15

Докладчик: г-н JANSON

На 16 юли 2009 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Социалното измерение на вътрешния пазар“.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 5 май 2010 г.

На 464-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 143 гласа „за“, 15 гласа „против“ и 19 гласа „въздържал се“.

1.   Обобщение

1.1   Социалното измерение е основен елемент на вътрешния пазар. То се характеризира с различни аспекти. В настоящото становище се разглеждат освен всички други и икономическите и социалните аспекти. Неотдавнашните събития повдигат въпроси относно способността на социалното измерение да защитава работниците. Вътрешният пазар не може да функционира правилно без силно социално измерение и без подкрепата на гражданите.

1.2   ЕИСК изразява силното си убеждение, че ЕС има важна роля в социалната област, тъй като социалните проблеми не могат да бъдат решени само от държавите-членки. За да постигне политическо приемане, солидарност и съгласуваност, ЕС следва да поставя по-голям акцент върху социалните аспекти на своите политики.

1.3   Някои негативни събития, заедно с други фактори, застрашават социалното измерение. Европейската икономика е изправена пред най-сериозното предизвикателство от десетилетия насам. Финансовите балони бяха оставени да се разрастват, а механизмите за контрол и традиционните оценки на риска бяха пренебрегнати. В резултат се наблюдава повишаване на безработицата и продължаващо влошаване на положението на пазарите на труда и на социалната обстановка. Следователно заетостта трябва да остане основен приоритет в дневния ред на ЕС. За да финансира системите за социална защита, Европа се нуждае от устойчиво развитие и висока норма на заетост, съчетана с висококачествен пазар на труда.

1.4   През последното десетилетие системите за социална защита бяха предмет на реформи, насочени към насърчаване на по-ефективни стимули за труд в тези системи, с цел да се повиши стойността на труда и да се реинтегрират хората на пазара на труда. Един от резултатите обаче е ръст на неравенството, който задълбочава социалните проблеми. Заетостта и системите за социална защита са жизненоважни за намаляване на бедността и без социалните помощи неравенството и социалното въздействие на кризата биха имали много по-бързо и по-тежко проявление. Влошаването на националните финанси в много държави-членки, водещо до реална или потенциална криза по отношение на държавния дълг, поставя системите за социална защита под значителен натиск. Засилената и устойчива икономическа дейност, регулирането на финансовите пазари и инвестициите в научни изследвания и образование са сред възможните решения на този проблем.

1.5   Вътрешният пазар е област, в която намират изражение както социалното измерение, така и други измерения. За да може той да просперира, трябва да се създават устойчив икономически растеж и работни места, които от своя страна генерират данъчни приходи, представляващи основата за социалните плащания. Равнищата на безработицата и фискалните дисбаланси показват, че може да се направи много за преодоляване на настоящото положение.

1.6   Правните аспекти на социалното измерение бяха поставени под въпрос, тъй като решенията на Съда на ЕО по четири дела (Viking, Laval, Rüffert и Luxemburg) породиха оживен дебат в частност в политическите и академичните среди относно потенциалния страх, че рискът от „социален дъмпинг“ се увеличава. Европейският парламент, академичната общност и представителните организации на работниците (1) изразиха опасенията си във връзка с тези решения. Други са убедени, че решенията на Съда на ЕО по тези дела ще допринесат за по-доброто функциониране на вътрешния пазар, като същевременно ще защитят правата на работниците.

1.7   Затова ЕИСК настоява:

| | В краткосрочен план ЕИСК призовава за по-ефективно прилагане на Директивата относно командироването на работници. ЕИСК предлага да се обсъди идеята за създаване на „Европейски социален Интерпол“, който да подкрепя дейностите на инспекторатите по труда в различните държави-членки. |
| --- | --- |

В краткосрочен план ЕИСК призовава за по-ефективно прилагане на Директивата относно командироването на работници. ЕИСК предлага да се обсъди идеята за създаване на „Европейски социален Интерпол“, който да подкрепя дейностите на инспекторатите по труда в различните държави-членки.

| | ЕИСК призовава Комисията да извърши оценка на положението в ЕС с оглед на неотдавнашните решения на Европейския съд по правата на човека (ЕСЧП). |
| --- | --- |

ЕИСК призовава Комисията да извърши оценка на положението в ЕС с оглед на неотдавнашните решения на Европейския съд по правата на човека (ЕСЧП).

| | ЕИСК подкрепя също така мерки на Комисията, насочени към засилване на социалния диалог, включително:






  — | насърчаване на по-качествен социален диалог и европейски механизъм за решаване на спорове и помиряване на страните; |
| --- | --- | --- |

ЕИСК подкрепя също така мерки на Комисията, насочени към засилване на социалния диалог, включително:

—

насърчаване на по-качествен социален диалог и европейски механизъм за решаване на спорове и помиряване на страните;

| — | по-нататъшно развитие на макроикономическия диалог с оглед предотвратяването на друга финансова криза; |
| --- | --- |

—

по-нататъшно развитие на макроикономическия диалог с оглед предотвратяването на друга финансова криза;

| — | популяризиране на европейския социален модел в международните отношения. |
| --- | --- |

—

популяризиране на европейския социален модел в международните отношения.

| | В средносрочен план ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията, с която се разясняват правните задължения на националните власти, предприятията и работниците при прилагане на Директивата относно командироването на работници и се осигурява повсеместното прилагане на тези правила. ЕИСК счита, че предложението в доклада Monti, с което правото на стачка се изключва от вътрешния пазар, е интересно и би могло да реши част от проблемите. Това обаче не бива да изключва частично преразглеждане на Директивата относно командироването на работници с цел последователно прилагане на принципа за местоработата, давайки възможност законодателно да се постанови, че за една и съща работа, извършвана на едно и също място, се полагат едни и същи условия на труд и на заплащане. |
| --- | --- |

В средносрочен план ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията, с която се разясняват правните задължения на националните власти, предприятията и работниците при прилагане на Директивата относно командироването на работници и се осигурява повсеместното прилагане на тези правила. ЕИСК счита, че предложението в доклада Monti, с което правото на стачка се изключва от вътрешния пазар, е интересно и би могло да реши част от проблемите. Това обаче не бива да изключва частично преразглеждане на Директивата относно командироването на работници с цел последователно прилагане на принципа за местоработата, давайки възможност законодателно да се постанови, че за една и съща работа, извършвана на едно и също място, се полагат едни и същи условия на труд и на заплащане.

| | В дългосрочен план Европейският съюз следва да се стреми към укрепване на социалното измерение и постигане на пълния потенциал на вътрешния пазар. Договорът от Лисабон и приложената към него Харта за основните права все още не са проявили пълното си въздействие върху баланса между основни права и икономически свободи. Засилването на социалното измерение изисква укрепване на основните социални права и всяко ограничаване на основни права, което включва социални права, да бъде в изключително тесни граници. Тази цел би могла да бъде постигната чрез изменение на Договора. |
| --- | --- |

В дългосрочен план Европейският съюз следва да се стреми към укрепване на социалното измерение и постигане на пълния потенциал на вътрешния пазар. Договорът от Лисабон и приложената към него Харта за основните права все още не са проявили пълното си въздействие върху баланса между основни права и икономически свободи. Засилването на социалното измерение изисква укрепване на основните социални права и всяко ограничаване на основни права, което включва социални права, да бъде в изключително тесни граници. Тази цел би могла да бъде постигната чрез изменение на Договора.

2.   Вътрешният пазар и социалното измерение

2.1   През 1987 г. ЕИСК прие становище (2) относно социалните аспекти на вътрешния пазар. ЕИСК предложи Европейската общност да гарантира редица основни социални права, свързани с пазара на труда. Целта беше да се гарантира, че създаденият неотдавна вътрешен пазар няма да доведе до пазарни изкривявания, както и да се подчертае, че Общността има и социални цели. Социалното измерение включва законодателство и споразумения на европейско равнище, насочени към това да се гарантират на работниците някои основни права на работното място. Това обаче изисква също така сътрудничество с оглед повишаване на заетостта в ЕС.

2.2   Въз основа на това становище Европейската комисия публикува няколко документа, които се превърнаха в отправна точка за по-широко и по-задълбочено разбиране за социалното измерение на вътрешния пазар (3). Както посочва Комисията: „Социалното измерение на вътрешния пазар е основен елемент на този проект, тъй като не става дума само за засилване на икономическия растеж и повишаване на външната конкурентоспособност на европейските предприятия, но и за по-ефективно използване на всички налични ресурси и за постигане на справедливо разпределение на предимствата, произтичащи от единния пазар“ (4).

2.3   През 1989 г. ЕИСК имаше ключова роля при определяне на съдържанието на социалната харта, предоставила на работниците основни социални права, които не би следвало да бъдат нарушени от конкурентния натиск или преследването на по-голяма конкурентоспособност. ЕИСК е на мнение, че упражняването на такива основни права предполага те да не бъдат необосновано ограничавани.

2.4   С настоящото становище се прави опит да се обхванат някои от последните най-важни събития, засягащи възможностите за функциониране на социалното измерение. През последните години ЕИСК прие други становища, свързани със социалното измерение и настоящото становище се гради отчасти на тях (5). Веднага става ясно, че вътрешният пазар не може да функционира правилно в условията на социална пазарна икономика без силно социално измерение или ако не бъде приет от европейските граждани. Предимствата на правилно функциониращия единен пазар са многобройни и имат голямо значение за предприятията, работниците, гражданите и икономиката като цяло. Все пак, от преамбюлите на Договорите става ясно, че единният пазар беше замислен като инструмент в услуга на благоденствието на гражданите, а не като самоцел.

2.5   Затова за съществуването на социалното измерение има четири основни причини:

| — | свободното движение на хора; |
| --- | --- |

—

свободното движение на хора;

| — | наличието на неделими социални права, които всяко общество следва да спазва и да зачита при всякакви обстоятелства; става дума за правото на колективни действия, на синдикална свобода и на колективно договаряне и други права, включени в основните конвенции на МОТ и международните и европейските конвенции по въпросите на социалните или личните права; |
| --- | --- |

—

наличието на неделими социални права, които всяко общество следва да спазва и да зачита при всякакви обстоятелства; става дума за правото на колективни действия, на синдикална свобода и на колективно договаряне и други права, включени в основните конвенции на МОТ и международните и европейските конвенции по въпросите на социалните или личните права;

| — | да се укрепи функционирането на вътрешния пазар и да се намалят отрицателните последствия от него, с цел да се постигне приемане на политическите и икономическите проекти и да се засили социалното сближаване; |
| --- | --- |

—

да се укрепи функционирането на вътрешния пазар и да се намалят отрицателните последствия от него, с цел да се постигне приемане на политическите и икономическите проекти и да се засили социалното сближаване;

| — | социалната политика също е един от основните елементи на подобрената конкурентоспособност. |
| --- | --- |

—

социалната политика също е един от основните елементи на подобрената конкурентоспособност.

2.6   „Социалната политика“ е споделено правомощие между националното и европейското равнище. Повечето от разпоредбите в тази област бяха концентрирани върху създаване на правото на свободно движение на работници и правото на установяване за целите на вътрешния пазар. Въпреки това социалното измерение придобиваше все по-голямо значение. В следващите договори вземането на решения с мнозинство обхвана и области като законодателството в областта на осигуряването на равни възможности, предоставянето на информация и консултации с работниците и политиките за подпомагане на безработните. Законодателството обаче не осигуряваше – и все още не осигурява – правна основа за обхващане на въпроси като заплащането, правото на сдружаване, правото на стачка или локаут, въпреки че тези въпроси се засягат в решенията на Съда на ЕО и законодателството на ЕС. С Договора от Ница беше формализиран статутът на Хартата за основните права на Европейския съюз. С Договора от Лисабон се засилва още повече официалният характер на тези права чрез превръщането на Хартата на основните права в правно обвързваща.

2.7   Социалните политики са отговорност предимно на държавите-членки. Въпреки това, социалните предизвикателства, произтичащи от събития в световен или европейски мащаб, засягат хората, които живеят в държавите-членки, поради което е необходим координиран европейски подход. ЕС реши дилемата за двойните правомощия по различни начини. Той се опита да подкрепи социалните норми, като прие набор от минимални стандарти. Отвореният метод на координация (ОМК) е друг начин. ОМК би могъл да се използва по-добре и по-ефективно чрез използване на нововъведения подход на общите принципи и като се даде възможност за участие на организираното гражданско общество във формулирането и дори в преговорите по целите на Лисабонската стратегия на европейско равнище (6).

2.8   Достиженията на правото на ЕС в социалната област са забележителни – от създаването на Европейския съюз в тази област са приети около 70 директиви и регламенти. По-голямата част от тях са приети от 1985 г. насам. ЕИСК изразява силното си убеждение, че ЕС има важна социална роля. Социалните проблеми не могат да бъдат решени само от държавите-членки. За да постигне политическо приемане, солидарност и съгласуваност, ЕС следва да поставя по-голям акцент върху социалните аспекти на своите политики, като се съблюдава принципът на субсидиарност.

3.   Настоящата ситуация

3.1   Развитие на икономиката

3.1.1   Европейската икономика е изправена пред най-сериозното предизвикателство от десетилетия насам. От втората половина на 2008 г. (7) световната икономика изживява рязко икономическо забавяне, което се оказва значително по-тежко, отколкото повечето страни очакваха. Тъкмо икономиките показаха признаци на възстановяване от банковата криза, а сега са застрашени от криза на държавния дълг и от тежестта на коригиращите мерки, които се налагат.

3.1.2   Положението се влошава от нарастващата безработица. Последиците от финансовата криза и изискванията на заемодателите доведоха до съкращения в социалните системи, пенсиите и социалните трансфери. Това ще засили безработицата и ще постави най-уязвимите групи в неблагоприятна позиция, като по този начин ще се създаде порочен кръг. Много европейски предприятия, които бяха засегнати от кризата, все пак предприеха мерки, заедно с публичните услуги в сферата на заетостта, за задържане на работната им ръка и по този начин хората запазиха работата си.

3.1.3   Тази внезапна поредица от събития и бързото им разпространение показват нови феномени в глобализираната икономика. Причините за това са много: монетарните и валутните политики, които доведоха до прекомерна ликвидност, недостатъчното или несъществуващо регулиране на някои области или действащи лица, стремежът към нереално висока рентабилност, съчетано с недостатъчно разбиране или анализ на рисковете, поемани от играчите на пазара и надзорните и регулаторните органи, прекомерната задлъжнялост, недостатъчно координираните макроикономически политики и неподходящите структурни реформи (8).

3.1.4   Неизбежно възниква въпросът дали кризата не е била изострена от сегашната икономическа рамка на ЕС, включително от недостатъчния макроикономически диалог. Резултатите се изразяват в отслабени автоматични стабилизатори, експлозивен ръст на кредитите вместо на реалните работни заплати, намаляващ икономически ръст и по-малка вероятност от откриване на финансови балони. ЕИСК счита, че трансформирането на частен дълг (банки) в публичен дълг (държави и граждани) създава прекомерна тежест за гражданите, особено като се има предвид, че влошаването на състоянието на публичните финанси и ограниченията на пакта за растеж и стабилност повдигат въпроси за това как ще бъдат финансирани в бъдеще жизненоважните инвестиции в социалните системи.

3.1.5   Последният етап на кризата показа, че голям брой държави-членки имат бюджетни дефицити, които не могат да поддържат. Необходимите за възстановяването на публичните финанси коригиращи действия ще поставят социалните политики и програми под огромен натиск.

3.1.6   Независимо от недостатъците им, следва да се отбележи, че Комисията разглежда възможността за държавни помощи на национално равнище, включително с цел защита на труда, в рамките на по-широка европейска перспектива. Политиката в областта на конкуренцията, по-специално по отношение на МСП и държавните субсидии за банките, оправдано взема предвид социално-икономическата цел за поддържане на равнопоставени условия на конкуренция в Европа.

3.1.7   ЕИСК вече посочи (9), че отговорните за изготвянето на европейската икономическа политика лица са осъзнали необходимостта от антициклична макроикономическа политика в допълнение към използваната в миналото икономическа политика по отношение на мерките за търсенето. ЕИСК също така приветства ангажимента за осигуряване на по-добра защита на най-слабите членове на обществото и за по-ефективно координиране на икономическата политика. Комитетът обаче подчерта, че европейският план за икономическо възстановяване е относително малък по размер в сравнение с пакетите, приети в други части на света.

3.2   Развитие на вътрешния пазар

3.2.1   ЕИСК приветства създаването и развитието на вътрешния пазар в няколко становища (10). Вътрешният пазар обхваща всички държави-членки и страните от ЕИП и облагодетелства потребителите, предприятията и работниците, като осигурява единно регулаторно пространство за движението на стоки, капитали, хора и услуги.

3.2.2   Комисията определи визията си за единния пазар на бъдещето (11). В нея се посочва, че единният пазар носи ползи за потребителите и предприятията, предоставя подкрепа за създаването на работни места и насърчава растежа, конкурентоспособността и иновациите. Според Комисията основните области в бъдеще следва да включват:

| — | потребители и предприятия, като единният пазар следва да осигури по-добри резултати и ползи, за да отговори на очакванията и тревогите на потребителите и предприятията; |
| --- | --- |

—

потребители и предприятия, като единният пазар следва да осигури по-добри резултати и ползи, за да отговори на очакванията и тревогите на потребителите и предприятията;

| — | справяне с глобализацията; |
| --- | --- |

—

справяне с глобализацията;

| — | превръщане на знанията и иновациите в „петата свобода“; |
| --- | --- |

—

превръщане на знанията и иновациите в „петата свобода“;

| — | социално и екологично измерение, като Комисията обещава да подобри своите оценки на въздействието, така че по-ефективно да предвижда пазарните промени. |
| --- | --- |

—

социално и екологично измерение, като Комисията обещава да подобри своите оценки на въздействието, така че по-ефективно да предвижда пазарните промени.

Най-сериозният недостатък на вътрешния пазар е неговата неспособност да стимулира заетостта и икономическата дейност чрез привличане на инвестиции. По-специално, имаше неуспех в подхранването и развитието на технологиите и научните изследвания, за да се поставят основите на прехода на икономиката. Ако този недостатък не бъде коригиран, Европа ще остане назад в световната икономика.

3.2.3   ЕИСК призовава за постигане на по-добър баланс между социално развитие, благоприятна икономическа среда и опазване на околната среда, който е основен елемент за гарантиране на функциониращия вътрешен пазар и насърчаване на устойчиво развитие в дългосрочен план. Колкото по-голяма е интеграцията на вътрешния пазар, толкова по-наложително е да се осъществи целта на договорите за гарантиране на благоденствие на гражданите и следователно толкова по-добра социална защита трябва да бъде осигурена. При наличието на 27 трудови пазара с различни законодателни традиции, ЕС трябва да гарантира, че правилата за вътрешна мобилност няма да отслабят вече функциониращи системи. Необходимо е да се подхожда предпазливо, за да се гарантира, че конкуренцията между държавите-членки на общия пазар е насочена към иновации и няма отрицателно или дори разрушително въздействие (12).

3.2.4   Нещо повече, в резултат от кризата Европа ще преживее вълна от преструктурирания на предприятия. ЕИСК посочва, че понастоящем ЕС няма обща стратегическа визия за това как или да се справи с отрицателните последици от подобно преструктуриране, или да се възползва от възможността да направи икономиката на ЕС по-конкурентоспособна в световната икономика. ЕИСК призовава Комисията да приеме европейска позиция заедно със социалните партньори, за да защити всички засегнати служители. В този смисъл ЕИСК приветства инициативата на европейските социални партньори да извършат проучване на преструктурирането в ЕС и да изготвят „пътна карта“ за ефективно участие на предприятията в процеса на преструктуриране.

3.2.5   ЕИСК вече посочи (13), че ако Европа иска да остане конкурентоспособна в дългосрочен план, вътрешният пазар трябва да осигури устойчив и дългосрочен растеж, което включва и отчитане на екологичните аспекти. Крайната цел е значително да се подобри функционирането на вътрешния пазар в социалната пазарна икономика, както и да се гарантира зачитането на основните социални права. ЕИСК подчерта също така, че при необходимост и ако е целесъобразно, следва във възможно най-кратък срок да се приемат конкретни подходящи мерки за защита на работниците; нито икономическите свободи, нито правилата за конкуренцията не бива да се поставят над основните социални права (14). Едновременно с това ЕИСК осъзнава необходимостта от стимулиране на създаването на работни места и насърчаване на предприемачеството, както и от създаване на здрави и устойчиви икономики в държавите-членки.

3.2.6   Един недостатък, който следва да бъде преодолян, ако искаме вътрешният пазар да изпълни ролята си, е да се популяризират услугите от общ интерес и да се създаде правна сигурност по отношение на тях, тъй като те изиграха важна роля на стабилизатори на икономиката по време на настоящата икономическа криза, както и да се разработи международното измерение. Необходимо е на международната сцена да популяризираме нашия социален модел като фактор за развитие и да затвърдим идентичността си на взаимно поддържащ, активен орган в международните форуми, който се стреми да осигури по-силна рамка за глобализацията. За да бъде глобализацията справедлива, Европа следва да настоява за по-равнопоставена търговия и глобализация в нейните международни споразумения в областта на търговията и в други области.

3.2.7   ЕИСК изразява твърдото си убеждение, че мобилността в Европа следва да остане един от политическите приоритети на ЕС. В този смисъл ЕИСК призова онези държави-членки, които продължават да прилагат преходни споразумения по отношение на свободното движение на хора, да следват процедурите, произтичащи от договорите и да се откажат от тези споразумения (15).

3.3   Еволюция на системите за социална защита

3.3.1   Независимо от частичния икономически възход, заетостта и социалната ситуация ще продължат да се влошават, особено в контекста на настоящите мерки, имащи за цел преодоляване на кризата с държавния дълг. Комисията докладва, че през следващите две години процентът на безработицата се предвижда да нарасне до равнища, невиждани от десетилетия (16).

3.3.2   В държавите-членки бяха предприети стъпки, които оказаха положително въздействие върху запазването на заетостта на високо равнище и задържането на безработицата на ниски нива. Тези стъпки включват насърчаване на инвестициите, улесняване на колективното договаряне и конкретни мерки за пазара на труда, финансирани от публични схеми за борба с безработицата. Някои, например различните схеми за намаляване на отработените часове, съчетани с обучение, разчитат на „вътрешна гъвкавост“. В някои страни бяха извършени широкомащабни съкращения, отчасти поради липса на подобни разпоредби (17).

3.3.3   Заетостта трябва да бъде основен приоритет в дневния ред на ЕС. Европа има нужда от висок процент на заетост, съчетан с висококачествен пазар на труда. Висококачественият труд има нужда от висококачествено предприемачество, както и от инвестиции в публичния и частния сектор, за да бъде конкурентен в международен план. При финансирането на системите за социална защита се разчита европейският пазар на труда да включи възможно най-голям брой работници. Европа все още е изправена пред пречки за постигане на пълна заетост. За да се поддържат високи бъдещи равнища на заетост в Европа, акцентът беше преместен върху гъвкавата сигурност, пригодността за работа, повишената производителност и образованието и обучението, които могат да допринесат за създаване на по-ефективни пазари на труда. Нещо повече, с най-висок приоритет трябва да се ползват мерките, които ще стимулират създаването на работни места и предприятия, както и мерките, които ще насърчават устойчивия приток на инвестиции.

3.3.4   През последното десетилетие системите за социална защита бяха предмет на реформи, насочени към насърчаване на по-ефективни стимули в тези системи за намиране на работа, в съответствие с философията за ориентиране към предлагането, включваща намаляване на социалните помощи и по-стриктни критерии за допустимост. Счита се, че подобни мерки намаляват безработицата. Системите за социална защита следва да намерят баланса между осигуряването на подкрепа за завръщане на хората на работа и подкрепа на доходите при безработица.

3.3.5   Ефективността на подобни политики може да бъде поставена под въпрос. През последните две десетилетия се наблюдава ръст на неравенството. Системите за социална защита са жизненоважни за намаляването на бедността и без социалните помощи неравенството и социалното въздействие на кризата биха имали много по-бързо и по-тежко проявление. Съществува опасност настоящата криза да доведе до прекратяване на тенденцията към повишаване на заетостта и подобряване на социалното сближаване между държавите, като същевременно изостри дългосрочната тенденция за засилване на вътрешното неравенство по отношение на дохода в държавите в Европа (18).

3.3.6   Антикризисните мерки в много държави-членки дадоха положителни резултати. От друга страна, Комисията докладва (19), че в много страни безработните не получават подкрепа за доходите. В някои случаи тези помощи са неадекватно насочени, което означава, че системите за социална защита не само не успяват да осигурят всеобхватна защитна мрежа, но и не са насочени правилно към онези, които най-много се нуждаят от тях. Качеството и устойчивостта на тези системи са заложени на карта (20). Предвид въздействието на икономическата криза и демографското развитие, съществува риск системите за социална защита да се пренасочат от опазване на стандарта на живот към просто установяване на минимални стандарти. Такъв е конкретно случаят, при който социалните плащания вече превишават данъчните приходи на някои държави-членки. Производителността в страните от ЕС продължава да нараства, както и бедността. Добре би било да се замислим над тази очевидна невъзможност да се гарантира покриването на най-елементарните нужди на гражданите и да им се осигури достоен труд. Едно от решенията в дългосрочен план може да бъде осигурено от растежа на икономиката в публичния и частния сектор, определян от развитието на конкурентоспособни предприятия.

3.3.7   Капацитетът на ЕС да осигурява подходяща защита срещу рискове и да съчетава икономически растеж със социален напредък може обаче да бъде запазен единствено чрез засилване на усилията за реформа. Необходимо е да се постигне съвместен напредък по отношение на повишаването на равнищата на заетост, ръста на производителността, подходящите фискални системи, устойчивостта и възможностите на европейските социални системи да осигуряват подходяща защита.

3.4   Ситуацията в правораздаването

3.4.1   Решенията на Съда на ЕО по четири дела (Viking, Laval, Rüffert и Luxemburg (21)) предизвикаха оживен дебат в политическите и академичните среди и засилиха страховете, както основателни, така и неоснователни, от повишаване на риска от „социален дъмпинг“. Решенията доведоха и до активизиране на европейските институции и социалните партньори.

3.4.2   През октомври 2008 г. Европейският парламент прие резолюция (22) в отговор на решенията на Съда на ЕО. Парламентът посочи, че свободното предоставяне на услуги няма преимущество над основните права, съдържащи се в Хартата на основните права на Европейския съюз, и по-конкретно - правото на професионалните съюзи да договарят, сключват и прилагат колективни трудови договори и да предприемат колективни действия. Парламентът посочи също така, че в сегашното общностно законодателство има вратички, че то е непоследователно и че това не е било намерението на законодателя, който е търсил справедлив баланс между свободното предоставяне на услуги и защитата на правата на работниците.

3.4.3   Академичният дебат (23) беше изключително критичен. През юни 2009 г. повече от сто европейски адвокати по трудово право и представители на академичните среди изпратиха отворено писмо до държавните и правителствените ръководители, в което изразяват голяма загриженост относно влошаването на основните социални права и въздействието на неотдавнашните решения на Съда на ЕО върху правата на работниците и техните организации. Те изразиха също така загриженост, че с решенията се създават сериозни проблеми за ефективната защита на правата на работниците. Те настояха основните социални права да не бъдат подчинявани на свободите на вътрешния пазар и правото в областта на конкуренцията, а по-скоро да бъдат напълно признати като необходими предпоставки за устойчивото икономическо и социално развитие на Европейския съюз.

3.4.4   В края на март 2009 г., по искане на Европейската комисия и френското председателство, европейските социални партньори започнаха съвместен анализ на решенията на Съда на ЕО. За изпълнението на тази задача беше създадена ad-hoc група, чиято дейност беше насочена към ограничен брой ключови въпроси, като взаимовръзката между икономически свободи и социални права; препятствията, които следва да бъдат премахнати и условията, които е необходимо да бъдат създадени за подобряване на свободното движение и предоставянето на услуги; въпроса за прозрачността и правната сигурност и предизвикателството във връзка със съблюдаването на многообразието от национални системи на колективни трудови отношения (24).

3.4.5   ЕИСК зачита прерогативите на СЕО по отношение на тълкуването на съществуващите правила, но изразява убеждението, че решенията дават повод за загриженост и създават необходимост от анализ и разясняване на последиците от тях.

3.4.5.1   Йерархия между икономическите свободи и основните социални права

По отношение на делата Viking и Laval Съдът на ЕО призна, че правото на предприемане на колективни действия е основно право и като такова е част от правото на ЕС, като същевременно подчерта, че то няма преимущество над останалото право на ЕС, като свободното предоставяне на услуги или правото на свободно установяване. СЕО също така придаде хоризонтален пряк ефект на свободното предоставяне на услуги и на правото на свободно установяване. СЕО отбеляза, че действията при колективни трудови спорове следва не само да имат „легитимна цел, съвместима с Договора“ и да са обосновани „с императивни съображения от обществен интерес. В такъв случай освен това е необходимо [те] да [са] в състояние да гарантира[т] осъществяването на преследваната цел и да не надхвърля[т] необходимото за нейното постигане“ (25). Така признанието, че колективните действия са основно право, е по-скоро признание по принцип, отколкото реалност. Въз основа на това Съдът на ЕО реши, че колективните действия представляват ограничаване на упражняването на тези свободи, като попита дали това ограничение може да бъде оправдано. Това означава, че колективните действия се преценяват спрямо ограничаването на икономическите свободи, което те предполагат. Академичните среди отбелязаха факта, че в последните си решения ЕСПЧ (26) разглежда въпроса от противоположната гледна точка, т.е. въпросът е да се прецени какви ограничения са приемливи в областта на основните права. Решенията на СЕО дават повод за тревога във връзка с несъответствие със съдебната практика на ЕСПЧ.

3.4.5.2   Ограничаване на основни права

Съдът за първи път се произнася по ограниченията за колективни действия на национално равнище в транснационален контекст. ЕИСК счита за особено тревожен факта, че Съдът на ЕО въведе проверка за пропорционалност по този въпрос. С тази проверка не само се лишава от съдържание основното право на предприемане на колективни действия, но и се нарушава правото на стачка. С оглед на решенията и реакциите на ЕСПЧ, ЕИСК подчертава, че процесът на определяне на границите на икономическите свободи и основните социални права зависи също от бъдещите решения и въпросите, които те биха повдигнали.

3.4.5.3   Директива относно командироването на работници

Директивата относно командироването на работници има за цел да осигури необходимата хармонизация, като същевременно се зачита националното многообразие при координирането на националните политики за временно трансгранично командироване на работници. СЕО заключи, че възникналите проблеми се дължат на липсата на транспониране в националното законодателство на някои разпоредби на Директивата относно командироването на работници (Laval), несъвместимо национално законодателство (Rüffert (27)) или твърде широко тълкуване на Директивата относно командироването на работници и неясни и необосновани мерки за контрол (Luxembourg).

Според Съда на ЕО Директивата относно командироването на работници не налага равнопоставено третиране, но гарантира спазването на минимални изисквания по отношение на командированите работници. Затова де факто става въпрос за директива с максимални, а не с минимални изисквания. Решенията на СЕО обаче не предотвратяват прилагането на по-благоприятни условия на заетост. С член 3, параграф 7 от Директивата относно командироването на работници се цели да се гарантира, че прилагането на минимални изисквания на практика в държавите-членки не води до влошаване на условията на труд в сравнение с условията, на които има право командированият работник в страната си на произход. Твърди се, че решенията премахват някои от възможностите на национално равнище да се залагат по-високи стандарти, надхвърлящи задължителните разпоредби за минимална защита по директивата, било то чрез законодателно регулиране или чрез колективни трудови договори в полза на работниците.

Това от своя страна води до изкривяване на конкуренцията в национален мащаб или на вътрешния пазар, където националните предприятия трябва да спазват национални разпоредби или колективни трудови договори, докато конкурентите им от други държави-членки биха могли да прилагат минимални разпоредби.

3.4.5.4   Стълкновение между различни правни системи

Стълкновението между общностното право и международните стандарти е друг резултат от решенията (28). Освен това може да се твърди, че има стълкновение на правни норми с Конвенции No 87 и 98 на МОТ, както и с член 6, параграф 4 от Европейската социална харта и със съдебната практика на съответните институции, както беше посочено от контролните органи на МОТ (случаят BAPA Обединеното кралство).

4.   Заключения

4.1   През последните години и в резултат от настоящата криза се появиха нови рискове от повишаване на социалното неравенство. Освен това самият ЕС, чрез свои решения, повиши риска от социални изкривявания и нарушения на конкуренцията. Събитията в икономиката, социалната област и правораздаването създават опасност от изпадане в ситуация, в която социалното измерение на вътрешния пазар е изложено на риск, а основните права и основните социални права, предвидени от ЕИСК в становището му от 1987 г., са нарушени. Затова социалното измерение на вътрешния пазар следва да бъде в центъра на вниманието през следващите години, но за да се подобрят икономическите аспекти – заетост, социални плащания, данъчни приходи – ЕС ще трябва да поправи очевидния неуспех на вътрешния пазар да стимулира растежа чрез висококачествени работни места, висококачествени предприятия и други работодатели.

4.2   Един от най-важните аспекти на социалното измерение е заетостта. Предвид натиска върху публичните финанси, публичният сектор не може да създаде безкрайно много работни места, така че основната тежест от създаването на работни места трябва да падне върху частния сектор. Държавите-членки трябва да създадат условия за „положителен кръг“, преориентиран към реалната икономика, при който клиентите създават работни места, предприятията - клиенти, а инвеститорите и предприемачите - предприятия. Важно е също така да се разглеждат социалните инвестиции като подкрепа за предприятията и за създаване на добър бизнес климат. В тези рамки социалната икономика има неоценим принос.

4.3   ЕИСК спомогна за оформяне на дебата относно предизвикателствата пред европейските социални модели и естеството на европейския социален модел (29). ЕИСК посочи, че силата на европейския социален модел е в начина, по който си взаимодействат конкурентоспособността, солидарността и взаимното доверие.

4.4   Приемането на политика от типа „повече правомощия за държавите, по-малко правомощия за Европа“ би било един от начините за преодоляване на конфликта между вътрешния пазар и социалните права. ЕИСК е на мнение, че се нуждаем точно от обратното - повече правомощия за Европа, но за една различна Европа. За това обаче е необходима нова регулаторна система за икономическата и социалната политика в Европа. Само една напълно демократична и социална Европа може да избегне опасността от нарастващото отчуждение на европейците спрямо европейския проект. ЕС обаче следва да зачита и съществуващите в държавите-членки различни социални системи. Ако съдебната практика и законодателството на ЕС не вземат под внимание многообразието в ЕС, то минималните стандарти могат да станат твърде ниски, за да се избегне социален дъмпинг в много страни.

4.5   Хармонизираната и по-справедлива фискална политика на равнище ЕС е много важен елемент на европейското социално измерение. ЕИСК подкрепя усилията за осигуряване на обща консолидирана корпоративна данъчна основа, за да се избегне сегашната вредна данъчна конкуренция. В дългосрочен план тя е необходима, за да се гарантира правилно функциониращ вътрешен пазар (30). ЕИСК призова също така за по-голяма координация на равнище ЕС на данъчните политики на държавите-членки, най-вече в области, в които данъчната основа е мобилна и рискът от укриване на данъци и данъчна конкуренция между държавите-членки е най-голям (31). Необходимо е да се води борба с укриването на данъци и данъчните измами, както и с данъчните убежища.

4.6   Също така не трябва да се забравя, че частичното премахване на възможността за регулиране на условията на пазара на труда чрез колективни трудови договори води до по-малка гъвкавост на пазарите на труда. Колективните трудови договори и социалният диалог са основни инструменти в концепцията за гъвкава сигурност (32).

5.   Как да се гарантира по-ефективното функциониране на социалното измерение

5.1   В краткосрочен план ЕИСК призовава за подобрено прилагане на директивата относно командироването на работници. Ефективният контрол на подходящото прилагане на разпоредбите относно командироването на работници е предпоставка за постигане на целта на директивата, а именно - избягване на социалния дъмпинг. За да се постигне ефективен контрол върху заплащането и условията на труд за командированите работници, е необходимо да се осигури ефективно трансгранично сътрудничество между органите. ЕИСК се застъпва за създаване на „европейски социален Интерпол“, отговарящ за координирането на дейностите на инспекторатите по социални условия в различните държави-членки.

5.2   Предвид съдебната практика на ЕСПЧ във връзка с основните права, ЕСПЧ счита, че „Конвенцията е жив инструмент ... така че да отразява все по-високите стандарти, които се налагат в областта на защитата на правата на човека, създавайки по този начин необходимост от по-голяма твърдост в преценяването на нарушения на основните ценности на демократичните общества и от рестриктивно разбиране на ограниченията на права“ (33). ЕИСК насърчава Комисията да извърши оценка на положението в ЕС с оглед на неотдавнашните решения на ЕСПЧ.

5.3   Включването и участието на работниците и техните представители и синдикатите е от основно значение за управлението на промяната по социално приемлив начин на равнище предприятие (34). ЕИСК нееднократно е подчертавал значението на социалния диалог и на укрепването на системите на колективни трудови отношения на европейско и национално равнище, при същевременно зачитане на разнообразието от такива системи в ЕС (35). ЕИСК подкрепя всички мерки на Комисията, насочени към укрепване на социалния диалог, включително:

| — | насърчаване на по-качествен социален диалог и на европейски механизъм за решаване на спорове и помиряване на страните; |
| --- | --- |

—

насърчаване на по-качествен социален диалог и на европейски механизъм за решаване на спорове и помиряване на страните;

| — | по-нататъшно развитие на макроикономическия диалог с оглед предотвратяване на друга финансова криза. |
| --- | --- |

—

по-нататъшно развитие на макроикономическия диалог с оглед предотвратяване на друга финансова криза.

5.4   В средносрочен план ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията, с която се изясняват правните задължения за националните власти, предприятията и работниците по отношение на прилагането на Директивата относно командироването на работници и се осигурява повсеместното прилагане на тези правила. В този смисъл ЕИСК приветства ангажимента, поет от председателя Barroso пред Европейския парламент. ЕИСК счита, че предложението в доклада Monti, с което правото на стачка се изключва от вътрешния пазар, е интересно и би могло да реши част от проблемите. Това обаче не бива да изключва частично преразглеждане на Директивата относно командироването на работници с цел последователно прилагане на принципа за местоработата, давайки възможност законодателно да се постанови, че за една и съща работа, извършвана на едно и също място, се полагат едни и същи условия на труд и на заплащане.

5.5   В дългосрочен план Европейският съюз следва да се стреми към укрепване на основните социални права.

ЕИСК нееднократно призовава за по-силни европейски социални политики, особено с оглед на настоящата криза. ЕС трябва да се ангажира с политика за пълна заетост, намаляване на неравенството в доходите, подобряване на социалните условия, укрепване на социалната държава, премахване на социално незащитените условия за труд и разширяване на правата на работниците и индустриалната демокрация. Договорът от Лисабон и приложената към него Харта за основните права все още не са проявили пълното си въздействие върху баланса между основни права и икономически свободи. Все още предстои да видим това въздействие.

Въпреки това, укрепването на основни права, включващи социални права, изисква всяко ограничение да бъде в изключително тесни граници. Следователно отправната точка следва да бъде първо да се разглеждат основните права, а не икономическите свободи, в съответствие със съдебната практика на ЕСПЧ. За укрепването на социалното измерение следва да се направят корекции в пряко приложимото законодателство на ЕС (първично законодателство).

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Европейската конфедерация на профсъюзите представлява 80 милиона работници.

1

(2)  Вж. становище на ЕИСК от 19.11.1987 г. относно „Социални аспекти на вътрешния пазар“, докладчик: г-н Beretta (ОВ C 356 от 31.12.1987 г., стр. 31-33).

2

(3)  Като например „Социалното измерение на вътрешния пазар“. Работен документ на Комисията. SEC (88) 1148 окончателен, 14.9.1988 г. и съобщението на Комисията относно нейната програма за действие, свързана с прилагането на Хартата на Общността за основните социални права на работниците. COM(89) 568 окончателен, 29.11.1989 г.

3

(4)  „Социалното измерение на вътрешния пазар“. Работен документ на Комисията. SEC(88) 1148 окончателен, 14.9.1988 г.

4

(5)  Вж. становища на ЕИСК:

5

| — | от 6.7.2006 г. относно „Социално сближаване – създаване на европейски социален модел“, докладчик: г-н Ehnmark (ОВ C 309 от 16.12.2006 г., стр. 119-125); |
| --- | --- |

—

от 6.7.2006 г. относно „Социално сближаване – създаване на европейски социален модел“, докладчик: г-н Ehnmark (ОВ C 309 от 16.12.2006 г., стр. 119-125);

| — | от 9.7.2008 г. относно „Нова европейска програма за социално действие“, докладчик: г-н Olsson (ОВ C 27 от 3.2.2009 г., стр. 99-107) и |
| --- | --- |

—

от 9.7.2008 г. относно „Нова европейска програма за социално действие“, докладчик: г-н Olsson (ОВ C 27 от 3.2.2009 г., стр. 99-107) и

| — | от 4.11.2009 г. относно „Лисабонската стратегия в периода след 2010 г.“, главен докладчик: г-н Greif (ОВ C 128 от 18.5.2010 г., стр. 3-9). |
| --- | --- |

—

от 4.11.2009 г. относно „Лисабонската стратегия в периода след 2010 г.“, главен докладчик: г-н Greif (ОВ C 128 от 18.5.2010 г., стр. 3-9).

(6)  Становище на ЕИСК от 4.12.2008 г. относно „Ефективно управление на обновената Лисабонска стратегия“, главен докладчик: г-жа Florio (ОВ C 175 от 28.7.2009 г., стр. 13-19).

6

(7)  Икономическа прогноза на Европейската комисия, пролет 2009 г.

7

(8)  Вж. становището на ЕИСК от 15.1.2009 г. относно „Европейски план за икономическо възстановяване“, докладчик: г-н Delapina (ОВ C 182 от 4.8.2009 г., стр. 71-74).

8

(9)  Пак там.

9

(10)  Вж. становище на ЕИСК от 14.5.2009 г. относно „Въздействието на законодателните бариери в държавите-членки върху конкурентоспособността на ЕС“, докладчик: г-н van Iersel (ОВ C 277 от 17.11.2009 г., стр. 6-14).

10

(11)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно „Единен пазар за Европа през 21-ви век“, COM (2007) 724 окончателен.

11

(12)  Обобщен доклад относно изпълнението и бъдещето на Лисабонската стратегия в периода след 2010 г.

12

(13)  Вж. становище на ЕИСК от 14.1.2009 г. относно „Социално и екологично измерение на вътрешния пазар“, докладчик: г-н Adamczyk (ОВ C 182 от 4.8.2009 г., стр. 1-7).

13

(14)  Вж. становище на ЕИСК от 14.5.2009 г. относно „Въздействието на законодателните бариери в държавите-членки върху конкурентоспособността на ЕС“, докладчик: г-н van Iersel (ОВ C 277 от 17.11.2009 г., стр. 6-14).

14

(15)  Вж. становище на ЕИСК от 25.3.2009 г. относно „Установяване на съществуващите пречки за мобилността на вътрешния пазар на труда“, докладчик: г-жа Drbalová (ОВ C 228 от 22.9.2009 г., стр. 14-23).

15

(16)  Икономическа прогноза на Европейската комисия, пролет 2009 г.

16

(17)  Plant-level responses to the economic crisis in Europe („Реакции на икономическата криза в Европа на равнище производствени мощности“), Vera Glassner and Béla Galgóczi, WP 2009.01 ETUI.

17

(18)  Тази тенденция към нарастване на неравенството се наблюдава и в страните от ОИСР.

18

(19)  The social situation in the European Union 2008 („Социалната ситуация в Европейския съюз през 2008 г.“).

19

(20)  IRES 115.

20

(21)  Viking C-438/05, Laval C-341/05, Rüffert C-346/06, COM срещу LUX C-319/06.

21

(22)  Резолюция на ЕП от 22 октомври 2008 г. относно предизвикателствата пред колективните трудови споразумения в ЕС (2008/2085(INI).

22

(23)  http://www.etui.org/en/Headline-issues/Viking-Laval-Rueffert-Luxembourg/2-Articles-in-academic-literature-on-the-judgements.

23

(24)  Доклад относно съвместната работа на европейските социални партньори по решенията на СЕО по делата Viking, Laval, Rüffert и Luxemburg.

24

(25)  Viking C-438/05 (75).

25

(26)  ЕСПЧ, Demir и Baykara срещу Турция (молба No 34503/97).

26

(27)  По делото Rüffert Съдът реши, че конкурентното предимство от плащането на по-ниски заплати представлява част от свободното предоставяне на услуги и следователно е защитено.

27

(28)  В решението на Съда на ЕО по делото Rüffert не се взема предвид Конвенция No 94 на МОТ и следователно тълкуването на съдията създава стълкновение между различни правни системи.

28

(29)  Вж. становище на ЕИСК от 6.7.2006 г.„Социалното сближаване: да изпълним със съдържание европейския социален модел“, докладчик: г-н Ehnmark (ОВ C 309, 16.12.2006 г., стр. 119-125).

29

(30)  Вж. становище на ЕИСК от 26.9.2007 г. относно „Координиране на прякото данъчно облагане“, докладчик: г-н Nyberg (ОВ C 10 от 15.1.2008 г., стр. 113-117).

30

(31)  Вж. становище на ЕИСК от 4.11.2009 г. относно „Лисабонската стратегия след 2010 г.“, главен докладчик: г-н Greif (ОВ C 128 от 18.5.2010 г., стр. 3-9).

31

(32)  Вж. становище на ЕИСК от 11.7.2007 г. относно „Гъвкава сигурност (измерение на вътрешната гъвкавост - колективното договаряне и ролята на социалния диалог)“, докладчик: г-н Janson (ОВ C 256 от 27.10.2007 г., стр. 108-113).

32

(33)  ЕСПЧ, Demir и Baykara срещу Турция (молба No 34503/97).

33

(34)  Вж. становище на ЕИСК от 29.9.2005 г. относно „Социалният диалог и индустриалните промени“, докладчик: г-н Zöhrer (ОВ C 24 от 30.1.2006 г., стр. 90-94).

34

(35)  Вж. становище на ЕИСК от 11.7.2007 г. относно „Гъвкава сигурност (измерение на вътрешната гъвкавост - колективното договаряне и ролята на социалния диалог)“, докладчик г-н Janson (ОВ C 256 от 27.10.2007 г., стр. 108-113).

35

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/99

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Към политика на ЕС за оптимизиране на печатарската промишленост за офсетов ролен и гравюрен печат в Европа“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 44/16

Докладчик: г-н GENDRE

Съдокладчик: г-н KONSTANTINOU

На 16 юли 2009 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Към политика на ЕС за оптимизиране на печатарската промишленост за офсетов ролен и гравюрен печат в Европа“.

Консултативната комисия по индустриални промени, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 1 юли 2010 г.

На 464-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 145 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 7 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Европейската графична промишленост трябва да се справи с огромни предизвикателства, дължащи се на разрастването на интернет като източник на информация и реклама, на намаляването броя на читателите на вестници и списания, както и на силната конкуренция в световен мащаб по отношение на някои продукти в сектора.

1.2   Специфичният сектор на офсетов ролен и гравюрен печат от своя страна се намира в още по-трудно положение поради значителния производствен свръхкапацитет, оценяван от някои анализатори на 25-30 %. В доклада IFO Kojunkturtest, посветен на германската графична промишленост, се посочва, че инвестициите в тази промишленост са следвали тенденциите на пазара и затова бележат спад от 2008 г. насам. 2006 и 2007 г. са били доста добри години за графичната индустрия (1). Но от 2008 г. насам, инвестициите бяха задържани на значително по-ниско равнище, най-вече за да се оптимизира и подобри производственият поток.

1.3   Графичният пазар страда от свръхкапацитет, към който се прибавят други важни фактори за конкурентоспособност като привлекателността на новите медии, евтиният внос от страни-производителки, намаляване на търсенето. Тази неблагоприятна икономическа среда доведе до спад на цените и отрицателни последици за жизнения стандарт на работниците.

1.4   Освен това настоящата икономическа криза затрудни достъпа до кредитиране. Както в много други сектори тези отрицателни тенденции доведоха до по-голяма необходимост от намаляване на производствените разходи. Ситуацията се отрази на неотдавнашните преговори за заплатите. В този труден контекст съществуват опасения, че графичните предприятия, по-специално онези, които работят в най-уязвимите сегменти на пазара, трябва да предвидят преструктуриране и масови съкращения.

1.5   През 2007 г. Европейската комисия публикува резултатите от проучване, в което се анализират факторите за конкурентоспособност на сектора. Тези изследвания доведоха до предложения в полза на план за действие за графичната индустрия. ЕИСК подкрепя всички тези предложения, които започват да се прилагат от предприятията и които продължават да бъдат целесъобразни. ЕИСК приветства вече постигнатите резултати, но счита, че трудностите в сектора, силно откроени от кризата и рецесията, които засегнаха всички държави-членки на ЕС, налагат нови инициативи с оглед справяне с предизвикателствата в краткосрочен и средносрочен план.

1.6   ЕИСК беше информиран за съществуването на нов съвместен едногодишен проект между синдикатите и работодателите в сектора, чиято цел е социалните партньори да определят насоки за социално отговорно преструктуриране на предприятията. Този проект, стартирал през 2009 г., позволява на работодателите и синдикатите да извършат общ анализ на проблемите в сектора и да обмислят начини за съгласувано разрешаване на тези проблеми. Разискванията трябва да са ориентирани към изготвянето на план за действие, насочен към намаляване на свръхкапацитета в сектора.

1.7   Такъв план би могъл да се впише в рамките на една по-дългосрочна промишлена политика, която да включва разглеждане на новите модели на дейност на графичната промишленост. Тези усилия трябва да се следят от група на високо равнище, създадена под егидата на Европейската комисия, и съставена от представители на промишлеността, синдикати на работниците и експерти. Групата следва да има за задача идентифициране на предстоящите промени и инструментите, позволяващи тяхното овладяване чрез прозрачна система за събиране на информация.

1.8   Понастоящем официалният социален диалог между работодатели и синдикати съществува единствено на равнище предприятия и в национален план. ЕИСК поиска от Комисията да създаде Комитет за европейски социален диалог за целия сектор.

1.9   Дневният ред за официален и структуриран европейски социален диалог би могъл да включва:

| 1) | размисъл върху различните мерки, които биха могли да доведат до запазване на работните места чрез обучение и преквалификация във връзка с намаляване и по-добра организация на работното време, прибягване до „техническа безработица“ (работа на намалено работно време) и търсене на възможности за вътрешна и външна мобилност в предприятието или в професията. |
| --- | --- |

1)

размисъл върху различните мерки, които биха могли да доведат до запазване на работните места чрез обучение и преквалификация във връзка с намаляване и по-добра организация на работното време, прибягване до „техническа безработица“ (работа на намалено работно време) и търсене на възможности за вътрешна и външна мобилност в предприятието или в професията.

| 2) | Преглед на усилията, които следва да бъдат положени, за да се гарантира адаптиране на производствения капацитет към пазарното търсене, без отрицателни последици за условията на труд. |
| --- | --- |

2)

Преглед на усилията, които следва да бъдат положени, за да се гарантира адаптиране на производствения капацитет към пазарното търсене, без отрицателни последици за условията на труд.

| 3) | Обща препоръка на представителите на работодателите и работниците относно насоките за дългосрочни инвестиции, като се признава, че нуждите от нови инвестиции и техният мащаб могат да бъдат анализирани изцяло единствено на равнището на всяко предприятие. Посочването на елементи на подходяща стратегия за инвестиране би следвало да осигури придобиването на машини с цел замяна или в отговор на пазарните потребности, което да позволи на предприятията да бъдат оборудвани по подходящ начин, за да работят ефективно в настоящите си или бъдещи специализирани области. |
| --- | --- |

3)

Обща препоръка на представителите на работодателите и работниците относно насоките за дългосрочни инвестиции, като се признава, че нуждите от нови инвестиции и техният мащаб могат да бъдат анализирани изцяло единствено на равнището на всяко предприятие. Посочването на елементи на подходяща стратегия за инвестиране би следвало да осигури придобиването на машини с цел замяна или в отговор на пазарните потребности, което да позволи на предприятията да бъдат оборудвани по подходящ начин, за да работят ефективно в настоящите си или бъдещи специализирани области.

| 4) | Необходимост да се направи анализ на финансовото състояние на сектора, като се съберат и обединят публикуваните данни, без да се застрашава поверителността на предвидените от предприятията стратегически решения. Това е абсолютен приоритет, за да може да се направи по-добър анализ на съществуващите възможности за действие. |
| --- | --- |

4)

Необходимост да се направи анализ на финансовото състояние на сектора, като се съберат и обединят публикуваните данни, без да се застрашава поверителността на предвидените от предприятията стратегически решения. Това е абсолютен приоритет, за да може да се направи по-добър анализ на съществуващите възможности за действие.

| 5) | Набелязване на най-добрите практики по отношение на условия на труд, обучение и преквалификация, като същевременно се гарантира спазване на приетите стандарти на европейския социален модел и на колективните трудови договори и споразумения, където съществуват. |
| --- | --- |

5)

Набелязване на най-добрите практики по отношение на условия на труд, обучение и преквалификация, като същевременно се гарантира спазване на приетите стандарти на европейския социален модел и на колективните трудови договори и споразумения, където съществуват.

1.10   ЕИСК приканва Комисията да пристъпи към създаването на обсерватория или секторен съвет на занаятите и компетенциите в европейски мащаб, чиято цел да бъде оценка на настоящите и бъдещите нужди на сектора и подпомагане предлагането на обучение, съвпадащо с търсенето. Обсерваторията ще насърчава професионалното обучение през целия живот, а също и мобилността и преквалификацията на заети лица.

1.11   На първо време ЕИСК предлага компетентните европейски асоциации да организират с финансовата и логистична подкрепа на Европейската комисия и с нейно участие конференция за всички заинтересовани страни, с цел да се установи общото текущо състояние, за да се определят перспективи за действие в краткосрочен план и да се финансира независимо проучване за средносрочното и дългосрочното бъдеще на сектора. На социалните партньори би могла да бъде поверена задачата да предложат спешни мерки, които ще се прилагат с цел ориентиране на пазара към устойчиво функциониране, и да определят възможните сценарии за развитие на професията.

1.12   Би било добре да се направи анализ на дейността на брокерите, за да се измери въздействието на тяхната дейност при определянето на цените, като би могло да се възложи на предприятията разглеждането на използването на споразумения за специализация, за да се допринесе за по-добро използване на производствения капацитет чрез икономии от мащаба и подобряване на производствените технологии.

1.13   ЕИСК призовава националните и европейските публични органи да улеснят достъпа на сектора до публично финансиране, по-специално чрез Европейския социален фонд, ЕФРР и Европейския фонд за приспособяване към глобализацията в рамките на развитието на дейности, свързани с обучение, преквалификация и придружаващата ги мобилност на работниците в печатарската промишленост. Той приканва предприятията да разгледат възможностите за участие на ЕИБ във финансиране на придобиването на нови технологии, свързани с новите дейности, които следва да бъдат разработени.

2.   Контекст

2.1   Развитието на европейската графична промишленост е тясно свързано с развитието на доставчиците на хартия, мастило и печатарски машини и с това на нейните клиенти, които трябва да се справят със собствените си затруднения и да се организират, за да ги преодолеят, по-специално чрез процес на концентрация за някои от тях.

2.2   Тези затруднения са породени от структурните промени в резултат на кризата, които се извършват в средствата за комуникация с развитието на Интернет, който постепенно променя компонентите на пазара. Силното влияние на Интернет се усеща по цялата верига за формиране на стойност чрез чувствителното намаляване на бюджетите за рекламни кампании, като по този начин лишава графичните медии, понякога необратимо, от основни приходи и има отрицателни последици върху плурализма на информацията.

2.3   За предприятията, които работят с продукти, независещи от ограничения във времето за излизането им на пазара (по-специално пазара на различни категории книги), новите възможности за транспорт и комуникации засилват конкуренцията от страна на печатари, разположени на територията на Индия или Китай. Изглежда също така, че в стремежа си да получат най-ниска цена брокерите са все по-склонни да възлагат поръчки на азиатски печатари, което благоприятства развитието на дефлационна тенденция в ущърб на инвестициите. Все по-честото публикуване на каталози онлайн вместо на хартия има неблагоприятни последици за европейския сектор на гравюрен и офсетов ролен печат.

2.4   По последни данни, публикувани от Евростат, европейската графична промишленост наброява 132 571 предприятия и създава заетост за 853 672 работници (2), като в седем държави (Обединено кралство, Германия, Франция, Италия, Белгия, Нидерландия и Испания) са заети 80 % от общия брой лица, работещи в сектора на територията на ЕС-25. В повече от 95 % от европейските графични предприятия численият състав е под 50 лица, което представлява близо 60 % от общия брой работни места, докато в по-малко от 1 % численият състав е над 250 работници, което представлява приблизително 13 % от общия брой работни места. При все това ще бъдат необходими по-подробни цифрови данни, които понастоящем не са налични, за да може да се изготви по-пълен и по-точен анализ на текущото състояние на сектора.

2.5   Това становище, ориентирано основно към офсетов ролен и гравюрен печат, наричан така заради значителния брой „тиражи“ или публикации, не обхваща всички теми, свързани с вестникарския сектор и този за печат на опаковки, които поради своите продукти се считат за различни пазари. В действителност много вестници притежават собствена печатница и имат много малък дял в този специфичен пазар. Секторът на офсетов ролен и гравюрен печат включва графични предприятия, които произвеждат големи количества продукти. Офсетовият ролен и гравюрният печат са отделни печатарски техники, изискващи използването на различни машини. Офсетът се използва от големите предприятия за офсетов ролен печат и от малките предприятия за офсетов листов печат. Европейските сектори за офсетов и гравюрен печат, взети заедно, представляват 56 % от общия пазар на класическата печатарска промишленост в Европа (3). Въпросните предприятия произвеждат книги, годишници, каталози и списания, които по своето естество се отпечатват в много големи тиражи, като най-общо варират между 10 000 и 300 000 екземпляра.

2.6   Половината от производството засяга списанията, а другата половина – предимно каталозите, рекламните брошури и книгите. Общото производство използва 5 милиона тона хартия. По-голямата част от списанията в Европа се отпечатват чрез гравюрен печат, както и много видове опаковки. Общият годишен капацитет на европейския сектор за гравюрен печат надхвърля 5 милиона тона, 80 % от които се произвеждат в едва 5 държави. Общият брой на ротативните печатни преси в Европа е 222.

2.7   В Европа секторът на офсетовия ролен и гравюрния печат се характеризира със съществуването на големи предприятия както за офсетов ролен печат (около 30 предприятия в Европа), така и за гравюрен печат (около 25 предприятия в Европа). Те се конкурират помежду си, за да подобрят пазарния си дял, изправени пред общия спад в търсенето. През последните години гравюрният печат трябва да се справя с по-силна конкуренция от страна на офсетовия ролен печат. Предприятията са подложени на все по-силен натиск, а социалните партньори са изправени пред необходимостта да преговарят за преструктуриране на сектора, като в същото време се стремят да запазят максимално заетостта, условията на труд и заплатите.

3.   Обосновка

3.1   Като цяло проблемите, с които трябва да се справя европейската графична промишленост, са още по-сериозни за сектора на офсетовия ролен и гравюрния печат, върху който огромно влияние са оказали структурни и циклични предизвикателства: глобално развитие на медийния сектор с разрастването на Интернет, което свива пазара на печатни информационни продукти в областта на информацията, свръхкапацитет и свръхинвестиране, концентрация.

3.2   Глобално развитие на медийния сектор

3.2.1   Обемът на продукцията изглежда ще продължи да бележи спад през следващите години заради развитието на онлайн публикациите, на рекламата по Интернет и промяната, която това развитие предизвиква в поведението на читателите.

През последните пет години се наложи тенденция към намаляване на производството на годишници и каталози. Това производство обаче е изключително важно за европейския сектор за офсетов ролен и гравюрен печат. Ако тази тенденция продължи, ще има ново преструктуриране, нови сливания и затваряния на производства, придружени от допълнително съкращаване на работни места.

3.2.2   През последните десет години европейският сектор за списания „следва низходяща тенденция, която се характеризира със спад на продажбите и намаляване на цените“ (4). Освен това според Intergraf четири от шестте основни държави производителки на списания са регистрирали спад между 2001 и 2004 г., с изключение на Испания и Италия, където се забелязва леко увеличение. По-скорошни цифри сочат, че италианските и испанските пазари в момента се свиват. През 2009 г. рекламните инвестиции, предназначени за периодични издания, са отбелязали спад от 28,7 % в Италия (Nielsen), докато производството на списания се е свило с 10,5 % (Istat). Става дума за трайна тенденция, която се наблюдава до момента и ще се запази, докато има свръхкапацитет в сектора. Тъй като предприятията се насочват към по-профилирана публика, за да подобрят продажбите си, техните поръчки са за по-малки тиражи, което има отрицателни последици за сектора на офсетов ролен и гравюрен печат, тъй като икономиите от разходите за производство се правят единствено благодарение на големите тиражи.

3.2.3   Пресгрупите, които издават ежедневници, са намалили броя на своите заглавия заради отлива на читатели. Така в Обединеното кралство през 2008 г. са спрени повече от 53 заглавия, главно безплатни ежедневници. Някои от тези групи предлагат комбинирани оферти за абонамент – на хартия/в електронен вид – в опит да се търси допълване между тези две форми на разпространение на информацията и на реклама. Този подход, макар и все още да не могат да се направят твърди заключения на този етап, би могъл да спре упадъка в сектора и вероятно да улесни преквалификацията на някои служители.

3.2.4   Хартията представлява повече от половината от разходите за печат в Европа и тъй като предприятията купуват хартията самостоятелно, им е трудно да се борят срещу съвместните покупки, практикувани от държавите от Югоизточна Азия. В неотдавнашен доклад Stationers' and Newspaper Makers' Company твърди, че търсенето на вестникарска хартия ще намалее наполовина (56 %) до 2020 г. В същия доклад се посочва, че търсенето на списания също ще спадне с около една трета поради увеличаване на онлайн изданията и последиците върху рекламата, без да се отчита въздействието на цифровите медии върху сектора на бизнес списания (5).

3.2.5   В миналото големите издателски къщи притежаваха собствени печатници, които реализираха техните публикации. През последните десет години много от тях продадоха тези активи, за да се концентрират върху основния си бизнес. Вече рядко се срещат издатели, които притежават собствени печатници. Освен това, когато понякога използват услугите на брокери, издателите възлагат печата на печатаря, предложил най-ниската цена, и тази тенденция се изразява в допълнителен натиск върху графичните предприятия, като по този начин се задълбочават трудностите във вече доста отслабения сектор. Свръхкапацитетът позволява на големите и влиятелни издателски къщи да налагат намаляване на разходите, което свива печалбите на графичните предприятия с всички произтичащи от това последици върху заплащането на работниците.

3.2.6   Издателите на каталози и периодични издания упражняват подобен натиск върху производствените цени на своите продукти. Като се има предвид силната конкуренция за всеки договор, по-голямата част от графичните предприятия се опитват да намалят разходите си, прибягвайки до свиване на разходите за заплати, което води до влошаване на условията на труд.

3.2.7   Финансовата криза има отрицателни последици върху достъпа до финансиране на графичните предприятия, намиращи се в неблагоприятно положение пред банките поради лошия имидж на търговската марка. Освен това, кризата води до намаляване на бюджетите за реклама, което има отрицателно въздействие върху обема на дейността им.

3.2.8   Накрая, въпреки че е желателно, изглежда трудно за графичните предприятия да разнообразят своите дейности, тъй като по-голямата част от тях понастоящем не са в състояние да инвестират, и по-специално в предпечатна подготовка, поради липсата на финансови средства и налични помещения.

3.2.9   За разлика от тях, малките и средните производствени единици изглежда се приспособяват по-лесно към структурните промени и цикличните трудности поради факта, че начинът им на работа е по-гъвкав и по-лесно удовлетворява разнообразните потребности на клиентите. В бъдеще тези предприятия биха могли да допринесат за връщане в професионалния живот на част от изгубилите работата си работници в големи структури, чийто брой е трудно да бъде определен.

3.3   Свръхкапацитет и свръхинвестиране

3.3.1   Увеличаването на свръхкапацитета (6) на европейския пазар на офсетов ролен и гравюрен печат, произтичащ едновременно от намаляване на търсенето на европейския пазар и от свръхинвестирането, има отрицателно въздействие върху малките маржове на предприятията. Там, където вече се наблюдава свръхкапацитет, съществува риск да се предприемат още по-строги мерки за намаляване на разходите в отчаян опит да се поддържат възможностите за действие или за да се оцелее. Редица предприятия са принудени да приемат продажни цени, по-ниски от общата себестойност на продукта, като по този начин се стремят да ограничат загубите.

3.3.2   Според проучване, проведено от UNI Europa Graphical, равнището на графично производство в сектора през 2008 г. се е върнало до това през 2004 г (7). Въпреки тази неблагоприятна обстановка, европейските предприятия за гравюрен печат са закупили 28 нови машини между 2005 и 2008 г. Несъмнено тези инвестиции са били необходими за изпълнение на някои стратегии, свързани, например, с необходимостта от подновяване на оборудването, за да се удовлетворят новите изисквания на пазара, както и с необходимостта да се разполага с допълнителен капацитет, за да се отговори по най-ефективен начин на евентуални пикове в производството. Тези машини са в състояние да произвеждат печатен материал по-ефективно, като по този начин увеличават свръхкапацитета на сектора, който според оценките е в границите между 15 и 20 % (8) преди кризата. Днес, в ситуация на криза, свръхкапацитетът е в границите между 25 и 30 %.

3.3.3   Според германския синдикат Ver.di разширяването на графичните мощности в Европа е засилило конкурентния натиск, който е станал пагубен. В анализа обаче се посочва, че тези инвестиции са довели единствено до увеличаване на натиска, с цел намаляване на разходите и отстраняване на конкурентите от пазара, като това вече е намерило израз в масови съкращения.

3.3.4   Свръхкапацитетът и свръхинвестирането вече доведоха до шумни фалити. Едно от тези предприятия, Quebecor World, беше сред водещите графични предприятия в Европа с повече от 20 000 работници в световен мащаб. През 2008 г. Quebecor Worlds изпадна в несъстоятелност поради ожесточената конкуренция и нарасналото използване на цифров печат. През 2009 г. предприятието изплати дълговете си и вече е известно като World Color. То отстъпи европейските си дейности на инвестиционния фонд HHBV. Извън тези фалити редица предприятия реагират на трудностите, пред които са изправени, като извършват сливания – процес, който доведе до масово преструктуриране на целия сектор, което от своя страна е свързано със загуба на работни места.

3.3.5   Както в много други сектори, икономическата криза имаше сериозни последици върху преговорите за заплати, водени през 2009 г. Дори когато заетостта се запазва, силният натиск, упражняван върху работниците за намаляване на разходите за работна ръка, има отрицателно въздействие върху условията на труд, както и върху заплащането. Колективното договаряне за 2009 г. доведе до намаляване средно с 0,9 % на покупателната способност на работниците в европейската графична промишленост (9). Разширяването на пазара допринесе за задълбочаване на отрицателната спирала, която се отразява на цените и разходите за работна ръка, и за влошаване на конкурентния климат.

3.4   Концентрация

3.4.1   През последните години броят на предприятията, които произвеждат хартия, мастило и печатарски машини, намаля, което доведе до по-силна концентрация, поставяща доставчиците в позиция, която им позволява да налагат по-лесно своите условия.

3.4.2   Скорошно проучване на европейския графичен сектор показа, че „излишният капацитет, свръхинвестирането, слабото търсене, по-ниските цени на продуктите, намаляващите обороти и растящата конкуренция на пазара“ са довели до сливания и придобивания и до нови фалити (10).

3.4.3   Сливанията и придобиванията доведоха до създаването на по-големи предприятия, още по-решени да отстранят своите конкуренти. По този начин през 2005 г., чрез сливането на графичните дейности на медийните групи Bertelsmann, Gruner + Jahr и Springer, в сектора се създаде Prinovis, най-голямото предприятие за гравюрен печат в рамките на европейската графична промишленост. Освен това групата Schlott AG стана номер две в областта на гравюрния печат в Европа благодарение на придобиванията на предприятия (REUS в Pilsen, Чешка република), както и на мощности за сгъване и печат (Biegelaar, Нидерландия) през 2006 и 2007 г. В началото на 2008 г. нидерландската инвестиционна група пое графичните дейности от Quebecor. Британската група Polestar търси партньори, за да подобри своята относителна тежест на пазара.

4.   Перспективи

4.1   Всички тези трудности поставят европейския сектор на офсетов ролен и гравюрен печат в несигурно положение, което ще нанесе вреда в дългосрочен план, ако политиците заедно с другите заинтересовани лица не предприемат спешни и съгласувани действия. Социалните партньори са достигнали до заключението, че секторът се нуждае от реорганизация и преструктуриране, ако иска да осигури устойчивото си развитие в дългосрочен план. През следващите десет години е много вероятно секторът да се оптимизира допълнително и да се наложат много съкращения на работни места. Именно затова социалните партньори считат, че действията трябва да се предприемат сега, за да се гарантира, че кризата, пред която е изправен секторът, ще бъде овладяна и управлявана възможно най-добре в интерес на работодателите и работниците. Тя е толкова сериозна, че синдикатите понастоящем разглеждат нейните последици и се опитват да изработят конструктивни стратегии за запазване на работните места, планове за преквалификация, като се избегне влошаване на условията на труд и се запази равнището на заплатите.

4.2   През 2007 г. Европейската комисия, след съгласуване с професионалните асоциации, предложи план за действие за графичната индустрия, състоящ се от шест точки:

| 1) | поддържане на динамиката на европейската графична печатарска промишленост на световния пазар;






  а) | партньори и съюзи; |
| --- | --- | --- |

1)

поддържане на динамиката на европейската графична печатарска промишленост на световния пазар;

а)

партньори и съюзи;

| б) | управление на производствените разходи; |
| --- | --- |

б)

управление на производствените разходи;

| 2) | развитие на услугите с висока добавена стойност за клиентите; |
| --- | --- |

2)

развитие на услугите с висока добавена стойност за клиентите;

| 3) | по-добро професионално обучение; |
| --- | --- |

3)

по-добро професионално обучение;

| 4) | увеличаване на европейските референции – стандартизация и хармонизиране; |
| --- | --- |

4)

увеличаване на европейските референции – стандартизация и хармонизиране;

| 5) | съгласувано увеличаване на усилията в областта на научноизследователската дейност и иновациите; |
| --- | --- |

5)

съгласувано увеличаване на усилията в областта на научноизследователската дейност и иновациите;

| 6) | подобряване на имиджа на графичната промишленост. |
| --- | --- |

6)

подобряване на имиджа на графичната промишленост.

ЕИСК подкрепя изцяло това предложение, което продължава да е актуално в голяма степен, и приветства вече постигнатите резултати. Независимо от това, като се имат предвид трудностите в сектора, силно изострени от кризата и последвалата я рецесия във всички държави-членки на ЕС, ЕИСК счита, че трябва да се предприемат спешни мерки, които да подпомогнат сектора при справянето му с предизвикателствата в краткосрочен план.

4.3   Освен това финансовата криза увеличи спешната необходимост от планирана и съгласувана реакция от страна на социалните партньори. Повече от всякога се налага определянето на истинска европейска промишлена политика, основаваща се на съдържанието на предложението на Комисията. Не е желателно да се задълбочава процесът на концентрация извън необходимите рамки, въпреки че, ако е необходимо, би могло да се планира контролирано консолидиране, като се управлява преходът, включително чрез намаляване на работното време, с оглед да се запазят възможно най-голям брой работни места и да се предвидят ефективни начини за вътрешна и външна преквалификация и мобилност. В съответствие с преразглеждания Регламент (ЕО) No 2658/2000 ще могат да се търсят споразумения за специализация между предприятията, които не надхвърлят 20 % от пазара, за да се подобрят технологиите и да се постигнат икономии от мащаба, които да им помогнат да постигнат устойчивост.

4.4   Дейността на брокера би могла да бъде проучена с цел да се установи какво е нейното въздействие върху ценообразуването. Принципът на свободната и лоялната конкуренция трябва да може да се упражнява, като се спазват достойни стандарти на труд и заплащане и колективните трудови договори и споразумения, съществуващи на територията на ЕС.

4.5   Свръхкапацитетът на сектора трябва да се намали по съгласуван начин. Социалният диалог и колективното договаряне трябва да се развиват на всички равнища във всички страни, за да може преструктурирането да се извършва на базата на социално приемливи насоки. От друга страна, установяването на официален и структуриран социален диалог на европейско равнище е належащо, за да се намерят решения в отговор на предизвикателства, пред които е изправена професията. ЕИСК припомня, че секторният социален диалог може да намери израз в приемане на становища, общи декларации, насоки, кодекси за поведение, харти и споразумения.

4.6   Финансовата и логистичната помощ на Европейската комисия е необходима, за да се запази в бъдеще стабилна и просперираща промишленост на офсетов ролен и гравюрен печат в Европа. ЕИСК насърчава предприятията да търсят средства от съществуващи европейски инструменти за помощ и по-специално от Европейския социален фонд, ЕФРР, Европейския фонд за приспособяване към глобализацията и Европейския фонд за научни изследвания и иновации. Освен това би било желателно да се направи оценка на възможностите за участие на Европейската инвестиционна банка във финансиране на приспособяването на предприятията към дейности, изискващи нови технологии. Единствената цел на препоръчителното прибягване до различни инструменти за помощ трябва да бъде улесняване на прехода, а не непрякото финансиране на делокализиране на производството.

4.7   На първо време ЕИСК предлага четири инициативи:

| 4.7.1 | Създаване на група за размисъл на високо равнище, съставена от представители на промишлеността, работници и изследователи, имаща за цел да очертае възможно най-добре конфигурацията, която може да се приеме от графичната промишленост в средносрочен план, и да направи предложения за новия модел предприятие, което трябва да се създаде. |
| --- | --- |

4.7.1

Създаване на група за размисъл на високо равнище, съставена от представители на промишлеността, работници и изследователи, имаща за цел да очертае възможно най-добре конфигурацията, която може да се приеме от графичната промишленост в средносрочен план, и да направи предложения за новия модел предприятие, което трябва да се създаде.

| 4.7.2 | Организиране на конференция с участието на всички заинтересовани страни, с цел да се установи общото текущо състояние и да се определят краткосрочните перспективи за действие. На социалните партньори би могла да бъде поверена задачата да определят възможните сценарии за развитие на професията и да предложат спешни мерки, които ще се прилагат за насочване на пазара към устойчиво функциониране. |
| --- | --- |

4.7.2

Организиране на конференция с участието на всички заинтересовани страни, с цел да се установи общото текущо състояние и да се определят краткосрочните перспективи за действие. На социалните партньори би могла да бъде поверена задачата да определят възможните сценарии за развитие на професията и да предложат спешни мерки, които ще се прилагат за насочване на пазара към устойчиво функциониране.

| 4.7.3 | Независимо проучване, финансирано от Комисията, в рамките на европейския секторен социален диалог с цел изясняване на средносрочното и дългосрочното бъдеще на сектора, като се обърне особено внимание на новите технологии, развитието на поведението на потребителите и стратегиите на доставчиците и възложителите. |
| --- | --- |

4.7.3

Независимо проучване, финансирано от Комисията, в рамките на европейския секторен социален диалог с цел изясняване на средносрочното и дългосрочното бъдеще на сектора, като се обърне особено внимание на новите технологии, развитието на поведението на потребителите и стратегиите на доставчиците и възложителите.

| 4.7.4 | Създаване на обсерватория или секторен съвет на занаятите и уменията за определяне на настоящите и бъдещи занаяти. Доброто познаване на нужните умения е абсолютно необходимо, за да се определят подходящи политики за обучение и преквалификация. |
| --- | --- |

4.7.4

Създаване на обсерватория или секторен съвет на занаятите и уменията за определяне на настоящите и бъдещи занаяти. Доброто познаване на нужните умения е абсолютно необходимо, за да се определят подходящи политики за обучение и преквалификация.

4.8   За да гарантира ефективна последователност на развитието на професията, Комисията следва да се сдобие със система за събиране на информация и достоверни данни, достъпна за справка на заинтересованите страни.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Ifo, Investitionstest, München, Frühjahrsgutachten 2008 (Проучване относно инвестициите, Мюнхен, пролет 2008 г.)

1

(2)  Конкурентоспособност на европейската графична промишленост, Европейска комисия (2007 г.).

2

(3)  Конкурентоспособност на европейската графична промишленост, Европейска комисия (2007 г.).

3

(4)  Конкурентоспособност на европейската графична промишленост, Европейска комисия (2007 г.).

4

(5)  Бъдещето на хартията и печата в Европа, Stationers' and Newspaper Makers’ Company (2009 г.).

5

(6)  Gennard, J. The Impact of the financial crisis on the European graphical industry („Въздействие на финансовата криза върху европейската графична индустрия“) (2009 г.).

6

(7)  Европейска конференция за гравюрен и офсетов печат, 16-20 март 2009 г., Верона (Италия).

7

(8)  Пак там.

8

(9)  Доклад за колективните трудови договори на UNI Europe, Gennard, J. (2009 г.).

9

(10)  Gennard, J. Annual Collective Bargaining Survey („Преглед на годишното колективно договаряне“). UNI Europa (2008 г.).

10

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/105

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Промени и перспективи пред подсектора на текстилните услуги в Европа“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 44/17

Докладчик: г-н Antonello PEZZINI

Съдокладчик: г-н Peter BOOTH

На 18 февруари 2010 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Промени и перспективи пред подсектора на текстилните услуги в Европа“.

Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI), на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 1 юли 2010 г.

На 464-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 138 гласа „за“, 1 глас „против“ и 6 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки
   (1)

1.1   Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подчертава важността на промишления сектор на текстилните услуги в Европа, който отбелязва обещаващо развитие както в икономически и технологичен план, така и поради факта, че е тясно свързан с производството и заетостта на местно равнище и разполага с възможност силно и непрекъснато да допринася за развитието на такава европейска икономика, която да гарантира заетост и икономическо и социално сближаване.

1.2   ЕИСК отправя искане Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд да започне пилотна инициатива за изготвянето на карта, в която да се отбележат географското местонахождение и размерът на предприятията от сектора, условията на живот и труд на работещите в тях, както и значението на неформалната икономика в сектора. Същевременно ЕИСК отправя искане да се обсъди сериозно класификацията NACE на сектора, с цел да се гарантира извършването на подходящо идентифициране на икономическото и социалното му развитие и развитието на заетостта в него.

1.3   В контекста на инициативите от стратегията „Европа 2020“, насочени към борба с глобалното затопляне, ЕИСК препоръчва на Европейския парламент, Съвета и Комисията при изготвянето на новите разпоредби в областта на околната среда да се отчитат в необходимата степен устойчивостта и ефективността на ресурсите на промишления сектор на текстилните услуги и възможностите му за създаване на работни места и за инвестиции.

1.4   Комитетът смята за необходимо провеждането на структуриран социален диалог на европейско и национално/регионално равнище и препоръчва финансиране със средства на Общността на мрежи за обмен на най-добри практики:

| — | за развиване на квалификации и професии, както и на съответните образователни изисквания, които следва да бъдат определени чрез специфично действие от страна на Европейския център за развитие на професионалното обучение (Cedefop); |
| --- | --- |

—

за развиване на квалификации и професии, както и на съответните образователни изисквания, които следва да бъдат определени чрез специфично действие от страна на Европейския център за развитие на професионалното обучение (Cedefop);

| — | за определяне на справедливи условия на труд, безопасност и здраве, с подкрепата на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа със седалище в Билбао; |
| --- | --- |

—

за определяне на справедливи условия на труд, безопасност и здраве, с подкрепата на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа със седалище в Билбао;

| — | за адекватно представяне на социалните партньори от този сектор в Европейския комитет за услугите по поддръжка. |
| --- | --- |

—

за адекватно представяне на социалните партньори от този сектор в Европейския комитет за услугите по поддръжка.

1.5   Комитетът подчертава важността на коректното прилагане на общностните разпоредби по отношение на информацията, допитването до работниците и създаването и управлението на европейски работнически съвети, чрез извършване на секторни прогнозни проучвания на европейско равнище, характеризиращи се с широко участие и с подкрепата на IPTS (Институт за бъдещи технологични изследвания) в Севиля.

1.6   Според Комитета прилагането на европейски социални и екологични стандарти при т.нар. „зелени и социални“ обществени поръчки, в съответствие с пълното и прозрачно прилагане на разпоредбите в тази област, е неотменно условие за доброто развитие на сектора, в която да се спазват техническите и социалните стандарти за качество, особено що се отнася до подизпълнителите и отговорностите, които засягат цялата сертифицирана верига на доставки.

1.7   Комитетът призовава:

| — | в годишните работни програми на Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности; |
| --- | --- |

—

в годишните работни програми на Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности;

| — | в многогодишната Програма за конкурентоспособност и иновации; |
| --- | --- |

—

в многогодишната Програма за конкурентоспособност и иновации;

| — | в структурните фондове; |
| --- | --- |

—

в структурните фондове;

да се отдели подходящо място на проекти за технологични и организационни нововъведения в сектора, най-вече по отношение на ефективността и икономията на ресурсите, интегрираната логистика и проследяемостта на доставените продукти, включително с помощта на приложенията на „Галилео“. ЕИБ би трябвало да улесни инвестициите, особено тези, предназначени за МСП.

1.8   Комитетът отправя искане европейските органи по стандартизация да продължат да полагат усилия за изготвяне, включително въз основа на мандати от Европейската комисия, на все по-усъвършенствани в екологично, социално и технологично отношение технически и нормативни стандарти, които да са приложими в цялата секторна верига, с цел да се гарантира качеството на продуктите, процесите и услугите, и които да имат положително въздействие върху условията на труд на работниците.

1.9   Според Комитета би било подходящо структурните фондове да се използват на регионално равнище за укрепване новаторския характер на мрежите от европейски клъстери в този сектор и за създаване на двустранни органи в съответствие със съществуващия в различни държави-членки положителен опит, по-специално за целите на образованието и обучението, включително в езиковата сфера.

1.10   Комитетът смята за важни разпространението и обмена на добри практики, например създаването на двустранни органи, каквито вече съществуват в различни държави и са показали добри резултати по отношение на развитието на човешките ресурси от сектора.

1.11   ЕИСК подчертава важността на провеждането на европейска кампания, посветена на безопасността на работното място, на прозрачността на промишления сектор на текстилните услуги по отношение на икономиката, социалната сфера и околната среда и на условията и перспективите за работа в сектора, при пълно прилагане на Хартата за основните права и по-специално - на профсъюзните права и правата на колективно договаряне.

1.12   Комитетът препоръчва Европейският парламент, Съветът и Комисията да изготвят стратегическа рамка за промишления сектор на текстилните услуги, използвайки пълната съвместимост на неговото икономическо и производствено развитие и развитието на заетостта в него с целите за устойчиво развитие, предвидени в целите „20/20/20“ за 2020 г.

2.   Въведение

2.1   Промишленият сектор на текстилните услуги включва широка и разнообразна гама от предприятия, организирани по промишлен начин, които извършват дейност в областта на:

| — | индустриалните перални и химическото чистене, както и отдаването под наем на текстилни продукти на предприятия в сферата на производството и услугите, а също и на граждани; |
| --- | --- |

—

индустриалните перални и химическото чистене, както и отдаването под наем на текстилни продукти на предприятия в сферата на производството и услугите, а също и на граждани;

| — | отдаването под наем, преправянето и поддръжката на работни костюми и облекло, униформи и защитно облекло; |
| --- | --- |

—

отдаването под наем, преправянето и поддръжката на работни костюми и облекло, униформи и защитно облекло;

| — | изпирането, отдаването под наем, преправянето и заключителната обработка на бельо за хотели, ресторанти и кафенета; |
| --- | --- |

—

изпирането, отдаването под наем, преправянето и заключителната обработка на бельо за хотели, ресторанти и кафенета;

| — | изпирането, отдаването под наем, стерилизирането, преправянето и заключителната обработка на облекло и бельо за здравни работници, парамедицински персонал и пациенти на болници, домове за възрастни и общности; |
| --- | --- |

—

изпирането, отдаването под наем, стерилизирането, преправянето и заключителната обработка на облекло и бельо за здравни работници, парамедицински персонал и пациенти на болници, домове за възрастни и общности;

| — | отдаването под наем, стерилизацията на хирургически инструменти и тъкани и приготвянето/доставката на комплекти стерилни медицински изделия; |
| --- | --- |

—

отдаването под наем, стерилизацията на хирургически инструменти и тъкани и приготвянето/доставката на комплекти стерилни медицински изделия;

| — | доставката, отдаването под наем и преправянето на „интелигентни“ текстилни изделия с вградени и удобни за използване функции, осигуряващи висок комфорт; |
| --- | --- |

—

доставката, отдаването под наем и преправянето на „интелигентни“ текстилни изделия с вградени и удобни за използване функции, осигуряващи висок комфорт;

| — | индустриалната заключителна обработка, филтрите, абсорбентите на прах и свързаните с тях текстилни услуги, предназначени за производствени инсталации и стерилни работни камери; |
| --- | --- |

—

индустриалната заключителна обработка, филтрите, абсорбентите на прах и свързаните с тях текстилни услуги, предназначени за производствени инсталации и стерилни работни камери;

| — | хигиенно-санитарните текстилни услуги и услугите, допълващи/алтернативни на текстилни изделия; |
| --- | --- |

—

хигиенно-санитарните текстилни услуги и услугите, допълващи/алтернативни на текстилни изделия;

| — | заключителната обработка и специфичните услуги, свързани с модната индустрия. |
| --- | --- |

—

заключителната обработка и специфичните услуги, свързани с модната индустрия.

2.2   Индустриалните перални са от основно значение за извършването на множество дейности, свързани с ресторантьорството и туризма, като ресторанти, хотели, общности, круизни кораби и др., а също и за доставката на високотехнологични защитни тъкани в широк спектър от производствени и търговски сектори. Тези дейности продължават да се извършват предимно на местно равнище и рискът от преместване извън ЕС е малък.

2.3   Услугите, предоставяни от пералните, са важни също така и за текстилната промишленост, тъй като изделията на производителите на облекло трябва да преминат през фаза на изпитания и изпиране преди да бъдат пуснати на пазара. Предвид обема на работата и абсолютната необходимост от перфектно изпиране, услугите, които пералните предоставят на текстилната промишленост, се нуждаят от оператори, разполагащи с авангардни машини и професионално обучен персонал, поставен в подходящи условия на труд.

2.4   Услугите, които индустриалните перални предоставят на хотелите, се състоят в полагане на грижи и изпиране на всички видове бельо, нуждаещо се от непрекъснат цикъл на поддръжка и почистване. За да бъде в състояние да следва бързия ритъм на редуването, избягвайки отлагане и закъснения, предприятието, предоставящо перални услуги, трябва да разполага с ефикасна организация на труда и квалифициран персонал.

2.5   Към пералните услуги бяха добавени и услугите за отдаване под наем на все по-усъвършенствани изделия, които трябва да отговарят на най-съвременните технически и функционални изисквания и на все по-взискателни екологични и технически нормативни предписания, особено що се отнася до защитните средства и авангардните военни доставки.

2.6   През последните години промишленият сектор на текстилните услуги в своята цялост разви значителни системи за технологични иновации – „B to B“ и „B to C“ (2), както по отношение на качеството и техническите и екологични стандарти на традиционните услуги, предоставяни на хотелите и болниците, в това число и хигиенно-санитарните услуги, така и по отношение на доставката на високотехнологичен „интелигентен“ защитен текстил (3).

2.7   Секторът на традиционните услуги работи в голям мащаб с оборот от близо 9 милиарда евро (2007 г.), характеризира се с географска концентрация и в него доминираща роля играят няколко мултинационални компании (4), а останалата част от пазарa е силно фрагментирана и се състои от множество малки предприятия, работещи главно на местно равнище. Пазарът отбелязва силен растеж както по отношение на оборота (близо 10 милиарда евро на година), така и на заетите в него (над 200 хиляди).

2.8   Секторът на защитните облекла с високотехнологични характеристики се развива бързо и е свързан с новото поколение „интелигентен“ текстил, основаващо се на: интелигентни материали, авангардни производствени процеси, вградени и удобни за използване функции, осигуряващи висок комфорт, предотвратяване и управление на личния риск. Настоящият размер на пазара за лични предпазни средства (ЛПС), който е част от най-обещаващите водещи пазари в ЕС (5), се оценява на 9,5-10 милиарда евро, с около 200 000 работници, пряко или непряко заети в производството или услугите, свързани с ЛПС.

2.9   Търсенето на тези продукти и услуги на пазара зависи от едно по-строго регулиране по отношение на нормите за лична безопасност на работното място, по-високите изисквания и показатели за безопасност, насочени към целия персонал, по-доброто управление на личния риск, разпространението на култура на надеждност и желанието за предотвратяване на потенциални рекламации.

2.10   От особено значение е вниманието, което се обръща в този сектор на екологичното въздействие на текстилната обработка и услуги. Текстилните услуги бяха обект на различни оценки на екологичното въздействие под формата на оценка на жизнения им цикъл (6).

3.   Цел на настоящото становище по собствена инициатива

3.1   Настоящото становище има за цел да разгледа условията, необходими за развитие на промишления сектор на текстилните услуги, който:

| — | да зачита условията за живот и труд на човешките ресурси, особено по отношение на здравето и безопасността; |
| --- | --- |

—

да зачита условията за живот и труд на човешките ресурси, особено по отношение на здравето и безопасността;

| — | да се основава на секторен структуриран диалог между социалните партньори на различни равнища; |
| --- | --- |

—

да се основава на секторен структуриран диалог между социалните партньори на различни равнища;

| — | да е съчетан с повишаващи се квалификации и професионализъм на персонала и перспективи за заетост, основани на засилени действия за обучение и образование; |
| --- | --- |

—

да е съчетан с повишаващи се квалификации и професионализъм на персонала и перспективи за заетост, основани на засилени действия за обучение и образование;

| — | да опазва в по-голяма степен околната среда, енергийните и водните ресурси през целия жизнен цикъл на изделието, както и при рециклирането му; |
| --- | --- |

—

да опазва в по-голяма степен околната среда, енергийните и водните ресурси през целия жизнен цикъл на изделието, както и при рециклирането му;

| — | да инвестира в технологичните, логистичните и организационните нововъведения в отворена среда, предотвратявайки злоупотребата с господстващо положение и осигурявайки благоприятна среда за създаването и развитието на малките и средните предприятия; |
| --- | --- |

—

да инвестира в технологичните, логистичните и организационните нововъведения в отворена среда, предотвратявайки злоупотребата с господстващо положение и осигурявайки благоприятна среда за създаването и развитието на малките и средните предприятия;

| — | да насърчава конкуренцията, основана на качеството и на изготвянето и прилагането на авангардни технически и нормативни стандарти; |
| --- | --- |

—

да насърчава конкуренцията, основана на качеството и на изготвянето и прилагането на авангардни технически и нормативни стандарти;

| — | да гарантира прозрачност на обществените поръчки при пълно спазване на екологичните изисквания и социалните клаузи, особено във веригата подизпълнители; |
| --- | --- |

—

да гарантира прозрачност на обществените поръчки при пълно спазване на екологичните изисквания и социалните клаузи, особено във веригата подизпълнители;

| — | да подобрява своето видимо присъствие и прозрачност, така че да се подобри реномето му. |
| --- | --- |

—

да подобрява своето видимо присъствие и прозрачност, така че да се подобри реномето му.

3.2   На 11 май 2010 г. в Брюксел ЕИСК проведе публично изслушване на тази тема, в което участваха национални и европейски представители на профсъюзите и на предприятията от сектора, представители на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа със седалище в Билбао и на Европейската комисия (ГД „Предприятия и промишленост“), на двустранните органи, работещи по различни национални инициативи, както и на отделни представителни предприятия за производство и услуги.

4.   Общи бележки

4.1   ЕИСК смята, че преди изготвянето на стратегия и план за действие в този сектор е необходимо на европейско равнище да се подеме пилотен проект, насочен към изготвянето на карта и разглеждането на твърде различните един от друг елементи на европейския промишлен сектор на текстилните услуги, да се отбележат географското им разпределение и техният размер на територията на 27-те държави-членки на ЕС, като се имат предвид големите различия по отношение на половете и наличието на нерегламентиран неформален сектор.

4.2   ЕИСК е на мнение, че е целесъобразно секторът да се дефинира по-добре, което да позволи по-ясното му идентифициране в системата NACE на Евростат и следователно по-доброто проследяване на неговото икономическо развитие, на инвестициите, иновациите, заетостта и професионалните квалификации.

4.3   Промишленият сектор на текстилните услуги е особено динамичен и се развива бързо, а потенциалът му за развитие е тясно свързан с подобряването на социално-културния контекст и на техническия и икономически капацитет на предприятията.

4.4   Комитетът смята за важно европейските органи по стандартизация да изготвят, включително въз основа на мандати от Европейската комисия, все по-усъвършенствани в екологично, социално и технологично отношение технически и нормативни стандарти, които да са приложими в цялата секторна верига, с цел да се гарантира качеството на продуктите, процесите и услугите, както и на условията, в които е поставен персоналът, и да може да се устои на натиска на конкуренцията в световен план.

4.5   Развитието на сектора трябва да бъде благоприятствано от структуриран диалог на европейско, национално и регионално равнище, подчертаващ справедливите условия на труд, които да съставляват обща основа за сектора в Европа, в съответствие с прилагането на общностните директиви в областта на равенството между половете, относно организацията на работното време, информацията и допитването до работниците. ЕИСК смята, че секторът трябва да съчетава по-добре и по-балансирано принципите на удовлетворение на потребителите и мотивация на служителите, както в някои авангардни производствени сектори.

4.6   ЕИСК счита, че от особена важност за развитието на сектора е пълното прилагане на Хартата за основните права и по-специално на профсъюзните права и правата на колективно договаряне във всички елементи от веригата за производство и услуги в този сектор на територията на ЕС.

4.7   Комитетът счита, че обменът на най-добри практики между предприятията от държавите-членки е европейски път, който следва да се измине чрез финансиране на европейски транснационални проекти в тази област.

4.8   Опазването на околната среда трябва да представлява приоритет за този промишлен сектор, създавайки благоприятни условия за разпространението на СОУОСО и екомаркировките, както и за прилагането на стандартите ISO 14000.

4.8.1   Данните за сектора от 2006 г. представляват отлична основа за размисъл и анализ с цел изучаване на развитието на различните сектори (7), но би трябвало да се актуализират периодично поне на всеки две години и да са предмет на проучване на екологичното въздействие, което да бъде представено на Европейския парламент и на Комитета.

4.8.2   Необходимо е в пълна степен да се оценят усилията, които секторът с помощта на социалните партньори полага за разпространението на сертифицирането по ЕN 14065 с цел борба с нелоялната конкуренция чрез регулиране на пазара и разпространение посредством стимули, включително данъчни, на най-добрите практики със знаци за качество.

4.8.3   Необходимо е при избора на облекла, за които да се приложат решения за пълно обслужване, да се отчитат функционалността и постоянният характер на тези характеристики през целия жизнен цикъл на текстилното изделие.

4.8.4   Според ЕИСК е важно секторът да играе активна роля за употребата на химически разтворители и вещества в съответствие с нормите на общностното законодателство от регламента REACH, както и за прилагането на европейските разпоредби по отношение на водите.

4.9   Комитетът призовава в годишните работни програми на Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности, в многогодишната Програма за конкурентоспособност и иновации и в мерките по структурните фондове да се отдели подходящо място на проекти за технологични и организационни нововъведения в сектора по отношение на интегрираната логистика и проследяемостта на доставените продукти, включително с помощта на логистичните приложения на „Галилео“. ЕИБ би трябвало да улесни инвестициите, особено тези, предназначени за МСП.

4.10   При обществените поръчки е необходимо да се гарантира пълно и прозрачно прилагане на съответните разпоредби като неотменно условие за „зелено и социално“ развитие в сектора, особено що се отнася до подизпълнителите и отговорностите, които засягат цялата верига на доставки.

4.11   Необходимо е да се гарантира отворена среда за технологичните, логистични и организационни нововъведения, предотвратявайки злоупотребата с господстващо положение и осигурявайки благоприятна среда за създаването и развитието на малките и средните предприятия.

4.12   Необходимо е да се осигурят повишаване на квалификациите и професионализма на персонала, както и перспективи за заетост, основани на засилени действия за обучение и образование, чрез извършване, с подкрепата на Института за бъдещи технологични изследвания (IPTS) в Севиля, на прогнозни проучвания в сектора, характеризиращи се с широко участие, и чрез използване на структурните фондове за създаване на двустранни консултативни органи за образование, професионална квалификация и обучение на персонала, включително и в езиковата сфера.

4.13   Безопасността и здравето на работното място трябва да бъдат един от приоритетите на качественото развитие на сектора – социалните партньори от този сектор на европейско равнище трябва да водят структуриран диалог и да намерят адекватно представяне в Европейския комитет за безопасност на поддръжката.

4.14   Комитетът отправя искане Европейската комисия да представи възможно най-скоро съобщение относно евентуална европейска стратегия в областта на икономиката и заетостта за развитие на сектора на текстилните услуги, насочена към изготвяне на план за действие на ЕС в тази сфера, свързан с европейската инициатива за водещи пазари, в която текстилните услуги се разглеждат като успешни и перспективни в стратегическо отношение.

Брюксел, 14 юпи 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Допълнителна информация за становището, като представянията, направени в рамките на изслушванията, технически приложения или резултати от статистически проучвания, може да бъде намерена на уебсайта на ЕИСК:

1

http://www.eesc.europa.eu/sections/ccmi/Hearingsandconferences/Textile_2010/index_en.asp.

(2)  Вж. „Развитие на сектора на бизнес услугите в Европа“ (проучвателно становище) – ОВ C 27, 3.2.2009 г., стр. 26-33.

2

(3)  Вж. Europa Innova – Innovation Watch. Sectorial Innovation Foresight: Textile and Clothing – междинен доклад от юни 2009 г., стр. 3-4, 9-10.

3

(4)  Elis, Rentokil, Johnson Service, Davis, Alsco, HTS и др.

4

(5)  Вж. Lead Market Initiative for Europe/Mid term progress report („Европейска инициатива за водещи пазари – средносрочен доклад за напредъка“), SEC (2009) 1198 окончателен от 9.9.2009 г.

5

(6)  Вж. Приложение 1, http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.textile-services-sub-sector-in-europe.

6

(7)  Вж. бележка под линия No 5.

7

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/110

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Насърчаване на устойчиви зелени работни места с оглед на пакета от мерки на ЕС в областта на енергетиката и изменението на климата“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 44/18

Докладчик: г-н IOZIA

На 16 юли 2009 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Насърчаване на устойчиви зелени работни места с оглед на пакета от мерки на ЕС в областта на енергетиката и изменението на климата“.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 1 юни 2010 г.

На 464-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 146 гласа „за“, 4 гласа „против“ и 10 гласа „въздържал се“.

1.   Основно съдържание на становището

1.1   „Искам да покажа, че като инвестираме в технологии, които имат ограничено въздействие върху климата и висока енергийна ефективност, ще постигнем икономическо предимство. Възможностите са огромни.“

Connie HEDEGAARD, комисар за действия в областта на климата

1.2   Първата част на третото хилядолетие започна с нови въпроси относно бъдещето на планетата. Рисковете, свързани с настоящото изменение на климата, нарастването на световното търсене на енергия, изчерпването за сравнително кратко време на традиционните източници, повишеното съзнание на гражданите, които изискват подходящи мерки за борба с отрицателните последици от емисиите на парникови газове и тяхното смекчаване, определят необходимостта от преразглеждане на модела за развитие, намаляване на потреблението, увеличаване на използването на алтернативни и възобновяеми източници, които биха спомогнали за намаляване на емисиите. Европейските политики би трябвало да бъдат съсредоточени върху развитието на зелена, социална и конкурентоспособна Европа.

1.3   Необходимостта от засилване на сигурността на снабдяването и намаляване на зависимостта от политически нестабилни или конкурентни области, съпроводена от постепенно изменение на енергийния микс в полза на чистата енергия и енергията от възобновяеми източници, показва, че новата зелена икономика ще бъде фактор за устойчиво развитие и нарастване на заетостта, като по този начин допринася за ново икономическо, социално и екологично равновесие.

1.4   С настоящото становище Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) си поставя за цел да анализира перспективите за „устойчивите зелени работни места“ и да открие подходящите инструменти за подкрепянето и насърчаването им.

1.5   За да се оцени въздействието на тези нови политики, е необходимо да се отчита „салдото“ между новите работни места и старите работни места, които се закриват, или т.нар. „черни професии“ (въглищни мини, строителство и поддръжка на електроцентрали от традиционен тип и др.). Тези процеси на промяна трябва да са съпроводени от политики за запазване на доходите, за обучение и професионална преквалификация. Новата зелена икономика трябва да се разглежда от работниците и гражданите като голяма възможност, трябва да включва принципите на достойния труд и да служи като двигателна сила за устойчивото социално, екологично и икономическо развитие.

1.6   Една европейска стратегия за преход към икономическа и индустриална политика с ниски емисии на парникови газове трябва да се основава на диалога между правителствата, социалните партньори и гражданското общество относно икономическите и индустриалните промени, инвестициите в технологии, подходящи за нови и достойни зелени работни места, както и нови зелени способности.

1.7   За успеха на тази стратегия е необходимо участието на националните и местните власти, предприятията и синдикатите в непрекъснат диалог, за да се провери въздействието върху заетостта и върху пазара на труда. Няма да бъде постигнат напредък без участието на социалните партньори и на организираното гражданско общество. ЕИСК приема със задоволство създаването на генерална дирекция „Действия по климата“ (CLIM), която би трябвало да координира както вътрешните, така и външните политики на Съюза във връзка със смекчаването на последиците и приспособяването.

1.8   ЕИСК смята, че е необходимо да се създаде постоянен инструмент на консултации, за да се предвидят последиците от социално-икономическия преход, да се координират дейностите на секторните съвети, да се засили диалогът между социалните партньори и властите. Агенцията за околната среда би трябвало да поеме отговорността за ефективното „проследяване“ на емисиите, което обхваща всички равнища на производство и на транспорт в съответствие с метода за оценка на жизнения цикъл, както е определено в разпоредбите ISO 14040, в Зелената книга COM(2001) 68 окончателен и в съобщението COM(2003) 302 окончателен относно интегрираната продуктова политика и както е предложено, поне непряко, в европейските Регламенти (ЕО) No 761/2001 за СОУОСО и (ЕО) No 1980/2000 за екомаркировката.

1.9   Съюзът има съществена роля за насърчаването на зелените работни места. От гледна точка на инвестициите трябва да се насърчава политика за подкрепа на дейностите и секторите и да се поеме съвместен ангажимент с държавите-членки за стабилно законодателство, което чувствително намалява административните тежести и винаги се съобразява с нуждите на МСП. Що се отнася до пазара на труда, трябва да се насърчава предприемането на конкретни програми за подкрепа на професионалното образование, но най-вече за преквалификацията на онези работници, които са застрашени от индустриалните промени и биха могли да загубят сегашната си работа или равнището на доходите си. Чрез данъчни стимули, насочени към предприятия и потребители, и използване на средствата, произтичащи от търговете по схемата за търговия с емисии, държавите-членки трябва да подкрепят енергийната ефективност и инвестициите във възобновяеми енергийни източници, в научноизследователската и развойната дейност. Особено в настоящия период на криза тази политика е наложителна и необходима.

1.10   Обществените поръчки играят важна роля. Над 15 % от европейския БВП се произвежда чрез обществени поръчки. Клаузи, с които се отдава предпочитание на стоки и услуги, характеризиращи се с екологична устойчивост, могат да накарат пазара да увеличи по-бързо инвестициите в технологични иновации.

1.11   Като цяло Съюзът все още отпуска прекалено малко средства за научноизследователска дейност както на общностно, така и на национално равнище. Те са по-малко от 2 % от БВП в сравнение с 2,6 % в САЩ и 4 % - в Япония. Европа се нуждае от по-големи инвестиции в научноизследователска и развойна дейност и е от съществено значение тези изследвания да се насочат към общество с ниски емисии на парникови газове.

1.12   Най-голям потенциал за развитие се открива във всички традиционни дейности и професии, които могат да станат „по-зелени“. За тази цел от основно значение е ролята на гражданското общество. Екологичното образование за младите поколения, професионалното обучение, комуникацията и информирането на предприятията, на работниците и гражданите са въвеждащи и основни дейности за развитието на нова зелена икономика. ЕИСК е активно ангажиран в подкрепата на тези дейности чрез проекта „Пинокио“.

1.13   Селското стопанство би могло от своя страна да даде изключително важен принос както в преобразуването на моделите на производство, така и в развитието на селското и горското стопанство и в отглеждането на биомаса. Защитата на територията и на околната среда поставят селското стопанство и неговите организации на предна линия в една голяма кампания за повишаване на осведомеността и информирането относно предимствата на новата зелена икономика.

1.14   Биомасата е най-важният възобновяем енергиен източник с голяма преднина пред останалите – данните от 2008 г. подчертават значително по-голямо присъствие на европейско равнище на биогенните източници на енергия в сравнение с всички останали възобновяеми енергийни източници. В ЕС-27 две трети от първичната енергия от възобновяеми източници – или 66,1 % от общо около 6 200 PJ – са произведени посредством биомаса.

1.15   В период на икономически затруднения и ограничени налични капитали е необходимо усилията да се концентрират върху ограничен брой приоритети, които са от съществено значение за Европа с оглед на световната конкуренция, за да се защити околната среда и да не се загубват работни места в идните години. Енергията от възобновяеми източници, устойчивият транспорт и жилищата с ниски емисии на СО2 са областите, които ЕИСК счита за приоритетни.

1.16   Публичният сектор трябва да предостави максимална подкрепа на тези сектори в преходната фаза. Колебливите политики, нестабилната и несъгласувана нормативна рамка, административните спънки представляват основните пречки за развитието на дейността и за добри и достойни зелени работни места.

2.   Въведение

2.1   Енергийният пазар

2.1.1   Финансовата и икономическа криза със сигурност забави развитието на дейностите, свързани с целия сектор на новите енергии.

2.1.2   През 2009 г. беше отбелязан рязък спад в транзакциите на пазара на газ и нефт. В действителност беше отбелязано намаляване на стойността с 19 %, равняващо се на над 90 милиарда долара (World Energy Outlook 2009 – „Преглед на световната енергетика за 2009 г.“, Международна агенция по енергетика – МАЕ). Въпреки това замразяване на потреблението обаче според прогнозите за 2030 г. продължава да се очертава повишение на търсенето на енергия с приблизително 40 %, достигайки 16,8 милиарда тона нефтен еквивалент (toe).

2.1.3   Изкопаемите енергийни източници обаче ще продължат да представляват над 77 % от нарастването на търсенето в периода 2007-2030 г., като търсенето на нефт ще се покачи от сегашните 85 mb/d (милиона барела на ден) на 88 mb/d през 2015 г., до 105 mb/d през 2030 г.

2.1.4   Според Прегледа на световната енергетика за 2009 г. борбата с изменението на климата и неговото задържане е възможно, но единствено след дълбоко преобразуване на енергийния сектор. Докладът предлага „Сценарий 450“ с действия, които трябва да бъдат извършени решително и с конкретен график, с цел ограничаване в дългосрочен план на концентрациите на CO2 в атмосферата до 450 части на милион и задържане на повишаването на температурата в глобален мащаб до 2 градуса спрямо прединдустриалните равнища. „За постигане на този сценарий – твърди МАЕ – търсенето на изкопаеми горива трябва да достигне своя пик до 2020 г. и емисиите на CO2, свързани с енергетиката, трябва да спаднат до 26,4 Gt (гигатона) през 2030 г. спрямо 28,8 Gt през 2007 г.“

2.2   Енергийната ефективност

2.2.1   Програмите за енергийна ефективност на Европейския съюз си поставят за цел да намалят енергийната интензивност с 3,3 % годишно в периода 2005-2020 г. и това би трябвало да доведе до икономия на 860 милиона тона нефтен еквивалент годишно. Амбициозна цел, която би трябвало да бъде обект на задължителни мерки, там където това е възможно, и която изисква големи инвестиции, които от своя страна би трябвало да доведат до значителни икономии, според оценките на Комисията - в размер на 100 милиарда евро годишно (Съобщение на Комисията: „План за действие за енергийна ефективност: осъществяване на потенциала“, COM(2006) 545 окончателен).

2.2.2   В различни становища ЕИСК изрази положително мнение относно европейските инициативи за разпространение на програми за енергийна ефективност (1). За съжаление се наложи да отбележи и липсата на аналогичен ентусиазъм от страна на държавите-членки (2). ЕИСК заявява отново, че „един от аспектите на екологичните политики, който често се пренебрегва, е икономическата полза от тях. Всъщност „екологичната икономика“ е един от начините за излизане от световната криза. Възникващата екологична икономика създава нови възможности за заетост. Комисар Димас заяви, че през следващото десетилетие „екологичните инвестиции“ ще създадат 2 милиона работни места в ЕС. Ето защо „екологичната икономика“ не е лукс“ (3).

2.2.3   Комисията би трябвало да бъде готова да извърши преглед на стратегията относно енергийната ефективност. Досега отчетеният напредък не доведе до очакваните ползи. Относителното стабилизиране на цената на нефта, която от рекордните 147,27 долара на 11 юли 2008 г. достигна до средна стойност за 2009 г. в размер на 53,56 долара за барел (през 2008 г. беше 91,48 долара за барел) (WTRG Economics), със сигурност не оказа благоприятно въздействие върху инвестициите.

2.2.4   Преразглеждането на директивата за енергийната ефективност на жилищата и на офисите, която значително ще разшири задължението за извършване на структурни промени в новите жилища и в тези, които предстоят да бъдат изградени, както и регламентите относно емисиите на автомобилите и предстоящите разпоредби за лекотоварните автомобили, изискват от индустрията допълнителни усилия за постигане на предвидените цели по отношение на емисиите, което ще се доведе до постигане на значителна ефективност и последващо намаляване на потреблението.

2.2.5   EurObserv'ER 2009 (EurObserv’ER 2009 – The State of Renewable Energies in Europe („Състояние на енергията от възобновяеми източници в Европа“), 9-и доклад на EurObserv’ER) анализира в 14 държави-членки на ЕС (Германия, Франция, Испания, Дания, Швеция, Италия, Австрия, Полша, Финландия, Обединеното кралство, Нидерландия, Словакия, Словения и Люксембург) преките последици за заетостта, произтичащи от различните технологии, свързани с енергията от възобновяеми източници. През 2008 г. технологиите за енергия от възобновяеми източници позволиха да се създадат или запазят общо 660 000 работни места. От тях над 42 % (около 278 000) са свързани с биогенните енергийни източници (биомасата в тесен смисъл). Инвестирането в биомаса води до дълготрайна заетост, намалява енергийната зависимост на Европа и подобрява чувствително равнището на емисиите на СО2.

3.   Кризата и зелените работни места

3.1   Икономическата криза се отрази тежко върху публичните финанси. Натрупаният дефицит в еврозоната беше 6,4 % през 2009 г. и според оценки на Комисията той ще бъде 6,9 % през 2010 г. Това изисква строги планове за възстановяване, които трябва в кратък срок да върнат размера на дефицита в рамките на параметрите на Пакта за стабилност. ЕИСК предупреждава срещу празна реторика и политическо бездействие, когато става въпрос за насърчаване на зеления растеж.

3.2   Наличните ресурси за изпълнение на плановете за стимулиране на енергията от възобновяеми източници и на програмите за енергийна ефективност стават все по-недостатъчни. Държавите-членки ще трябва да насочат повече от предвидените 50 % от ресурсите, произтичащи от търговете по схемата за търговия с емисии (СТЕ), за програми за енергийна ефективност и за инвестиции в енергия от възобновяеми източници, в устойчива мобилност и в транспорта като цяло.

3.3   Съществува риск да се създаде погрешна представа, че борбата с изменението на климата се ограничава единствено до намаляване на потреблението. Трябва да се има предвид енергийната възвръщаемост на инвестициите (EROI) и е необходимо понятието за устойчивост да се обвърже с понятието за развитие, с една нова икономика, която не преследва „устойчивата рецесия“ и „поносимата безработица“, които неминуемо водят до влошаване на условията за живот на хората, без да променят значително състоянието на планетата.

3.4   Предприятията – особено МСП – трябва да се справят и със строги кредитни ограничения. По-малкото ресурси на разположение за ежедневните дейности правят почти невъзможно развитието на инвестиции за преструктуриране, които понякога са големи и чиято възвръщаемост може да се реализира едва след няколко години. Необходими са целеви политики за подпомагане.

3.5   Представяйки позицията си относно неотдавнашна инициатива на Комисията (Duncan Campbell, директор на департамент „Анализ на икономиката и пазара на труда“), МОТ предложи следното определение:

„Зелените работни места могат да бъдат определени като работни места, които намаляват екологичния отпечатък:

| — | като намаляват потреблението на енергия, отпадъчни материали и вода; |
| --- | --- |

—

като намаляват потреблението на енергия, отпадъчни материали и вода;

| — | като понижават въглеродните емисии в икономиката и я дематериализират; |
| --- | --- |

—

като понижават въглеродните емисии в икономиката и я дематериализират;

| — | като намаляват емисиите на парникови газове; |
| --- | --- |

—

като намаляват емисиите на парникови газове;

| — | като приемат политики за приспособяване към изменението на климата; |
| --- | --- |

—

като приемат политики за приспособяване към изменението на климата;

| — | като опазват и възстановяват екосистемата.“ |
| --- | --- |

—

като опазват и възстановяват екосистемата.“

3.6   Според МОТ, която от няколко години задълбочи секторните проучвания в областта на зелените работни места в сътрудничество с международните организации на предприемачите и синдикатите, секторите, които би трябвало да са най-силно заинтересувани от тази тема са:

| Енергетика | Интегриран цикъл газификация/улавяне на CO2 |
| --- | --- |
| Комбинирано производство на електро- и топлоенергия |
| Възобновяеми енергийни източници (вятър, слънчева енергия, биогорива, геотермална енергия, малки водни електроцентрали); горивни клетки |
| Транспорт | Превозни средства с по-ефективни двигатели |
| Електрически хибриди и превозни средства с горивни клетки |
| Съвместно ползване на автомобилите |
| Обществен транспорт |
| Немоторизиран транспорт (велосипеди, ходене пеша), промяна на политиките за използване на територията и на моделите за градоустройство (като се намаляват разстоянията и зависимостта от моторни превозни средства) |
| Предприятия | Контролиране на замърсяването (пречистватели и други технологии за филтриране) |
| Ефективност на енергията и материалите |
| Техники за чисто производство (избягване на токсични вещества) |
| Проектиране на производствени цикли с метода: „От люлката до люлката “(системи със затворен цикъл според определението на William McDonough и Michael Braungart) |
| Сгради | Осветление, електродомакински уреди и офисно оборудване с висока енергийна ефективност |
| Отопление и охлаждане със слънчева енергия, фотоволтаични панели |
| Възобновяване на стари сгради с нови технологии |
| Екологични сгради (енергийно ефективни прозорци, изолация, строителни материали, отопление, вентилация и охлаждане) |
| Пасивни къщи със слънчева енергия, сгради без емисии |
| Управление на материалите | Рециклиране |
| Разширяване на отговорността на производителя, на връщането на продукта и на възобновяването му |
| Дематериализиране |
| Трайност и поправка на продуктите |
| Търговия на дребно | Популяризиране на продукти с висока ефективност и използване на екомаркировка |
| Възможности за пазаруване в близост до жилищните зони |
| Минимизиране на разстоянията за транспорта (от производството на продуктите до складовете) |
| Нова икономика на услугите (продажба на услуги, а не на продукти) |
| Селско стопанство | Опазване на почвите |
| Ефективност на водите |
| Методи на биологично производство |
| Намаляване на разстоянието между производители и пазари |
| Горско стопанство | Залесяване и проекти за залесяване |
| Агролесовъдство |
| Устойчиво управление на горите и сертифициране |
| Спиране на обезлесяването |

Енергетика

Интегриран цикъл газификация/улавяне на CO2

Комбинирано производство на електро- и топлоенергия

Възобновяеми енергийни източници (вятър, слънчева енергия, биогорива, геотермална енергия, малки водни електроцентрали); горивни клетки

Транспорт

Превозни средства с по-ефективни двигатели

Електрически хибриди и превозни средства с горивни клетки

Съвместно ползване на автомобилите

Обществен транспорт

Немоторизиран транспорт (велосипеди, ходене пеша), промяна на политиките за използване на територията и на моделите за градоустройство (като се намаляват разстоянията и зависимостта от моторни превозни средства)

Предприятия

Контролиране на замърсяването (пречистватели и други технологии за филтриране)

Ефективност на енергията и материалите

Техники за чисто производство (избягване на токсични вещества)

Проектиране на производствени цикли с метода: „От люлката до люлката “(системи със затворен цикъл според определението на William McDonough и Michael Braungart)

Сгради

Осветление, електродомакински уреди и офисно оборудване с висока енергийна ефективност

Отопление и охлаждане със слънчева енергия, фотоволтаични панели

Възобновяване на стари сгради с нови технологии

Екологични сгради (енергийно ефективни прозорци, изолация, строителни материали, отопление, вентилация и охлаждане)

Пасивни къщи със слънчева енергия, сгради без емисии

Управление на материалите

Рециклиране

Разширяване на отговорността на производителя, на връщането на продукта и на възобновяването му

Дематериализиране

Трайност и поправка на продуктите

Търговия на дребно

Популяризиране на продукти с висока ефективност и използване на екомаркировка

Възможности за пазаруване в близост до жилищните зони

Минимизиране на разстоянията за транспорта (от производството на продуктите до складовете)

Нова икономика на услугите (продажба на услуги, а не на продукти)

Селско стопанство

Опазване на почвите

Ефективност на водите

Методи на биологично производство

Намаляване на разстоянието между производители и пазари

Горско стопанство

Залесяване и проекти за залесяване

Агролесовъдство

Устойчиво управление на горите и сертифициране

Спиране на обезлесяването

3.7   Зелените работни места при по-голямата част от дейностите би трябвало да се характеризират с високи равнища на компетентност и професионална подготовка.

4.   Основни действащи лица и добри примери

4.1   По време на едно изслушване (ЕИСК, 23 март 2010 г.) няколко от основните представители на различни сдружения обогатиха дебата със своя принос.

4.2   Председателят на Confartigianato (сдружението на италианските занаяти) от Бергамо представи Зелената седмица на енергетиката, включваща 16 събития за популяризиране и провеждане на дискусии, 80 оратори, стотици участници, имащи за цел да извършат задълбочен анализ на нормативните и техническите аспекти на икономията на енергия и на устойчивостта на околната среда. Това е отличен пример за ролята, която професионалните сдружения могат и трябва да изпълняват в разпространението на дадена култура. Бяха представени нови услуги, свързани с енергията, като „енергийното гише“, на което се предоставя специализирана консултация за предприятията, „съпровождане на кредита“ за подкрепа на инвестициите, включително чрез кредитния консорциум на сдружението, техническо обучение в сътрудничество с инженерния факултет на Университета в Бергамо.

4.3   Представителят на WWF, отговарящ за европейската политика в областта на климата и енергетиката, подчерта в своето изказване положителното въздействие върху заетостта, което според проведените проучвания се предвижда да настъпи в резултат на зелената икономика. Екологичните организации изглежда са много благосклонни към политика за подкрепа на енергийните източници с ниски равнища на СО2 или, още по-добре, без отделяне на емисии.

4.4   Председателят на полския синдикат в сферата на миньорството и енергетиката изтъкна рисковете на политика, която поставя т. нар. „черни професии“ в прекалено неблагоприятно положение. Необходимо е да се гарантира заетостта чрез инициативи, насочени към създаване на нови работни мести, които да заменят тези, които бъдат закрити. Трябва да мислим за „салдото“ между новосъздадените и закритите стари работни места. Голямо внимание трябва да се обърне и на заплатите: някои нови зелени работни места се характеризират с по-ниски заплати и цената на киловат, добит от въглища, е наполовина в сравнение с тази на киловат, произведен от възобновяеми енергийни източници. Без подходящи политики за подкрепа на заетостта съществува реален риск безработицата да се удвои за кратко време. Трябва също така да се предвидят подходящи форми на подкрепа за мобилността на работниците.

4.5   Председателят на Европейската федерация на строителите заяви силния ангажимент и интерес на европейските предприятия за подкрепа на обновяването и повишаване на ефективността на публичните и частните жилища и сгради, приспособени за трудова дейност. Секторът не изисква особени икономически помощи, но залага на стабилно законодателство, гарантирано за определен брой години, за да могат да се планират инвестиции и да се изготвят индустриални програми. Секторът на строителството изисква подходящи и постоянни финансови потоци, на които може да се разчита, а не краткосрочни субсидии. Една подходяща данъчна политика би могла да помогне на семействата да се ориентират към този тип инвестиции. Предприятията изразяват готовност да допринесат за необходимото обучение на работниците си.

4.6   Председателят на Съвета на архитектите в Европа (АСЕ) подчерта необходимостта от допълнително развитие на обучението по устойчива архитектура в Европа, с разпространение на холистично виждане за планиране на мерките по места, за което е необходимо да се преосмисли професията. Според АСЕ е необходимо съгласувано със сдруженията на строителите да се определят амбициозни цели за подобряване на качеството и енергийната ефективност на сградите. АСЕ изрази съмнения относно резултата от едно публично-частно партньорство за обществените поръчки въз основа на неотдавнашния отрицателен опит.

4.7   Представителят на Комисията подчерта високия потенциал на новите работни места, които могат да бъдат създадени. Говори се за повече от милион нови работни места. Успехът на 2-рия конгрес по геотермална енергия демонстрира възможното развитие. В Швеция, например, са инсталирани 33 топлинни помпи на 1 000 жители спрямо 0,1 в Испания. Административните бариери са спирачка за развитието на енергията от възобновяеми източници. Енергийната ефективност е основен елемент на цялата система, особено в сградите. Зелените работни места, които ще бъдат стимулирани с националните планове за действие, ще бъдат устойчиви и конкурентоспособни.

4.8   В богатото на разсъждения и данни изказване на представителя на Университета за икономика и техника в Берлин беше изтъкната силната международна конкуренция на пазара на енергия от възобновяеми източници. В частност САЩ и Китай си оспорват пазара. Китай и Тайван осъществяват почти 50 % от износа на фотоволтаични панели.

4.9   Представителят на едно от най-важните испански предприятия за вятърни турбини подчерта стратегическото значение на своя сектор, който дължи развитието си на интелигенти и смели политики за насърчаване на инвестициите и увеличаване на добавената стойност за икономиката. Въпреки кризата, бъдещите перспективи са положителни, ако бъдат продължени политиките в полза на енергията от възобновяеми източници. В своето изказване той цитира президента Obama: „Нацията, водеща в създаването на чистата енергия, ще бъде водеща в световната икономика“ (Barack Obama, реч за състоянието на нацията, 27 януари 2010 г.).

4.10   В заключение, ръководител от Европейската конфедерация на синдикатите (ETUC) подчерта ангажимента на конфедерацията за поддържане на политиките за насърчаване и подкрепа на зелените работни места, които трябва да зачитат достойнството на работниците, техните права и равнищата на техните заплати. Зеленият труд по дефиниция трябва да бъде достоен. ETUC смята, че е необходимо да се прилагат политики на преход, за подкрепа на образованието, за предвиждане на индустриалните промени.

5.   Какви са перспективите?

5.1   През последните години бяха представени данни, които се различават много помежду си, относно възможните ползи за заетостта, произтичащи от зелените работни места, от енергийната ефективност и от инициативите за борба с изменението на климата. Прогнозите бяха за стотици хиляди нови работни места, но в действителност те трудно се създават. Сериозен проблем е оценката на нетното повишаване, т.е. след приспадане на работните места, които се закриват в същия сектор.

5.2   Понастоящем зелените работни места възлизат на 4,6 милиона, ако се имат предвид екологичните дейности в тесен смисъл; те би трябвало да достигнат 8,67 милиона, което се равнява на 6 % от заетите в ЕС-27, ако се вземат предвид дейностите, свързани с природните ресурси като залесяването или екотуризма. Ако се използва по-широкото определение, се достига до много голямо измерение, което повишава общия брой на заетите до 36,4 милиона – 17 % от работната сила, като се имат предвид включително непреките и спомагателните работни места (GHK и др., 2007 г.). В своя неотдавнашен документ относно труда в Европа (Employment in Europe („Трудовата заетост в Европа“), 2009 г.) Комисията изтъква подробно тези разлики. Постигнат е растеж преди всичко в сектора на възобновяемите енергийни източници, биологичното земеделие и, все още в незначителна степен – в дейностите, свързани с възобновяването на сградния фонд.

5.3   Основни области на действие. Строителство

5.3.1   С 16,3 милиона работници, които представляват 7,6 % от всички заети, строителната индустрия се нарежда на първо място сред европейските индустриални дейности: 1 305 милиарда евро продукция за 2008 г., равняваща се на 10,4 % от БВП. В спомагателните дейности за заети над 32 милиона работници (Годишен доклад на Европейската федерация на строителната индустрия (FIEC) за 2009 г.).

5.3.2   Европейската строителна индустрия е активно ангажирана в проекти и инициативи, насочени към постигане на по-високи стандарти за енергийна ефективност и икономия на енергия: в рамките на 7 РП с проектите „Sunrise“ за инсталиране на фотоволтаични панели в сградите; „Cygnum“ за производство на предварително изолирани дървени панели, като се използват рециклирани материали с ниски разходи, което ще направи по-достъпни жилищата с ниско енергопотребление; както и „Mobi3con“ – триизмерна оперативна система, която да се използва на строителните площадки за предотвратяване на всички грешки между проектиране и реализация и чрез която Европейската федерация на строителната индустрия (FIEC) предвижда икономии в размер на 6,2 милиарда евро.

5.3.3   Въпреки сериозните последици от финансовата криза, която в някои държави като Испания и Ирландия на практика замрази пазара, секторът оценява, че в следващите години ще бъдат необходими поне 800 000 нови работни места за специалисти техници и инженери, които да участват в програмите за повишаване на енергийната ефективност на сградите. Счита се, че само във Франция в периода 2007-2012 г. работните места за работещите в областта на енергийната ефективност в сградите ще се повиши от 169 000 на 320 000 души (проучване на ADEME – Agence de l’Environnment e de la Maitrise de l’Energie, 2008 г.).

5.3.4   Друг сектор, в който се очаква растеж на работниците, са дружествата за предоставяне на енергийни услуги (ESCO – Energy Service Company), които предприемат мерки за подобряване на енергийната ефективност, като поемат върху себе си риска от инициативата и освобождават крайния клиент от всякакви организационни и инвестиционни задължения. Разпространението на тези дружества срещна отпор в няколко държави, в които големите производители се страхуват от драстично намаляване на потреблението (4).

5.3.5   Професионалното обучение и ученето през целия живот са необходими, за да могат да се управляват изцяло индустриалните промени: Европейската федерация на строителната индустрия (FIEC) и Европейската федерация на работниците от строителството и дървообработването (FETBB) активно си сътрудничат за разработването на съвместни инициативи в областта на професионалните квалификации и проектите за трансгранично обучение.

5.4   Енергия от възобновяеми източници

5.4.1   През 2008 г. във фотоволтаичната индустрия бяха заети 190 000 души (130 000 пряко и 60 000 - непряко). С подкрепата на пазара на ЕС-27 до 2030 г. се предвижда секторът да осигурява 2,2 милиона работни места, но с много ограничен нетен резултат: при предполагаем дял на износа в размер на 15 %, нетното салдо през 2030 г. за ЕС-27 ще бъде около 162 000 работни места (20 000 през 2010 г. и 49 000 през 2020 г.) (EPIA – European Photovoltaic Industry Association (Европейска асоциация на фотоволтаичната индустрия), 2009 г.).

5.4.2   Фотоволтаичният сектор изисква високо квалифициран персонал както за научноизследователска и развойна дейност, така и за поддръжка. Архитекти и инженери ще трябва да проучат инсталирането в градска среда, която се характеризира с исторически центрове с висока ландшафтна и художествена стойност. Общата инсталирана мощност в Европа се повиши от 1 981 MW през 2005 г. до 9 405 MW през 2008 г., като почти се удвои от 2007 г. до 2008 г. (EPIA, „Global Market Outlook for Photovoltaics until 2013“ („Перспективи за фотоволтаичния сектор на световния пазар до 2013 г.“), 2009 г., анализ на A.T. Kearney). Необходими са специализирани курсове за подготовка на поне 50 000 нови работници на година до 2030 г. Все още не са достатъчни магистърските програми и курсовете за следдипломна квалификация, посветени на специалната подготовка за използване на фотоволтаичните панели.

5.4.3   С 64 935 MW, инсталирани до края на 2008 г., вятърната енергия понастоящем вече заема позицията на най-важния възобновяем източник на електроенергия. През 2007 г. броят на пряко заетите достигна 108 600 души, а ако се вземат предвид и непряко заетите, се стига до 154 000 души. 59 % са заети в производството на вятърни турбини и на части за тях. Германия, Испания и Дания са държавите с най-голяма концентрация на работници (EWEA – European Wind Association (Европейска асоциация в областта на вятърната енергия), 2009 г.). Европейската асоциация в този сектор смята, че броят на заетите може да достигне до около 330 000 през 2020 г., като по този начин ще нарасне повече от два пъти.

5.4.4   От проучване, проведено в Испания – страна, която направи значителни инвестиции в алтернативни видове енергия, броят на заетите би трябвало да нарасне от 89 001 души през 2007 г. до 228 000-270 000, като се вземат предвид два различни варианта (ISTAS – Instituto Sindical de Trabajo Ambiente y Salud (Профсъюзен институт за заетост, околна среда и здраве), 2009 г.).

5.5   Транспорт

5.5.1   В автомобилната индустрия и тази на пътно-превозните средства са заети около 2,2 милиона работници, които достигат 9,8 милиона, като се вземат предвид спомагателните дейности (ACEA – Асоциация на европейските автомобилостроители); към тях се добавят работниците в обществения транспорт и заетите в частния транспорт. Общият им брой надвишава 16 милиона души, ако се вземат предвид железопътният транспорт, компаниите за корабоплаване, индустрията и услугите, свързани с авиацията и пътния превоз на стоки.

5.5.2   В този сектор кризата силно се почувства с намаляване на производството с 7,6 % при автобусите, 21,6 % - при автомобилите, 48,9 % - при микробусите и се стигне до 62,6 % при тежкотоварните автомобили. Това е истинска производствена катастрофа. В други сфери на транспорта положението не е по-добро с общо намаляване на поръчките и на дейностите.

5.5.3   Транспортният сектор повече от всички останали ще бъде засегнат от технологичните предизвикателства, определени в пакета от мерки за климата и от последвалите регламенти за емисиите на СО2. Включването на емисиите, отделени при въздушния транспорт, в европейската схема за търговия с емисии (СТЕ) ще донесе трудности за компаниите с по-остарели самолети, които ще трябва да плащат значителни глоби за своите емисии. Нещо повече, както ЕИСК вече посочи, „прилагането на СТЕ в морския транспорт е много по-сложно, отколкото във въздухоплаването, особено при случайните морски превози с оглед на практическите аспекти на световната морска търговия“ (5).

5.5.4   Очаква се трайно (и желано) увеличение както на пътническия, така и на товарния железопътен транспорт. До 2030 г. се очаква ръст с 1 200 000 работни места в пътническия и 270 000 - в товарния транспорт, спрямо намаление с около 700 000 работни места в пътния транспорт (Syndex Etuc Istas research, 2007 г.).

5.5.5   Устойчивата градска мобилност, с ясна политика в полза на немоторизирания транспорт, като придвижването с велосипеди и пеша, ще подобри качеството на живот и ще допринесе в значителна степен за намаляване на емисиите на парникови газове.

6.   Положителни действия за насърчаване на зелени работни места

6.1   Необходима е съществена намеса – публична, частна и съвместна, за да можем да се справим с предизвикателствата, с които се сблъскваме: да се обвърже икономическото развитие със значителни намаления на вредните емисии и с възможността за създаване на повече и по-добри работни места.

6.2   Към настоящия момент състоянието на публичните финанси не позволява да се предвидят значителни възможности за действие след мерките, предприети в полза на намиращата се в дълбока криза финансова система и последвалата икономическа криза, която намали данъчните приходи във всички държави-членки.

6.3   ЕИСК предлага създаването на „Европейски държавен фонд“, гарантиран от ЕИБ и от специални ресурси, които би трябвало да бъдат предоставени от системата на европейските централни банки и от ЕЦБ, с оглед постигане на целите за енергийна ефективност и икономия на енергия. Необходим е европейски „план Маршал“, за да се справим със сигурност с финансовите изисквания, наложени от борбата с изменението на климата.

6.4   ЕИБ, която похвално вече се занимава с финансиране на дейности, свързани с развитието на енергията от възобновяеми източници, би могла да поеме управлението на фонда и да насочва ресурсите посредством канали на европейската банкова система.

6.5   Рационализацията на ресурсите е основният проблем. Необходимо е да се канализират и координират структурните фондове, Европейският социален фонд и фондовете на 7-ата РП. Комисията би могла да осигурява тази координация посредством новата Генерална дирекция „Енергетика“.

6.6   Необходими са частни финансови ресурси. Инициативите за публично-частно партньорство би трябвало да бъдат насърчавани чрез оперативни и фискални стимули, в една сигурна и устойчива референтна рамка.

6.7   Организациите на предприятията и на работниците, както и сдруженията на гражданското общество в тази област, имат възможността да играят изключителна роля за разпространение на техники, възможности, за повишаване на съзнанието и за образование и обучение. Гражданското общество би трябвало винаги да бъде включвано в подобни проекти.

6.8   Прилагането на ИКТ има основна роля за оптимизиране на ресурсите. Едно неотдавнашно проучване на Комисията („The implications of ICT for Energy Consumption“ („Значението на ИКТ за потреблението на енергия“), e-Business Watch, Доклад за проучване No 09/2008, http://www.ebusiness-watch.org/studies/special_topics/2007/documents/Study_09-2008_Energy.pdf) разкрива необходимостта от използване на целия потенциал на ИКТ (6). Това би могло да има много положителен ефект върху създаването на нови зелени работни места.

6.9   По отношение на енергийната ефективност на жилищата, в едно свое становище (7) ЕИСК определи политиките, които би трябвало да се прилагат, за да се улеснят проверките на енергийните норми на сградите, чрез улеснения за крайните потребители при закупуването и пускането в употреба на подходяща апаратура, както и при извършване на преустройство за постигане на топлинна изолация.

6.10   Що се отнася до енергията от възобновяеми източници, дейностите за стимулиране, които трябва да се предприемат, се отнасят до научноизследователската и развойната дейност и до програми за създаване на стабилен и самодостатъчен пазар, като се подпомагат предприятията и крайните потребители чрез данъчни облекчения и насърчаване на производството и потреблението на енергия от възобновяеми източници. Тези програми би трябвало да бъдат дългосрочни, въз основа на възприетия в Германия модел, който предразполага към постепенно намаляване на публичната намеса и позволява на предприятията и обществеността да планират инвестициите си.

6.11   Специална глава ще трябва да се отдели на образованието и обучението (8). Образованието е необходимо за разпространение на знания и за повишаване на съзнанието при бъдещите поколения, а обучението е предпоставка за по-нататъшното развитие на новите технологии, предназначени за постигане на енергийна ефективност и борба с изменението на климата.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ОВ C 10, 15.1.2008 г., стр. 22-35.

1

(2)  ОВ C 77, 31.3.2009 г., стр. 54-59, ОВ C 318, 23.12.2009 г., стр. 39-42.

2

(3)  ОВ C 277, 17.11.2009 г., стр. 20.

3

(4)  ОВ C 77, 31.3.2009 г., стр. 54-59, ОВ C 318, 23.12.2009 г., стр. 39-42.

4

(5)  ОВ C 277, 17.11.2009 г., стр. 20.

5

(6)  ОВ C 175, 28.7.2009 г., стр. 87-91.

6

(7)  ОВ C 162, 25.6.2008 г., стр. 62-71.

7

(8)  ОВ C 277, 17.11.2009 г., стр. 15-19.

8

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/118 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/118

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Повишаване на ефективността на енергийната политика на Европейския съюз в полза на МСП, и по-специално на микропредприятията“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 44/19

Докладчик: г-н DAVOUST

На 16 юли 2009 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Повишаване на ефективността на енергийната политика на Европейския съюз в полза на МСП и по-специално на микропредприятията“.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 1 юни 2010 г.

На 464-та си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 157 гласа „за“, и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   на равнище Европейски съюз:

| — | в енергийната политика да се възприеме подходът „Мисли първо за малките“, който гарантира участието на организациите на малките предприятия и микропредприятията в законодателния процес и оценки на въздействието, включващи и най-малките предприятия, като се отдава предпочитание на отрасловия подход; |
| --- | --- |

—

в енергийната политика да се възприеме подходът „Мисли първо за малките“, който гарантира участието на организациите на малките предприятия и микропредприятията в законодателния процес и оценки на въздействието, включващи и най-малките предприятия, като се отдава предпочитание на отрасловия подход;

| — | съвместно с организациите на МСП да се създаде форум за постоянен диалог относно въздействието на енергийната политика на ЕС върху предприятията, по-специално върху най-малките предприятия; |
| --- | --- |

—

съвместно с организациите на МСП да се създаде форум за постоянен диалог относно въздействието на енергийната политика на ЕС върху предприятията, по-специално върху най-малките предприятия;

| — | съгласувано със съответните организации на предприятията да се определят мерките, които европейските програми трябва да вземат предвид, за да позволят на тези предприятия да се адаптират по-добре към насоките на ЕС; |
| --- | --- |

—

съгласувано със съответните организации на предприятията да се определят мерките, които европейските програми трябва да вземат предвид, за да позволят на тези предприятия да се адаптират по-добре към насоките на ЕС;

| — | да се анализира въздействието на програмите за екологична ефективност върху различните категории МСП и да се разпространи ръководство за най-добри практики; |
| --- | --- |

—

да се анализира въздействието на програмите за екологична ефективност върху различните категории МСП и да се разпространи ръководство за най-добри практики;

| — | да се опростят условията за достъп и използване на действащите програми на ЕС в сектора на енергийната ефективност за МСП; |
| --- | --- |

—

да се опростят условията за достъп и използване на действащите програми на ЕС в сектора на енергийната ефективност за МСП;

| — | да се приеме план за подкрепа на екоенергийните иновации и да се създаде финансов инструмент за подпомагане на иновациите, адаптиран към нуждите на малките предприятия и микропредприятията; |
| --- | --- |

—

да се приеме план за подкрепа на екоенергийните иновации и да се създаде финансов инструмент за подпомагане на иновациите, адаптиран към нуждите на малките предприятия и микропредприятията;

| — | да се създаде рамка за засилване на присъствието и дейността на компаниите за енергийни услуги на национално равнище в подкрепа на малките предприятия; |
| --- | --- |

—

да се създаде рамка за засилване на присъствието и дейността на компаниите за енергийни услуги на национално равнище в подкрепа на малките предприятия;

| — | да се опрости достъпът на малките предприятия до структурните фондове, по-конкретно чрез техните организации; |
| --- | --- |

—

да се опрости достъпът на малките предприятия до структурните фондове, по-конкретно чрез техните организации;

| — | да се създаде рамка, благоприятстваща разпространението на микропроизводството на енергия в държавите-членки; |
| --- | --- |

—

да се създаде рамка, благоприятстваща разпространението на микропроизводството на енергия в държавите-членки;

1.2   на равнище държави-членки:

| — | да се създаде национален форум за диалог с организациите на МСП; |
| --- | --- |

—

да се създаде национален форум за диалог с организациите на МСП;

| — | да се разработят програми за обучение и предоставяне на информация посредством отраслово насочени кампании и информиране „на едно гише“, най-вече в съответните посреднически организации; |
| --- | --- |

—

да се разработят програми за обучение и предоставяне на информация посредством отраслово насочени кампании и информиране „на едно гише“, най-вече в съответните посреднически организации;

| — | да се подпомогне финансирането на инвестициите, да се намалят разходите за застраховане и да се създадат данъчни стимули; |
| --- | --- |

—

да се подпомогне финансирането на инвестициите, да се намалят разходите за застраховане и да се създадат данъчни стимули;

| — | да се създадат финансови синергии между ЕС, държавите-членки и организациите на предприятията, които да улесняват прилагането на различни форми на подпомагане на малките предприятия; |
| --- | --- |

—

да се създадат финансови синергии между ЕС, държавите-членки и организациите на предприятията, които да улесняват прилагането на различни форми на подпомагане на малките предприятия;

| — | в посредническите организации да се определят консултанти по околна среда и енергийни въпроси, както и да се предоставят независими услуги за енергийна диагностика и консултации; |
| --- | --- |

—

в посредническите организации да се определят консултанти по околна среда и енергийни въпроси, както и да се предоставят независими услуги за енергийна диагностика и консултации;

1.3   на регионално равнище:

| — | съдействието и консултациите по енергийни въпроси, както и обучението, подкрепата за иновациите и финансирането на инвестициите да се включат в приоритетите на регионалните програми; |
| --- | --- |

—

съдействието и консултациите по енергийни въпроси, както и обучението, подкрепата за иновациите и финансирането на инвестициите да се включат в приоритетите на регионалните програми;

| — | да се подкрепи микропроизводството на енергия посредством структурните фондове. |
| --- | --- |

—

да се подкрепи микропроизводството на енергия посредством структурните фондове.

2.   Въведение

2.1   Контекст на становището

2.1.1   Европейският съюз разработи политика за укрепване на енергийната ефективност, която е същевременно и част от стратегията „ЕС 2020“. Основното въздействие върху МСП е дълбоката промяна, настъпила във връзка с достъпа им до енергия и рационалното ѝ използване в предприятията. Досега действията на ЕС в областта на енергийната ефективност не се отнасяха конкретно до положението на малките предприятия и микропредприятията и тяхното въздействие върху тези предприятия не е известно.

2.1.2   Във връзка с това трябва да припомним, че в становището си „Подобряване на политиките и програмите за енергийна ефективност при крайното потребление“ от 1 октомври 2009 г (1). ЕИСК препоръча да се увеличат усилията за системно включване на крайните потребители и по-специално на малките предприятия. Следва 1) да се засили отрасловият аспект на политиките на ЕС, 2) да се опростят енергийните програми на ЕС, 3) да се анализира въздействието на политиките за енергийна ефективност върху крайните потребители, по-специално МСП и да се измерят получените резултати, 4) на равнище ЕС да се създаде група от експерти и мрежа от независими организации, работещи в областта на енергийната ефективност, и насочена към крайните потребители, по-специално към МСП и занаятчийските предприятия.

2.2   Предмет на становището

2.2.1   Според ЕИСК много важно е към темата да се подходи съгласно принципа на „Small Business Act“: „Мисли първо за малките“, който е в основата на разработването и изготвянето на политиките и програмите на ЕС. Становището се съсредоточава върху последствията от енергийната политика на ЕС за малките предприятия и микропредприятията, които представляват 92 % от предприятията в ЕС (2).

2.3   Рамки и обхват на становището

2.3.1   Становището на ЕИСК има за цел да представи някои основни елементи, които да подтикнат европейските институции да вземат предвид МСП и по-специално малките предприятия и микропредприятията в бъдещите политики на ЕС. То няма да разгледа въпроса за екологизирането на работните места, а взема под внимание мерките в помощ на работниците в контекста на адаптирането на предприятията към приоритетите на енергийната политика.

3.   Общи бележки

3.1   Общо въздействие на енергийната политика върху малките предприятия

ЕИСК подчертава, че целите на енергийната политика на ЕС могат да предоставят значителни възможности за развитие на някои видове МСП, а следователно и за създаване на нови работни места. В това отношение при малките предприятия и микропредприятията могат да се откроят четири различни ситуации:

3.1.1   
  Ползватели на енергия: повечето от малките предприятия и микропредприятията се сблъскват с четири проблема: 1) те все още не познават предимствата на едно по-рационално използване на енергията; 2) не измерват въздействието на мерките за икономия на енергия върху своите дейности и работна ръка; 3) не знаят какъв избор да направят и с кого да осъществят направения избор; 4) не разполагат с финансови средства за екоенергийни инвестиции, които освен това имат твърде дълъг период на възвръщаемост.

3.1.1.1   Тази липса на информация се дължи най-вече на факта, че поради малките си размери тези предприятия не разполагат със специалисти, обучени по енергийните и екологичните въпроси.

3.1.1.2   Проблемът с възвръщаемостта на инвестициите: инвестициите за намаляване на потреблението на енергия могат да достигнат твърде големи размери, а възвръщаемостта в краткосрочен план може да бъде много ниска. В повечето случаи разходите не могат да бъдат прехвърлени към дейностите, свързани с производството или услугите, а реализираните икономии на енергия могат да компенсират инвестициите само в твърде дългосрочен план.

Срокът на възвръщаемост на инвестициите често е над 5 години, което е спирачка за малките предприятия.

3.1.2   
  Предприятия, инсталиращи
  продукти и системи или предоставящи поддръжка във връзка с подобряването на използването на енергията. Те популяризират екоенергийните технологии сред потребителите. Тук става въпрос най-вече за:

| 3.1.2.1 | Строителния сектор с въвеждането на системи за екологично строителство и използване на екоенергийни продукти или инсталиране на системи за възобновяема енергия: малките предприятия, които инсталират иновационни продукти, сигнализират за нежеланието на застрахователните компании да предоставят необходимите гаранции, като напр. десетгодишни гаранции, под претекст, че стабилността и ефективността на продукта във времето още не са доказани. Това нежелание спъва въвеждането на екотехнологиите сред потребителите.
  ЕИСК предлага 1) да се разработят програми за обучение на строителни специалисти в областта на новите технологии в екологичното строителство, екологичните материали и новите подходи за оценка на енергийните характеристики на сградите; 2) да се намалят разходите за застраховка чрез създаване на финансов или друг инструмент на равнище ЕС, който да позволява намаляване на стойността на риска, поеман от застрахователите. |
| --- | --- |

3.1.2.1

Строителния сектор с въвеждането на системи за екологично строителство и използване на екоенергийни продукти или инсталиране на системи за възобновяема енергия: малките предприятия, които инсталират иновационни продукти, сигнализират за нежеланието на застрахователните компании да предоставят необходимите гаранции, като напр. десетгодишни гаранции, под претекст, че стабилността и ефективността на продукта във времето още не са доказани. Това нежелание спъва въвеждането на екотехнологиите сред потребителите.

ЕИСК предлага 1) да се разработят програми за обучение на строителни специалисти в областта на новите технологии в екологичното строителство, екологичните материали и новите подходи за оценка на енергийните характеристики на сградите; 2) да се намалят разходите за застраховка чрез създаване на финансов или друг инструмент на равнище ЕС, който да позволява намаляване на стойността на риска, поеман от застрахователите.

| 3.1.2.2 | Обслужване, свързано с инсталиране и поддръжка на оборудване за намаляване на потреблението на енергия в частни домове и предприятия. МСП от този сектор търпят пряка конкуренция от страна на големите производители на енергия, които действат на цялата национална територия посредством непосредствено създадени и контролирани от тях структури; тъй като са изцяло зависими от големите групи, които ги контролират, те са заинтересовани по-скоро от традиционната продажба на енергия, отколкото от подобряването на енергийната ефективност на своите клиенти.
  ЕИСК 1) смята, че европейските и националните власти трябва да осъществяват надзор над този пазар, за да се гарантира пълната му прозрачност и да се избягват ситуации на злоупотреба с господстващо положение; 2) отправя искане да бъдат разработени програми за обучение на МСП, за да се засили тяхната роля за насърчаване и консултиране на частни и корпоративни клиенти. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Обслужване, свързано с инсталиране и поддръжка на оборудване за намаляване на потреблението на енергия в частни домове и предприятия. МСП от този сектор търпят пряка конкуренция от страна на големите производители на енергия, които действат на цялата национална територия посредством непосредствено създадени и контролирани от тях структури; тъй като са изцяло зависими от големите групи, които ги контролират, те са заинтересовани по-скоро от традиционната продажба на енергия, отколкото от подобряването на енергийната ефективност на своите клиенти.

ЕИСК 1) смята, че европейските и националните власти трябва да осъществяват надзор над този пазар, за да се гарантира пълната му прозрачност и да се избягват ситуации на злоупотреба с господстващо положение; 2) отправя искане да бъдат разработени програми за обучение на МСП, за да се засили тяхната роля за насърчаване и консултиране на частни и корпоративни клиенти.

3.1.3   
  Малките предприятия, които създават и произвеждат енергоспестяващи продукти,
  са особено иновативни в сектора на устойчивите материали и оборудване.

3.1.3.1   На практика малките иновационни предприятия трябва да преодоляват редица трудности, за да разработят окончателно продукта си, да го патентоват (европейски патент?) и да го пуснат на пазара. Те често се сблъскват със ситуации на почти монополно положение на големи групи или промишлени лаборатории и с все по-сложни системи на сертифициране, които в крайна сметка възпират иновациите и на практика възпрепятстват достъпа до пазара на иновациите на малките предприятия.

3.1.3.2   ЕИСК смята, че е необходимо да се предприемат редица мерки:

| — | да се създаде план на Европейския съюз по примера на американската програма SBIRE, който да подпомага посредническите организации на малките предприятия (3) да откриват екоенергийните иновации, да подкрепят тяхното разработване, сертифициране и патентоване и да улесняват достъпа им до пазара; |
| --- | --- |

—

да се създаде план на Европейския съюз по примера на американската програма SBIRE, който да подпомага посредническите организации на малките предприятия (3) да откриват екоенергийните иновации, да подкрепят тяхното разработване, сертифициране и патентоване и да улесняват достъпа им до пазара;

| — | да се създаде гъвкав и лесно достъпен финансов инструмент, за да се подкрепят при нулев или много нисък лихвен процент иновациите, свързани с устойчиви материали и оборудване; |
| --- | --- |

—

да се създаде гъвкав и лесно достъпен финансов инструмент, за да се подкрепят при нулев или много нисък лихвен процент иновациите, свързани с устойчиви материали и оборудване;

| — | да се създадат опростени, неутрални и достъпни технически процедури за стандартизация и сертифициране на екоенергийните иновации на малките предприятия и да се гарантира, че стандартизацията и сертифицирането няма да бъдат използвани като пречки пред навлизането на пазарите на енергийната ефективност. Това би могло да се избегне с въвеждането на задължителна оценка на въздействието за всеки хармонизиран европейски технически стандарт преди окончателното му приемане. |
| --- | --- |

—

да се създадат опростени, неутрални и достъпни технически процедури за стандартизация и сертифициране на екоенергийните иновации на малките предприятия и да се гарантира, че стандартизацията и сертифицирането няма да бъдат използвани като пречки пред навлизането на пазарите на енергийната ефективност. Това би могло да се избегне с въвеждането на задължителна оценка на въздействието за всеки хармонизиран европейски технически стандарт преди окончателното му приемане.

3.1.4   Малки предприятия производители на енергия: микропроизводство

3.1.4.1   Независимо че се подценява, микропроизводството на енергия от предприятията е алтернативен метод, който търпи развитие в редица държави-членки. Енергийната централа може да бъде захранвана от възобновяеми източници на местно равнище. Тази технология е особено подходяща за малките предприятия, тъй като използва енергията по по-рационален начин и спомага за 1) намаляване на общите разходи; 2) гарантиране на доставката на енергия дори и в случай на прекъсване на захранването; 3) повишаване на равнището на вътрешно производство на енергия в ЕС; 4) борбата срещу изменението на климата; 5) създаването на работни места на местно равнище.

3.1.4.2   ЕИСК отправя искане към Комисията да създаде законодателна и оперативна рамка в подкрепа на разпространението на тази система, като насърчи държавите-членки да премахнат различните видове пречки, които възпрепятстват нейното развитие. Комисията би трябвало в частност 1) да анализира настоящата ситуация и да разпространи най-добрите практики; 2) да включи микропроизводството на енергия и неговото разпространение в мерките, които могат да бъдат финансирани от структурните фондове и различните фондове за развитие на селските райони.

4.   Специфични бележки

4.1   Липса на постоянен форум за диалог между европейските институции и организациите, представляващи различните категории МСП

4.1.1   ЕИСК изразява задоволство от факта, че Европейската комисия установи диалог с представителите на МСП. Въпреки това за момента не съществува структуриран стратегически подход, насочен конкретно към малките предприятия и микропредприятията (4). Тази липса поражда три отрицателни последствия:

| — | не е възможно да се установи дали съществуващите и бъдещите инициативи са адаптирани към малките предприятия; |
| --- | --- |

—

не е възможно да се установи дали съществуващите и бъдещите инициативи са адаптирани към малките предприятия;

| — | не е известно до каква степен те се прилагат и това ще бъде трудно да се установи, ако се придържаме към сегашния глобален политически подход, който страда от непознаване на практическите ситуации; |
| --- | --- |

—

не е известно до каква степен те се прилагат и това ще бъде трудно да се установи, ако се придържаме към сегашния глобален политически подход, който страда от непознаване на практическите ситуации;

| — | въпреки че редица държави-членки са предприели действия съвместно с организациите на предприятията, тези мерки не са известни, което не дава възможност да се извлекат поуки от добрите практики, успехите или неуспехите. |
| --- | --- |

—

въпреки че редица държави-членки са предприели действия съвместно с организациите на предприятията, тези мерки не са известни, което не дава възможност да се извлекат поуки от добрите практики, успехите или неуспехите.

4.1.2   ЕИСК не оспорва ползата от групите за допитвания до бизнеса, но те в никакъв случай не могат да заменят опита на общите междинни организации, каквито са занаятчийските и търговските камари и браншовите организации, които действат непосредствено сред предприятията и им предоставят индивидуални консултации, съответстващи на техните нужди. Комисията трябва да определя приоритетите най-вече съвместно с тези междинни организации.

4.1.3   Твърде глобалният низходящ подход на равнище ЕС ще доведе до неприложими решения. ЕИСК препоръчва нова култура на сътрудничество с възходящ подход, по примера на „Small Business Act for Europe“. Сред мерките, които трябва спешно да се предприемат, е създаването на подобен форум на равнище Европейски съюз на институциите и организациите на предприятията, по-специално на малките предприятия и микропредприятията.

4.2   Липса на информация относно въздействието на европейските програми върху най-малките предприятия

4.2.1   Редица програми на ЕС са насочени към енергийната ефективност на МСП въобще. ЕИСК установява, че въздействието на тези програми върху малките предприятия и микропредприятията не е известно и няма европейско проучване, в което да се посочва в каква степен те са се възползвали от тях. Тази ситуация е достойна за съжаление: от една страна, най-добрите практики остават непознати и не е възможно да се изготвят ръководства за добри практики, а, от друга, това не позволява на Комисията да предложи програми и мерки, които да са адаптирани към реалностите на малките предприятия.

4.2.2   ЕИСК отправя искане към Комисията 1) в най-кратки срокове да извърши независима оценка на въздействието на програмите върху МСП, насочена по-специално към малките предприятия и микропредприятията, придружена от анализ на срещнатите проблеми; 2) да изготви ръководство за добри практики.

4.3   Първостепенната роля на местните и регионалните власти

4.3.1   Борбата срещу изменението на климата и управлението на използването на енергията трябва да се превърнат в един от главните приоритети на бъдещата политика на териториално сближаване. Местните и регионалните власти са в основата на плановете за климата на териториално равнище и действат активно в подкрепа на иновациите, включително и по отношение на пестенето на енергия под формата на регионални клъстери, групи за иновации и центрове за ресурси, насочени по-специално към най-малките предприятия.

4.3.2   Но административните, местните и регионалните власти често не познават ограниченията и нуждите на различните категории МСП.

ЕИСК приканва вземащите решения на местно и регионално равнище да установят или укрепят сътрудничеството с икономическите и социалните партньори в своите административно-териториални единици относно енергийната ефективност и да насочат приоритетите на структурните фондове към мерки за управлението на енергията, по-специално в най-малките предприятия. Един от приоритетите на ЕФРР би трябвало да бъде предоставянето на информация и обучението на дребните предприемачи и техните работници, въвеждането или укрепването на услугите за съдействие и консултации, оказвани от междинните и браншовите организации, създаването на лесно достъпни източници на финансиране и индивидуализирана или групова подкрепа за всички форми на иновации.

4.3.3   ЕИСК обаче изразява тревога от твърде слабото въздействие на структурните фондове върху малките предприятия, което в някои региони е едва 1 до 2 %, най-вече поради несъобразените административни и финансови изисквания. Изглежда, че сегашното управление на структурните фондове няма да позволи на тези предприятия да се възползват от тях както подобава. ЕИСК отправя искане към институциите на ЕС и към държавите-членки да определят съвместно с организациите на МСП, особено с тези на малките предприятия и микропредприятията, какво опростяване е необходимо да се извърши.

4.4   Трудно мобилизиране на финансирането на инвестициите

4.4.1   Повечето МСП са изправени пред сериозни трудности при финансирането на своите инвестиции за по-рационално използване на енергията и за екологично отговорно производство. Понастоящем банките все още не финансират охотно подобни проекти поради ниските суми (20 000 до 25 000 евро) и липсата на специалисти по оценка на подобни проекти, считани за рискови.

4.4.2   Пречките пред субсидиите, предоставяни от програмите на ЕС: Въпреки че редица програми на ЕС могат да обхващат и МСП, на практика малките предприятия и микропредприятията нямат пряк достъп до тях. Те трябва да участват в групови мерки, структурирани от междинните организации. Там обаче административните и финансовите изисквания и често пъти непознаването на реалностите на малките предприятия и микропредприятията от страна на компетентните служби на Комисията също водят до прекалено често отхвърляне на предложенията.

4.4.2.1   В това отношение ЕИСК подчертава, че необходимата секюритизация на европейските публични бюджети „наказва“ икономическата и социалната дейност на гражданите и малките предприятия, както и равнището на заетост в различните административно-териториални единици. Той би желал в рамките на преразглеждането на Финансовия регламент Комисията да започне общо обсъждане на този въпрос.

4.4.3   ЕИСК отправя искане за опростяване на финансирането на инвестициите и рационализиране на системите на всички равнища на помощи за инвестициите. Би трябвало да се предприемат редица инициативи:

| — | да се улесни достъпът на кооперативните банки, местните банки и различните финансови институции до фондовете на ЕИБ и ЕИФ за финансирането на проекти за рационализиране на енергетиката; |
| --- | --- |

—

да се улесни достъпът на кооперативните банки, местните банки и различните финансови институции до фондовете на ЕИБ и ЕИФ за финансирането на проекти за рационализиране на енергетиката;

| — | да се укрепи механизмът на банкови гаранции за МСП с цел насърчаване на инвестициите и да се въведе система за гарантиране на риска, за да се позволи на застрахователните компании да покриват екоенергийните инвестиции; |
| --- | --- |

—

да се укрепи механизмът на банкови гаранции за МСП с цел насърчаване на инвестициите и да се въведе система за гарантиране на риска, за да се позволи на застрахователните компании да покриват екоенергийните инвестиции;

| — | да се стимулира използването на микрокредитирането за неголеми инвестиции и да се обучат служителите от местните банки в обективно оценяване на проекти, представяни от МСП; |
| --- | --- |

—

да се стимулира използването на микрокредитирането за неголеми инвестиции и да се обучат служителите от местните банки в обективно оценяване на проекти, представяни от МСП;

| — | да се преразгледа Финансовият регламент на Европейския съюз, за да се смекчат или адаптират изискванията и да се възстановят наградите за проучване и техникоикономически обосновки; |
| --- | --- |

—

да се преразгледа Финансовият регламент на Европейския съюз, за да се смекчат или адаптират изискванията и да се възстановят наградите за проучване и техникоикономически обосновки;

| — | да се ускори въвеждането на договори за енергийна рентабилност от компаниите за енергийни услуги, по-специално за микропредприятията. |
| --- | --- |

—

да се ускори въвеждането на договори за енергийна рентабилност от компаниите за енергийни услуги, по-специално за микропредприятията.

5.   За политика в подкрепа на съдействието и консултациите

5.1   Информация и обучение

5.1.1   Предоставянето на информация на всички предприятия следва да бъде сред приоритетите на програмата за действие на ЕС, но тази информация трябва да бъде целенасочена, адаптирана към съответния сектор на дейност и да се използват всички канали, по-специално организациите на предприятията. В редица държави-членки вече се водят кампании от публичните власти и посредническите и професионалните браншови организации. Тази цел може да бъде постигната чрез:

| — | европейска информационна кампания, подета от националните и регионалните организации и съпътствана от изготвянето на ръководство за най-добри практики; |
| --- | --- |

—

европейска информационна кампания, подета от националните и регионалните организации и съпътствана от изготвянето на ръководство за най-добри практики;

| — | подкрепа за отрасловите информационни кампании, провеждани от професионалните организации; |
| --- | --- |

—

подкрепа за отрасловите информационни кампании, провеждани от професионалните организации;

| — | създаване или укрепване на обслужването „на едно гише“ в областта на околната среда и енергетиката на най-близкото до предприятията териториално равнище; |
| --- | --- |

—

създаване или укрепване на обслужването „на едно гише“ в областта на околната среда и енергетиката на най-близкото до предприятията териториално равнище;

| — | подкрепа за наемането на регионално равнище на консултанти по екологични и енергийни въпроси в междинните организации по места. |
| --- | --- |

—

подкрепа за наемането на регионално равнище на консултанти по екологични и енергийни въпроси в междинните организации по места.

5.1.2   Обучението на предприемачите и екологизирането на работните места са сред приоритетите на адаптирането към устойчиво развитие. ЕИСК отправя искане за предоставяне на специална част от Европейския социален фонд за обучение в областта на енергийната ефективност на ръководителите на малки предприятия и микропредприятия и техните служители.

5.2   Съдействие и консултации в помощ на предприятията

5.2.1   За малките предприятия и микропредприятията политиките на енергийна ефективност могат да се прилагат ефикасно само чрез индивидуализирано съдействие. В редица региони местните и регионалните власти подкрепят пряко или чрез структурните фондове услуги за независим одит и консултации по енергийни въпроси за предприятията.

За ЕИСК приоритет в тази област би било създаването или съдействието за създаване на услуги за независима оценка на ситуацията, консултации по енергийни въпроси и одит, по-специално в междинните организации и професионалните браншови организации.

5.3   Въвеждане на политика на данъчно стимулиране

5.3.1   За да се насърчат малките предприятия да инвестират в подобряването на енергийната ефективност на своята дейност, ЕИСК приканва държавите-членки 1) да стимулират материалните инвестиции и инвестициите в консултации, одит и обучение; 2) да обхванат и малките предприятия, инвестиращи в пестене на енергия, в националните механизми за финансови стимули, каквито вече се отпускат на частните домакинства.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ОВ C 318 от 23.12.2009, стр. 39.

1

(2)  През 2007 г. в ЕС-27 има над 20,104 млн. предприятия, от които 18,16 млн. са микропредприятия (с по-малко от 10 работници), 1,49 млн. са малки предприятия (10 до 25 работници), 303 400 средни предприятия (26 до 250 работници), 159 000 големи предприятия с над 250 работници. Микропредприятията представляват 30 % от всички работни места, малките предприятия – 21 %, средните предприятия – 17 % и големите предприятия – 33 %. Източник: EIM Business & Policy Research, ЕВРОСТАТ.

2

(3)  Според държавите-членки посредническите организации, представляващи малките предприятия, са, inter alia: професионалните, занаятчийските и търговските камари, браншовите организации, сдруженията на предприятия. Признати като представителни организации от публичните власти, те действат в полза на всички предприятия на тяхната територия и предприемат колективни действия в тяхна полза.

3

(4)  Европейският съвет от 23 и 24 март 2006 г. поиска да се отчитат различните видове МСП и да се даде приоритет на малките предприятия, като принципът „Мисли първо за малките“ се прилага като водещ за всеки законодателен акт на равнище ЕС или национално равнище.

4

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/123 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/123

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Инструмент за сътрудничество за развитие на Европейския съюз — ролята на организираното гражданско общество и на социалните партньори“

2011/C 44/20

Докладчик: г-н Guiseppe IULIANO

На пленарната си сесия, проведена на 16 юли 2009 г., Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Инструмент за сътрудничеството за развитие (ИСР) на Европейския съюз – ролята на организираното гражданско общество и на социалните партньори“.

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 17 юни 2010 г.

На 464-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 15 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 123 гласа „за“, без гласове „против“ и „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

Достойният труд в политиките за сътрудничество на ЕС и засилване на подкрепата за социалните партньори

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) оценява като цяло положително новия ИСР, чието важно значение за подпомагане на политиката на ЕС в сферата на сътрудничеството за развитие по света е безспорно. Въз основа на тази предпоставка ЕИСК препоръчва институционално укрепване на политиките за сътрудничество в рамките на новия Договор от Лисабон, като подкрепя централната роля и първостепенната отговорност на Комисията в планирането на политиките и стратегиите в сферата на сътрудничеството за развитие и подновява своята подкрепа за ролята на Европейския парламент посредством укрепване на процедурата за демократичен и бюджетен контрол (democratic scrutiny и budgetary control). |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) оценява като цяло положително новия ИСР, чието важно значение за подпомагане на политиката на ЕС в сферата на сътрудничеството за развитие по света е безспорно. Въз основа на тази предпоставка ЕИСК препоръчва институционално укрепване на политиките за сътрудничество в рамките на новия Договор от Лисабон, като подкрепя централната роля и първостепенната отговорност на Комисията в планирането на политиките и стратегиите в сферата на сътрудничеството за развитие и подновява своята подкрепа за ролята на Европейския парламент посредством укрепване на процедурата за демократичен и бюджетен контрол (democratic scrutiny и budgetary control).

| 1.2 | ЕИСК потвърждава необходимостта от по-нататъшно насърчаване на практическото прилагане на целите, съдържащи се в концепцията за достоен труд (decent work). Ето защо ЕИСК иска от институциите на ЕС, особено от Комисията и Съвета, да подкрепят с конкретни мерки прилагането на концепцията за достоен труд в политиките за сътрудничество за развитие и по-специално да въведат достойния труд в плана за действие за постигане на Целите на хилядолетието за развитие. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК потвърждава необходимостта от по-нататъшно насърчаване на практическото прилагане на целите, съдържащи се в концепцията за достоен труд (decent work). Ето защо ЕИСК иска от институциите на ЕС, особено от Комисията и Съвета, да подкрепят с конкретни мерки прилагането на концепцията за достоен труд в политиките за сътрудничество за развитие и по-специално да въведат достойния труд в плана за действие за постигане на Целите на хилядолетието за развитие.

| 1.3 | Социалните партньори (организации на работниците и на работодателите) са главни действащи лица в социалния диалог, който на свой ред е съставен елемент на достойния труд, и поради това следва да бъдат разглеждани като важни участници и събеседници на ЕС в този контекст. Социалните партньори трябва да се интегрират напълно в политическия диалог и да се ползват от насочена пряко към тях подкрепа. |
| --- | --- |

1.3

Социалните партньори (организации на работниците и на работодателите) са главни действащи лица в социалния диалог, който на свой ред е съставен елемент на достойния труд, и поради това следва да бъдат разглеждани като важни участници и събеседници на ЕС в този контекст. Социалните партньори трябва да се интегрират напълно в политическия диалог и да се ползват от насочена пряко към тях подкрепа.

| 1.4 | ЕИСК подчертава важната роля на частния сектор в развитието. Във връзка с това ЕИСК припомня понятието за корпоративна социална отговорност, което, въз основа на зачитане на основните стандарти за труд и за опазване на околната среда, придава прозрачност на ангажимента към социалните и екологичните аспекти с оглед на по-справедливото развитие на страните, в които тези предприятия осъществяват своята дейност. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК подчертава важната роля на частния сектор в развитието. Във връзка с това ЕИСК припомня понятието за корпоративна социална отговорност, което, въз основа на зачитане на основните стандарти за труд и за опазване на околната среда, придава прозрачност на ангажимента към социалните и екологичните аспекти с оглед на по-справедливото развитие на страните, в които тези предприятия осъществяват своята дейност.

| 1.5 | ЕИСК препоръчва планиране, при което социалните партньори да бъдат вземани под внимание в по-голяма степен, особено при процедурите за възлагане на обществени поръчки в сферата на услугите, отнасящи се до подкрепа на икономическите и социалните права. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК препоръчва планиране, при което социалните партньори да бъдат вземани под внимание в по-голяма степен, особено при процедурите за възлагане на обществени поръчки в сферата на услугите, отнасящи се до подкрепа на икономическите и социалните права.

Роля и представителност на гражданското общество и на социалните партньори в инструмента за сътрудничество за развитие (ИСР)

| 1.6 | ЕИСК подчертава принципно решаващата роля на организациите на гражданското общество за насърчаване на демократичното развитие на народите и държавите, които получават помощ, което да се осъществява напълно самостоятелно и независимо от политическата ориентация на правителствата. За целта ЕИСК иска увеличаване на ресурсите, предназначени за подкрепа на гражданското общество и на социалните партньори посредством тематичните програми на ИСР, като същевременно призовава към засилване на взаимното допълване между тези програми и географските програми на посочения инструмент, особено що се отнася до бюджетната подкрепа. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК подчертава принципно решаващата роля на организациите на гражданското общество за насърчаване на демократичното развитие на народите и държавите, които получават помощ, което да се осъществява напълно самостоятелно и независимо от политическата ориентация на правителствата. За целта ЕИСК иска увеличаване на ресурсите, предназначени за подкрепа на гражданското общество и на социалните партньори посредством тематичните програми на ИСР, като същевременно призовава към засилване на взаимното допълване между тези програми и географските програми на посочения инструмент, особено що се отнася до бюджетната подкрепа.

| 1.7 | Самите механизми на ИСР за подкрепа на гражданското общество следва да бъдат укрепени, така че то да може да изпълнява своята роля на всички равнища: при определяне на политическите приоритети и техния мониторинг, както и при осъществяване на инициативи за развитие. Ето защо ЕИСК препоръчва да се направи оценка и да се разработят начини на провеждане на консултации и на функциониране на програмите на Комисията, които да бъдат в съответствие с характеристиките и нуждите на заинтересованите страни (Actor Based Approach). |
| --- | --- |

1.7

Самите механизми на ИСР за подкрепа на гражданското общество следва да бъдат укрепени, така че то да може да изпълнява своята роля на всички равнища: при определяне на политическите приоритети и техния мониторинг, както и при осъществяване на инициативи за развитие. Ето защо ЕИСК препоръчва да се направи оценка и да се разработят начини на провеждане на консултации и на функциониране на програмите на Комисията, които да бъдат в съответствие с характеристиките и нуждите на заинтересованите страни (Actor Based Approach).

| 1.8 | В този смисъл ЕИСК счита, че е необходимо признаване на международното измерение на гражданското общество както на политическо, така и на оперативно равнище. Това намира максимален израз в организациите, чийто членове са и от северните, и от южните части на света, например социалните партньори, кооперативното движение и т. н. Тъй като представляват световни инстанции, с тези организации трябва да могат да се провеждат официални консултации по време на процесите на планиране на политическите приоритети на ЕС в сферата на сътрудничеството, и то на постоянна основа. В този контекст ЕИСК би могъл да предложи своя принос като институция, улесняваща включването на организациите на гражданското общество в процеса на вземане на решения от страна на ЕС в сферата на сътрудничеството за развитие. |
| --- | --- |

1.8

В този смисъл ЕИСК счита, че е необходимо признаване на международното измерение на гражданското общество както на политическо, така и на оперативно равнище. Това намира максимален израз в организациите, чийто членове са и от северните, и от южните части на света, например социалните партньори, кооперативното движение и т. н. Тъй като представляват световни инстанции, с тези организации трябва да могат да се провеждат официални консултации по време на процесите на планиране на политическите приоритети на ЕС в сферата на сътрудничеството, и то на постоянна основа. В този контекст ЕИСК би могъл да предложи своя принос като институция, улесняваща включването на организациите на гражданското общество в процеса на вземане на решения от страна на ЕС в сферата на сътрудничеството за развитие.

| 1.9 | ЕИСК потвърждава колко е важно на действащите лица от гражданските общества на трети страни да се отдели по-голяма роля, включително чрез пряката подкрепа за регионални мрежи на гражданското общество в южните части на света. За целта ЕИСК предлага в Цел 3 на програмата „Недържавни действащи лица“ на ИСР да се включат ресурси за подкрепа на дейностите по координация и развитие на капацитета на мрежите в южните части на света съвместно с вече съществуващите ресурси за мрежите на север, така че да има последователност в политиките и действията в световен мащаб. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК потвърждава колко е важно на действащите лица от гражданските общества на трети страни да се отдели по-голяма роля, включително чрез пряката подкрепа за регионални мрежи на гражданското общество в южните части на света. За целта ЕИСК предлага в Цел 3 на програмата „Недържавни действащи лица“ на ИСР да се включат ресурси за подкрепа на дейностите по координация и развитие на капацитета на мрежите в южните части на света съвместно с вече съществуващите ресурси за мрежите на север, така че да има последователност в политиките и действията в световен мащаб.

Подобряване на ефикасността на ИСР

| 1.10 | ЕИСК приема положително бележките на Европейската сметна палата и препоръчва да се подкрепят програми с по-голяма продължителност – така наречените „рамкови споразумения“, насочени основно към стратегическите цели на организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК приема положително бележките на Европейската сметна палата и препоръчва да се подкрепят програми с по-голяма продължителност – така наречените „рамкови споразумения“, насочени основно към стратегическите цели на организациите на гражданското общество.

| 1.11 | ЕИСК съветва също така да се разгледа възможността да бъдат разширени критериите за използване на вторичното отпускане на субсидии (sub-granting), така че то да бъде функционално и да допълва програмите, основаващи се на рамкови споразумения и насочени към подобряване на ефикасността на управлението на наличните ресурси. |
| --- | --- |

1.11

ЕИСК съветва също така да се разгледа възможността да бъдат разширени критериите за използване на вторичното отпускане на субсидии (sub-granting), така че то да бъде функционално и да допълва програмите, основаващи се на рамкови споразумения и насочени към подобряване на ефикасността на управлението на наличните ресурси.

| 1.12 | ЕИСК подчертава, че е необходимо да се засили устойчивостта на проектите за развитие и предлага:






  — | включването на организационните аспекти от изграждането/развитието на капацитет (capacity building/capacity devеlopment) на организациите в южните части на света като хоризонтален компонент на всички проекти за развитие; |
| --- | --- | --- |

1.12

ЕИСК подчертава, че е необходимо да се засили устойчивостта на проектите за развитие и предлага:

—

включването на организационните аспекти от изграждането/развитието на капацитет (capacity building/capacity devеlopment) на организациите в южните части на света като хоризонтален компонент на всички проекти за развитие;

| — | възможността за извършване на предварителни проучвания относно осъществимостта на самите проекти. |
| --- | --- |

—

възможността за извършване на предварителни проучвания относно осъществимостта на самите проекти.

| 1.13 | ЕИСК счита за нужно да се укрепят етапите на подбор, мониторинг и оценка на дейностите в областта на сътрудничеството с цел да се подобри тяхната ефикасност. По-конкретно Комитетът подчертава:






  — | необходимостта да се установяват по-преки отношения и стратегически диалог между Европейската комисия и организациите кандидати както на централно, така и на периферно равнище; |
| --- | --- | --- |

1.13

ЕИСК счита за нужно да се укрепят етапите на подбор, мониторинг и оценка на дейностите в областта на сътрудничеството с цел да се подобри тяхната ефикасност. По-конкретно Комитетът подчертава:

—

необходимостта да се установяват по-преки отношения и стратегически диалог между Европейската комисия и организациите кандидати както на централно, така и на периферно равнище;

| — | необходимостта да се поощрява (чрез стратегии и финансиране) по-голямото пряко участие на самите отговорници за програмите на Комисията в практическото осъществяване на дейностите на централно и на периферно равнище; |
| --- | --- |

—

необходимостта да се поощрява (чрез стратегии и финансиране) по-голямото пряко участие на самите отговорници за програмите на Комисията в практическото осъществяване на дейностите на централно и на периферно равнище;

| — | необходимостта да се предвиди участието на отговорник в делегациите на ЕС, който да бъде натоварен с развитието на отношенията с гражданското общество. |
| --- | --- |

—

необходимостта да се предвиди участието на отговорник в делегациите на ЕС, който да бъде натоварен с развитието на отношенията с гражданското общество.

2.   Инструменти и програми на Европейския съюз за външна помощ

| 2.1 | В контекста на финансовите перспективи на ЕС за периода 2007-2013 г. започна дълъг процес на реорганизиране на финансовите програми на ЕС за външна помощ. Новата рамка включва географски инструменти, а именно ИПП (Инструмент за предприсъединителна помощ, включващ страните кандидатки и потенциални кандидатки), ENPI (Европейски инструмент за съседство и партньорство, предназначен за страните от Кавказ, Централна Европа и Средиземноморието), ИСР (Инструмент за сътрудничество за развитие), ICI (Инструмент за сътрудничество с индустриализираните страни), както и тематични инструменти, а именно ЕИДПЧ (демокрация и права на човека) (1), SI (Инструмент за стабилност) и INSC (Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност, предназначен за подобряване на безопасността на атомните реактори в световен мащаб). За прилагането на тематичните инструменти не се изисква съгласието на органите на трети страни. |
| --- | --- |

2.1

В контекста на финансовите перспективи на ЕС за периода 2007-2013 г. започна дълъг процес на реорганизиране на финансовите програми на ЕС за външна помощ. Новата рамка включва географски инструменти, а именно ИПП (Инструмент за предприсъединителна помощ, включващ страните кандидатки и потенциални кандидатки), ENPI (Европейски инструмент за съседство и партньорство, предназначен за страните от Кавказ, Централна Европа и Средиземноморието), ИСР (Инструмент за сътрудничество за развитие), ICI (Инструмент за сътрудничество с индустриализираните страни), както и тематични инструменти, а именно ЕИДПЧ (демокрация и права на човека) (1), SI (Инструмент за стабилност) и INSC (Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност, предназначен за подобряване на безопасността на атомните реактори в световен мащаб). За прилагането на тематичните инструменти не се изисква съгласието на органите на трети страни.

| 2.2 | В рамките на това разделение ИСР е специфичният инструмент за сътрудничество за развитие (2). На свой ред той съдържа географски и тематични програми (3), ресурсите за които се отпускат по различни начини, като например чрез бюджетна подкрепа, субсидии, обществени поръчки, подкрепа за международни организации. |
| --- | --- |

2.2

В рамките на това разделение ИСР е специфичният инструмент за сътрудничество за развитие (2). На свой ред той съдържа географски и тематични програми (3), ресурсите за които се отпускат по различни начини, като например чрез бюджетна подкрепа, субсидии, обществени поръчки, подкрепа за международни организации.

| 2.3 | Важно е да се отбележи, че категориите действащи лица – потенциални получатели на ресурсите на ИСР бяха силно разширени, особено що се отнася до субсидиите. От традиционната представа за НПО, които работят в сферата на развитието, като главни действащи лица на гражданското общество в процеса на сътрудничество за развитие, се премина към една по-детайлна концепция, разглеждаща най-сетне социалните партньори и по-специално синдикатите като нови действащи лица, които могат да работят с този инструмент (4). |
| --- | --- |

2.3

Важно е да се отбележи, че категориите действащи лица – потенциални получатели на ресурсите на ИСР бяха силно разширени, особено що се отнася до субсидиите. От традиционната представа за НПО, които работят в сферата на развитието, като главни действащи лица на гражданското общество в процеса на сътрудничество за развитие, се премина към една по-детайлна концепция, разглеждаща най-сетне социалните партньори и по-специално синдикатите като нови действащи лица, които могат да работят с този инструмент (4).

| 2.4 | ЕИСК пое инициативата да представи настоящото становище вследствие на текущия процес на средносрочен преглед (mid-term review) на ИСР, както и по повод на настоящия процес на структуриран диалог (5), с цел да се внесат препоръки в подкрепа на основната роля на организациите на гражданското общество в сътрудничеството (6), подчертавайки по-специално приноса на социалните партньори за развитието. |
| --- | --- |

2.4

ЕИСК пое инициативата да представи настоящото становище вследствие на текущия процес на средносрочен преглед (mid-term review) на ИСР, както и по повод на настоящия процес на структуриран диалог (5), с цел да се внесат препоръки в подкрепа на основната роля на организациите на гражданското общество в сътрудничеството (6), подчертавайки по-специално приноса на социалните партньори за развитието.

3.   Общи бележки

| 3.1 | Трябва да се споменат най-новите елементи в общата рамка на Европейския съюз и в сътрудничеството за развитие, съдържащи се в Договора от Лисабон, влязъл в сила на 1 декември 2009 г. Новите елементи на Договора от институционална гледна точка са свързани с назначаването на върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност и учредяването на Европейска служба за външна дейност (European External Action Service – EEAS) (7), работеща под негово ръководство. Делегациите на ЕС, които са истински дипломатически представителства, също са под ръководството на Върховния представител и ще бъдат включени в EEAS. Въпреки че съгласно Договора политиките на сътрудничество за развитие са от правомощията на комисаря, отговарящ за развитието, все пак в мандата на Върховния представител се включва задачата да гарантира последователност и координираност на действията на ЕС в международен план. Според неотдавнашното предложение на Върховния представител (8) разработването на програмните документи за дейностите на най-големите инструменти за сътрудничество (тематични и географски) би трябвало да бъде отговорност на EEAS (под наблюдението на комисаря, отговарящ за развитието). Тази схема би могла да съдържа известен риск за нарушаване на независимостта на политиките за развитие, които в този смисъл биха могли да бъдат повлияни и подчинени на целите на външната политика на ЕС и на държавите-членки. Ето защо ЕИСК подкрепя централната роля и първостепенна отговорност на Комисията за планиране на политиките и стратегиите за сътрудничество за развитие и потвърждава подкрепата си за ролята на Европейския парламент посредством укрепване на процедурата за демократичен и бюджетен контрол (democratic scrutiny и budgetary control). |
| --- | --- |

3.1

Трябва да се споменат най-новите елементи в общата рамка на Европейския съюз и в сътрудничеството за развитие, съдържащи се в Договора от Лисабон, влязъл в сила на 1 декември 2009 г. Новите елементи на Договора от институционална гледна точка са свързани с назначаването на върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност и учредяването на Европейска служба за външна дейност (European External Action Service – EEAS) (7), работеща под негово ръководство. Делегациите на ЕС, които са истински дипломатически представителства, също са под ръководството на Върховния представител и ще бъдат включени в EEAS. Въпреки че съгласно Договора политиките на сътрудничество за развитие са от правомощията на комисаря, отговарящ за развитието, все пак в мандата на Върховния представител се включва задачата да гарантира последователност и координираност на действията на ЕС в международен план. Според неотдавнашното предложение на Върховния представител (8) разработването на програмните документи за дейностите на най-големите инструменти за сътрудничество (тематични и географски) би трябвало да бъде отговорност на EEAS (под наблюдението на комисаря, отговарящ за развитието). Тази схема би могла да съдържа известен риск за нарушаване на независимостта на политиките за развитие, които в този смисъл биха могли да бъдат повлияни и подчинени на целите на външната политика на ЕС и на държавите-членки. Ето защо ЕИСК подкрепя централната роля и първостепенна отговорност на Комисията за планиране на политиките и стратегиите за сътрудничество за развитие и потвърждава подкрепата си за ролята на Европейския парламент посредством укрепване на процедурата за демократичен и бюджетен контрол (democratic scrutiny и budgetary control).

| 3.2 | ЕИСК оценява като цяло положително новия инструмент ИСР, чието важно значение за подпомагане на политиката на ЕС в сферата на сътрудничеството за развитие по света е безспорно. Също така Комитетът има положително отношение спрямо обединяването на редица предишни програми в един единствен регламент за ИСР, който дава възможност за по-голяма прозрачност на планирането и управлението на ресурсите. Освен това ЕИСК констатира постоянно нарастващия размер на финансовите ресурси, заделени за този сектор, а този факт превръща Европейския съюз в един от най-големите финансови донори в световен мащаб в областта на сътрудничеството за развитие. ЕИСК приветства и включването на социалните партньори сред новите партньори, които са допустими за финансиране чрез ИСР. Накрая, ЕИСК счита, че има голямо съответствие между третираните от този инструмент теми и стратегическите приоритети, очертани от неговата специализирана секция „Външни отношения“ (9). |
| --- | --- |

3.2

ЕИСК оценява като цяло положително новия инструмент ИСР, чието важно значение за подпомагане на политиката на ЕС в сферата на сътрудничеството за развитие по света е безспорно. Също така Комитетът има положително отношение спрямо обединяването на редица предишни програми в един единствен регламент за ИСР, който дава възможност за по-голяма прозрачност на планирането и управлението на ресурсите. Освен това ЕИСК констатира постоянно нарастващия размер на финансовите ресурси, заделени за този сектор, а този факт превръща Европейския съюз в един от най-големите финансови донори в световен мащаб в областта на сътрудничеството за развитие. ЕИСК приветства и включването на социалните партньори сред новите партньори, които са допустими за финансиране чрез ИСР. Накрая, ЕИСК счита, че има голямо съответствие между третираните от този инструмент теми и стратегическите приоритети, очертани от неговата специализирана секция „Външни отношения“ (9).

| 3.3 | Все пак ЕИСК иска да подчертае съществуването на някои изисквания от общ характер, отнасящи се до практическото прилагане на целите на ИСР и ролята на организираното гражданско общество и на социалните партньори в сътрудничеството за развитие. |
| --- | --- |

3.3

Все пак ЕИСК иска да подчертае съществуването на някои изисквания от общ характер, отнасящи се до практическото прилагане на целите на ИСР и ролята на организираното гражданско общество и на социалните партньори в сътрудничеството за развитие.

| 3.4 | ЕИСК обръща внимание на необходимостта да се насърчава все повече практическото прилагане на целите, залегнали в концепцията за достоен труд (decent work). На международно равнище достойният труд беше изрично включен в Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР), определени от Обединените нации в полза на борбата срещу бедността и, следователно, като инструмент на сътрудничеството за развитие. На европейско равнище достойният труд беше включен официално в политиките за развитие през 2006 г. (10), както и в целите на ИСР. Въпреки това все още съществуват трудности в сферата на планирането и преговорите за сътрудничеството между ЕС и трети страни по отношение на конкретното прилагане на концепцията за достойния труд. Ето защо е изненадващо, че самата Европейска комисия в своето неотдавнашно съобщение „Пролетен пакет за развитието“ (11) не споменава достойния труд. Във връзка с това ЕИСК призовава Комисията, Съвета и Парламента да включат отново достойния труд в политиките за развитие и да му отредят по-значимо място на практика. |
| --- | --- |

3.4

ЕИСК обръща внимание на необходимостта да се насърчава все повече практическото прилагане на целите, залегнали в концепцията за достоен труд (decent work). На международно равнище достойният труд беше изрично включен в Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР), определени от Обединените нации в полза на борбата срещу бедността и, следователно, като инструмент на сътрудничеството за развитие. На европейско равнище достойният труд беше включен официално в политиките за развитие през 2006 г. (10), както и в целите на ИСР. Въпреки това все още съществуват трудности в сферата на планирането и преговорите за сътрудничеството между ЕС и трети страни по отношение на конкретното прилагане на концепцията за достойния труд. Ето защо е изненадващо, че самата Европейска комисия в своето неотдавнашно съобщение „Пролетен пакет за развитието“ (11) не споменава достойния труд. Във връзка с това ЕИСК призовава Комисията, Съвета и Парламента да включат отново достойния труд в политиките за развитие и да му отредят по-значимо място на практика.

| 3.5 | ЕИСК напомня, че свободата на сдружаване/договаряне и социалният диалог са основни елементи на прилагането чрез социалните партньори на политиките за подкрепа на достойния труд. Както припомня самата Европейска комисия, „ЕС счита, че спазването на социалните права и на стандартите на труд е от решаващо значение за справедливото и трайно социално и икономическо развитие“, от което следва, че „основните действащи лица са социалните партньори (предприятия и синдикати) (...) Синдикатите често са най-силните масови организации в страните партньори и служат като пазители на международните стандарти на труд“ (12). Освен това през 2005 г. самият Съвет на ЕС включва това схващане в декларацията относно консенсус за развитието: „икономическите и социалните партньори, включително и синдикатите, имат определяща роля като двигатели на демокрацията, на социалната справедливост и на правата на човека“ (13). Ето защо ЕИСК подчертава, че социалните партньори трябва да се разглеждат в този контекст като важни действащи лица и партньори на ЕС. Социалните партньори трябва да бъдат изцяло интегрирани в политическия диалог и да се ползват от пряка подкрепа. |
| --- | --- |

3.5

ЕИСК напомня, че свободата на сдружаване/договаряне и социалният диалог са основни елементи на прилагането чрез социалните партньори на политиките за подкрепа на достойния труд. Както припомня самата Европейска комисия, „ЕС счита, че спазването на социалните права и на стандартите на труд е от решаващо значение за справедливото и трайно социално и икономическо развитие“, от което следва, че „основните действащи лица са социалните партньори (предприятия и синдикати) (...) Синдикатите често са най-силните масови организации в страните партньори и служат като пазители на международните стандарти на труд“ (12). Освен това през 2005 г. самият Съвет на ЕС включва това схващане в декларацията относно консенсус за развитието: „икономическите и социалните партньори, включително и синдикатите, имат определяща роля като двигатели на демокрацията, на социалната справедливост и на правата на човека“ (13). Ето защо ЕИСК подчертава, че социалните партньори трябва да се разглеждат в този контекст като важни действащи лица и партньори на ЕС. Социалните партньори трябва да бъдат изцяло интегрирани в политическия диалог и да се ползват от пряка подкрепа.

| 3.6 | ЕИСК подчертава важното значение на ролята, която частният сектор, воден от принципите за свобода на предприемачеството, играе в динамиката на развитието с оглед насърчаването на подходяща интеграция на трети страни в световната икономика. ЕИСК подчертава, че корпоративната социална отговорност (КСО) може да допринесе за по-нататъшното увеличение на отговорността на частния сектор за по-справедливото развитие на страните, в които предприятията осъществяват своята дейност. Основана на спазването на основните стандарти на труд и включена в световните приоритети за защита на околната среда и за устойчиво производство, корпоративната социална отговорност допринася за укрепване на социалните и екологичните аспекти в рамките на осъществяваните чрез ИСР дейности. |
| --- | --- |

3.6

ЕИСК подчертава важното значение на ролята, която частният сектор, воден от принципите за свобода на предприемачеството, играе в динамиката на развитието с оглед насърчаването на подходяща интеграция на трети страни в световната икономика. ЕИСК подчертава, че корпоративната социална отговорност (КСО) може да допринесе за по-нататъшното увеличение на отговорността на частния сектор за по-справедливото развитие на страните, в които предприятията осъществяват своята дейност. Основана на спазването на основните стандарти на труд и включена в световните приоритети за защита на околната среда и за устойчиво производство, корпоративната социална отговорност допринася за укрепване на социалните и екологичните аспекти в рамките на осъществяваните чрез ИСР дейности.

| 3.7 | ЕИСК препоръчва планиране, насочено в по-голяма степен към включването на социалните партньори, включително при процедурите за възлагане на обществени поръчки за услуги по въпроси, които се отнасят до подкрепа на социалните и икономическите права. Във връзка с това ЕИСК констатира, че обществените поръчки в сферата на услугите често пъти обхващат теми като социалния диалог, трудовите и социалните права. Въпреки това сегашните критерии за подбор (организационни и финансови изисквания към организацията кандидат) често възпрепятстват равнопоставеното и балансирано участие на самите социални партньори, които фактически трябва да се разглеждат като основните действащи лица в тези сектори. |
| --- | --- |

3.7

ЕИСК препоръчва планиране, насочено в по-голяма степен към включването на социалните партньори, включително при процедурите за възлагане на обществени поръчки за услуги по въпроси, които се отнасят до подкрепа на социалните и икономическите права. Във връзка с това ЕИСК констатира, че обществените поръчки в сферата на услугите често пъти обхващат теми като социалния диалог, трудовите и социалните права. Въпреки това сегашните критерии за подбор (организационни и финансови изисквания към организацията кандидат) често възпрепятстват равнопоставеното и балансирано участие на самите социални партньори, които фактически трябва да се разглеждат като основните действащи лица в тези сектори.

| 3.8 | Затвърждава се тенденцията ЕС да канализира значителна част от ресурсите за сътрудничество за развитие посредством така наречената бюджетна подкрепа (budget support) (14). Въпреки че този подход може да се обясни с положителната логика, целяща да повиши ролята на страните бенефициери и същевременно да ги направи по-отговорни за собствените им процеси на развитие, все пак съществува риск да бъде ограничен основният принос на гражданското общество за ефективното демократично развитие на народите и на правителствата, които получават помощ (15). Укрепването на независимостта на гражданското общество е гаранция за устойчиво развитие и като такава би трябвало да бъде приоритетна цел на политиките на сътрудничество за развитие. Ето защо ЕИСК подчертава необходимостта да се увеличат ресурсите за подкрепа на гражданското общество (тематичните програми) (16), така че да се осъществява двойна функция: действителен мониторинг на бюджетната подкрепа (17) и реализиране на практика на допълнителни действия, които не биха могли да се осъществят само чрез сътрудничество на правителствено равнище (18). Това се отнася и за географските програми (19), като подкрепата за гражданското общество следва да бъде включена в тях като се спазват критериите за прозрачност, за адекватно планиране и определяне на специфични цели и същевременно се съблюдава и защитава правото на инициатива. |
| --- | --- |

3.8

Затвърждава се тенденцията ЕС да канализира значителна част от ресурсите за сътрудничество за развитие посредством така наречената бюджетна подкрепа (budget support) (14). Въпреки че този подход може да се обясни с положителната логика, целяща да повиши ролята на страните бенефициери и същевременно да ги направи по-отговорни за собствените им процеси на развитие, все пак съществува риск да бъде ограничен основният принос на гражданското общество за ефективното демократично развитие на народите и на правителствата, които получават помощ (15). Укрепването на независимостта на гражданското общество е гаранция за устойчиво развитие и като такава би трябвало да бъде приоритетна цел на политиките на сътрудничество за развитие. Ето защо ЕИСК подчертава необходимостта да се увеличат ресурсите за подкрепа на гражданското общество (тематичните програми) (16), така че да се осъществява двойна функция: действителен мониторинг на бюджетната подкрепа (17) и реализиране на практика на допълнителни действия, които не биха могли да се осъществят само чрез сътрудничество на правителствено равнище (18). Това се отнася и за географските програми (19), като подкрепата за гражданското общество следва да бъде включена в тях като се спазват критериите за прозрачност, за адекватно планиране и определяне на специфични цели и същевременно се съблюдава и защитава правото на инициатива.

| 3.9 | В този смисъл ролята на социалните партньори е от съществено значение за тематичните програми (освен „Недържавни действащи лица“), като програмата „Инвестиране в хората“ (обхващаща сферите на социалното сближаване, човешкото и социалното развитие, равенството между мъжете и жените и здравето) или програмата „Миграция и убежище“ (насочена към утвърждаване на законни начини за миграцията на работна ръка), или пък програмата „Околна среда и природни ресурси“ (насочена към дейности по контрол върху устойчивостта на околната среда чрез гражданското общество в развиващите се страни) и програмата „Продоволствена сигурност“. По-конкретно, темата „трудова заетост, социално сближаване и достоен труд“ (20) (включена в програмата „Инвестиране в хората“) би трябвало да отразява в по-голяма степен ролята на социалните партньори и на социалния диалог, а освен това и развитието на основните отрасли на селското стопанство би трябвало да бъде включено изрично в приоритетите на програмата „Продоволствена сигурност“ (21). |
| --- | --- |

3.9

В този смисъл ролята на социалните партньори е от съществено значение за тематичните програми (освен „Недържавни действащи лица“), като програмата „Инвестиране в хората“ (обхващаща сферите на социалното сближаване, човешкото и социалното развитие, равенството между мъжете и жените и здравето) или програмата „Миграция и убежище“ (насочена към утвърждаване на законни начини за миграцията на работна ръка), или пък програмата „Околна среда и природни ресурси“ (насочена към дейности по контрол върху устойчивостта на околната среда чрез гражданското общество в развиващите се страни) и програмата „Продоволствена сигурност“. По-конкретно, темата „трудова заетост, социално сближаване и достоен труд“ (20) (включена в програмата „Инвестиране в хората“) би трябвало да отразява в по-голяма степен ролята на социалните партньори и на социалния диалог, а освен това и развитието на основните отрасли на селското стопанство би трябвало да бъде включено изрично в приоритетите на програмата „Продоволствена сигурност“ (21).

| 3.10 | Предвид целите на ИСР е очевидна необходимостта да се възприемат глобални стратегии за осъществяване на сътрудничеството за развитие. Това е валидно и за организациите на гражданското общество, особено когато те се характеризират с международно измерение. Международното измерение на гражданското общество намира своя най-голям израз в организациите, чийто членове са от северните и южните части на света (например социалните партньори, кооперативното движение и т.н. (22). Тези организации представляват световни интереси и затова с тях трябва да могат да се провеждат формални консултации по време на процесите на планиране на политическите приоритети на ЕС в областта на сътрудничеството с правителствата на страните бенефициери. Във връзка с това ЕИСК се позовава на механизмите за консултация и процесите на вземане на решения, прилагани понастоящем в ОИСР и в Съвета на Европа (23). |
| --- | --- |

3.10

Предвид целите на ИСР е очевидна необходимостта да се възприемат глобални стратегии за осъществяване на сътрудничеството за развитие. Това е валидно и за организациите на гражданското общество, особено когато те се характеризират с международно измерение. Международното измерение на гражданското общество намира своя най-голям израз в организациите, чийто членове са от северните и южните части на света (например социалните партньори, кооперативното движение и т.н. (22). Тези организации представляват световни интереси и затова с тях трябва да могат да се провеждат формални консултации по време на процесите на планиране на политическите приоритети на ЕС в областта на сътрудничеството с правителствата на страните бенефициери. Във връзка с това ЕИСК се позовава на механизмите за консултация и процесите на вземане на решения, прилагани понастоящем в ОИСР и в Съвета на Европа (23).

| 3.11 | ЕИСК изтъква колко е важно да се придаде повече тежест на действащите лица от гражданското общество, особено в трети страни, посредством пряката подкрепа, предоставяна на регионалните мрежи на гражданското общество в южните части на света. За целта ЕИСК предлага в Цел 3 на програмата „Недържавни действащи лица“ на ИСР да се включат ресурси за подкрепа на дейностите по координиране и развитие на капацитета на мрежите в южните части на света (с цел да се консолидират възможностите им за представителство), съвместно с вече съществуващите механизми за мрежите на север. Подкрепата на международните и регионалните мрежи би допринесла за укрепването на последователното прилагане в световен мащаб на политики и дейности от сферата на сътрудничеството за развитие. |
| --- | --- |

3.11

ЕИСК изтъква колко е важно да се придаде повече тежест на действащите лица от гражданското общество, особено в трети страни, посредством пряката подкрепа, предоставяна на регионалните мрежи на гражданското общество в южните части на света. За целта ЕИСК предлага в Цел 3 на програмата „Недържавни действащи лица“ на ИСР да се включат ресурси за подкрепа на дейностите по координиране и развитие на капацитета на мрежите в южните части на света (с цел да се консолидират възможностите им за представителство), съвместно с вече съществуващите механизми за мрежите на север. Подкрепата на международните и регионалните мрежи би допринесла за укрепването на последователното прилагане в световен мащаб на политики и дейности от сферата на сътрудничеството за развитие.

| 3.12 | Поради това е необходимо самите инструменти на ИСР в подкрепа на гражданското общество да бъдат укрепени, за да може то да изпълнява ролята си на всички равнища: при определяне на политическите приоритети и техния мониторинг, както и при осъществяването на инициативи за развитие. Ето защо ЕИСК предлага да се прецени необходимостта от разработване на начини на провеждане на консултации и на функциониране на програмите на Комисията, които да бъдат в съответствие с характеристиките на съответните действащи лица (Actor Based Approach). Ясно е, че към настоящия момент съществува очертан спектър от действащи лица в сътрудничеството на международно равнище, имащи свое поле на действие, цели, стратегии, организационни и оперативни системи. |
| --- | --- |

3.12

Поради това е необходимо самите инструменти на ИСР в подкрепа на гражданското общество да бъдат укрепени, за да може то да изпълнява ролята си на всички равнища: при определяне на политическите приоритети и техния мониторинг, както и при осъществяването на инициативи за развитие. Ето защо ЕИСК предлага да се прецени необходимостта от разработване на начини на провеждане на консултации и на функциониране на програмите на Комисията, които да бъдат в съответствие с характеристиките на съответните действащи лица (Actor Based Approach). Ясно е, че към настоящия момент съществува очертан спектър от действащи лица в сътрудничеството на международно равнище, имащи свое поле на действие, цели, стратегии, организационни и оперативни системи.

4.   Специфични бележки

| 4.1 | В своя неотдавнашен доклад (24) относно участието на недържавните действащи лица Европейската сметна палата се спира на необходимостта за организациите на гражданското общество да се въведе финансиране на програмите с по-голяма продължителност – така наречените „рамкови споразумения“, насочени предимно към стратегически цели. ЕИСК споделя и препоръчва тази насока. |
| --- | --- |

4.1

В своя неотдавнашен доклад (24) относно участието на недържавните действащи лица Европейската сметна палата се спира на необходимостта за организациите на гражданското общество да се въведе финансиране на програмите с по-голяма продължителност – така наречените „рамкови споразумения“, насочени предимно към стратегически цели. ЕИСК споделя и препоръчва тази насока.

| 4.2 | ЕИСК също така предлага да се търсят възможности за разширяване на критериите за използване на вторичното отпускане на субсидии (sub-granting), така че то да бъде функционално и да допълва програмите, основаващи се на рамкови споразумения, за да се достигне по-лесно до организациите по места. Освен това по този начин би се създала по-ефикасна система за управление на наличните ресурси от страна на Европейската комисия като се избягва фрагментиране на инициативите. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК също така предлага да се търсят възможности за разширяване на критериите за използване на вторичното отпускане на субсидии (sub-granting), така че то да бъде функционално и да допълва програмите, основаващи се на рамкови споразумения, за да се достигне по-лесно до организациите по места. Освен това по този начин би се създала по-ефикасна система за управление на наличните ресурси от страна на Европейската комисия като се избягва фрагментиране на инициативите.

| 4.3 | ЕИСК подчертава необходимостта от укрепване на устойчивостта на проектите за развитие и предлага:






  — | включването на организационните аспекти от изграждането на капацитета на организациите в южните части на света (разглеждано не само като умение да се управляват дейности по проекта) като хоризонтален компонент във всички проекти за развитие; |
| --- | --- | --- |

4.3

ЕИСК подчертава необходимостта от укрепване на устойчивостта на проектите за развитие и предлага:

—

включването на организационните аспекти от изграждането на капацитета на организациите в южните части на света (разглеждано не само като умение да се управляват дейности по проекта) като хоризонтален компонент във всички проекти за развитие;

| — | възможността за извършване на предварителни проучвания относно осъществимостта на самите проекти – както се подчертава в доклада на Сметната палата, началото на дейностите по проекта обикновено се забавя поради недостатъчен анализ на местните потребности (25). Предварителното финансиране на такива проучвания би спомогнало проектът да стане оперативен още от самото начало (26). |
| --- | --- |

—

възможността за извършване на предварителни проучвания относно осъществимостта на самите проекти – както се подчертава в доклада на Сметната палата, началото на дейностите по проекта обикновено се забавя поради недостатъчен анализ на местните потребности (25). Предварителното финансиране на такива проучвания би спомогнало проектът да стане оперативен още от самото начало (26).

| 4.4 | ЕИСК счита за нужно да се укрепят етапите на подбор, мониторинг и оценка на дейностите в областта на сътрудничеството с цел да се подобри тяхната ефикасност. По-конкретно Комитетът подчертава:






  — | необходимостта да се преразгледа сега действащата процедура за подбор на проекти, която по бюрократични причини много често не позволява да бъде избрано най-подходящото предложение. Следователно изглежда, че е необходимо да се възприемат по-пряк подход и стратегически диалог между Европейския съюз и организациите кандидати както на централно, така и на периферно равнище, както и модел на участие в действията, които трябва да се предприемат; |
| --- | --- | --- |

4.4

ЕИСК счита за нужно да се укрепят етапите на подбор, мониторинг и оценка на дейностите в областта на сътрудничеството с цел да се подобри тяхната ефикасност. По-конкретно Комитетът подчертава:

—

необходимостта да се преразгледа сега действащата процедура за подбор на проекти, която по бюрократични причини много често не позволява да бъде избрано най-подходящото предложение. Следователно изглежда, че е необходимо да се възприемат по-пряк подход и стратегически диалог между Европейския съюз и организациите кандидати както на централно, така и на периферно равнище, както и модел на участие в действията, които трябва да се предприемат;

| — | необходимостта да се поощрява (чрез стратегии и финансиране) по-голямото пряко участие на самите отговорници за програмите на Комисията в практическото осъществяване на дейностите. Това би позволило да се извършва ефективен мониторинг на резултатите, като се улесняват взаимоотношенията между финансиращ орган и бенефициер и реалната оценка на въздействието на проектите на последен етап както на централно, така и на периферно равнище; |
| --- | --- |

—

необходимостта да се поощрява (чрез стратегии и финансиране) по-голямото пряко участие на самите отговорници за програмите на Комисията в практическото осъществяване на дейностите. Това би позволило да се извършва ефективен мониторинг на резултатите, като се улесняват взаимоотношенията между финансиращ орган и бенефициер и реалната оценка на въздействието на проектите на последен етап както на централно, така и на периферно равнище;

| — | необходимостта да се предвиди участието във всяка делегация на ЕС на отговорник за отношенията с гражданското общество. С влизането в сила на Договора от Лисабон делегациите представляват истински дипломатически представителства на Съюза. Още повече, както се вижда от гореизложеното, делегациите ще бъдат част от EEAS и дейността им трябва да бъде все по-добре координирана с тази на представителствата на отделните държави-членки. Ето защо изглежда наложително да се укрепят в институционално отношение позициите на лицата за контакт с организациите на гражданското общество в самите делегации. |
| --- | --- |

—

необходимостта да се предвиди участието във всяка делегация на ЕС на отговорник за отношенията с гражданското общество. С влизането в сила на Договора от Лисабон делегациите представляват истински дипломатически представителства на Съюза. Още повече, както се вижда от гореизложеното, делегациите ще бъдат част от EEAS и дейността им трябва да бъде все по-добре координирана с тази на представителствата на отделните държави-членки. Ето защо изглежда наложително да се укрепят в институционално отношение позициите на лицата за контакт с организациите на гражданското общество в самите делегации.

Брюксел, 15 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Вж. становището на ЕИСК относно „Европейски инструмент за демокрация и права на човека“, REX/263, 2009 г.

1

Европейски инструмент за демокрация и права на човека

(2)  Бюджетът на ИСР за периода 2007-2013 г. възлиза на 16,897 милиарда евро: http://www.developmentportal.eu/wcm/subsite/snv1v2/content/view/53/81/. Сред инструментите за сътрудничество трябва да припомним и Европейския фонд за развитие (ЕФР), предназначен за страните от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн, който обаче не е част от бюджета на ЕС. Бюджетът на десетия ЕФР за периода от 2008 г. до 2013 г. възлиза на 22 682 милиона евро: http://europa.eu/legislation_summaries/development/overseas_countries_territories/r12102_en.htm.

2

(3)  Географски програми: Латинска Америка, Азия, Централна Азия, Близък Изток и Южна Африка. Тематични програми: Продоволствена сигурност, Инвестиране в хората, Миграция и убежище, Недържавни действащи лица и местни органи, Околна среда и природни ресурси. Вж http://ec.europa.eu/europeaid/infopoint/publications/europeaid/153a_en.htm. За периода 2007-2013 г. ресурсите за географските и тематичните програми са разпределени, както следва: 10,57 милиарда евро за географските (60 %) и 5,596 милиарда евро за тематичните (33 %).

3

(4)  Вж. Регламент (ЕО) No 1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно финансовия инструмент за сътрудничество за развитие (ОВ L 379 от 27.12.2006 г.).

4

(5)  „Структуриран диалог относно включването на гражданското общество и на местните власти в сътрудничеството за развитие“ е инициатива на Европейската комисия от 2009 г. за обсъждане на ролята на гражданското общество и на местните власти в сътрудничеството. Въпреки че диалогът не е преговорен процес, той е насочен към изграждане на общи позиции по цитираните теми, включвайки също така държавите-членки на ЕС, Европейския парламент и представители на гражданското общество. Вж. http://ec.europa.eu/europeaid/who/partners/civil-society/structured-dialogue_en.htm.

5

(6)  В този смисъл ЕИСК припомня, че именно вследствие на форума в Акра от 2008 г. организациите на гражданското общество са изцяло признати като действащи лица на развитието („independent development actors in their own right“,) наравно с правителствата и международните организации, член 20 от Програмата за действие от Акра: http://siteresources.worldbank.org/ACCRAEXT/Resources/4700790-1217425866038/AAA-4-SEPTEMBER-FINAL-16h00.pdf.

6

independent development actors in their own right

(7)  В състава на EEAS ще бъде включен персонал на съответните направления на Генералния секретариат на Съвета и на Комисията, както и от националните дипломатически служби на държавите-членки. EEAS е служба sui generis, независима както от Комисията, така и от Съвета. Вж. http://eeas.europa.eu/background/index_en.htm.

7

sui generis

(8)  Член 8: http://eeas.europa.eu/docs/eeas_draft_decision_250310_en.pdf.

8

(9)  ЕИСК разполага с комитет „ЕС-АКТБ“, отговарящ за отношенията с тези страни. Вж. библиография на становищата на ЕИСК относно европейския фонд за развитие (ЕФР).

9

(10)  Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Осигуряване на достоен труд за всички“ (COM(2006) 249 окончателен).

10

Осигуряване на достоен труд за всички

(11)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „План за действие на ЕС от дванадесет точки в подкрепа на Целите на хилядолетието за развитие“ (COM(2010) 159 окончателен).

11

План за действие на ЕС от дванадесет точки в подкрепа на Целите на хилядолетието за развитие

(12)  Съобщение на Комисията до Съвета и до Европейския парламент „Ролята на Европейския съюз в насърчаването на правата на човека и разпространението на демокрацията в трети страни“ (COM(2001) 252 окончателен).

12

Ролята на Европейския съюз в насърчаването на правата на човека и разпространението на демокрацията в трети страни

(13)  ОВ C 46 от 24.2.2006, стр. 1, параграф18.

13

(14)  Бюджетната подкрепа предвижда пряко отпускане на финансови ресурси от страна на ЕС на страната бенефициер чрез съответните финансови институции. Бюджетната подкрепа може да бъде от общ характер – в подкрепа на национална стратегия за развитие, или от секторен характер – насочена към конкретни теми като например здравето, образованието и т. н. http://ec.europa.eu/europeaid/how/delivering-aid/budget-support/index_en.htm.

14

(15)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на гражданското общество в рамките на новата стратегия за Западните Балкани“ (ОВ C 80 от 30.3.2004 г.).

15

Ролята на гражданското общество в рамките на новата стратегия за Западните Балкани

(16)  Изпълнението на тематичните програми, за разлика от географските, не се нуждае от съгласието на страната бенефициер.

16

(17)  Има се предвид основната роля, която организациите на гражданското общество могат да изпълняват в мониторинга и контролирането на ресурсите, предназначени за сътрудничеството за развитие, с цел преодоляване на евентуални проявления на корупция.

17

(18)  EuropeAid понастоящем приключва проучвания в тази насока. Вж. „Engaging non state actors in new aid modalities“ в: https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/aidco/index.php/Structured_dialogue#WG2:_T1:_New_aid_modalities_and_CSOs_and_LAs_challenges_and_opportunities.3F и „Complementarity of EC financial instruments in the field of human rights and democracy“, Information note, aidco.e.4 (2009)338553, 29.10.2009 г.

18

Engaging non state actors in new aid modalities

Complementarity of EC financial instruments in the field of human rights and democracy

(19)  Към днешна дата изглежда, че по-голямата част от финансовата подкрепа за географските програми се отпуска посредством „бюджетна подкрепа“, като по този начин се оставя на заден план подкрепата за гражданското общество на местно равнище. Следва да се припомни, че географските програми трябва да бъдат одобрени от страната бенефициер.

19

(20)  Трябва да се отбележи, че финансовите ресурси за тази тема са едва 21 % от размера на финансовата помощ по програма „Инвестиране в хората“ 2007-2013 г. Вж. „Mid-term review of Strategy Paper for Thematic Programme (2007 – 2013)“ (Средносрочен преглед на стратегическия документ за тематичните програми (2007 – 2013 г.).

20

Mid-term review of Strategy Paper for Thematic Programme (2007 – 2013)

(21)  Становище на ЕИСК относно „Търговия и продоволствена сигурност“, докладчик: г-н Campli, REX 273, 2009 г..

21

Търговия и продоволствена сигурност

(22)  Социалните партньори (организации на работниците и работодателите) са организирани на европейско и международно равнище. На европейско равнище: Business Europe за работодателите и Европейската конфедерация на синдикатите (CES) за работниците; на международно равнище: Международната организация на работодателите (IOE) и Международната конфедерация на профсъюзите (CSI). Кооперативното движение също е организирано на европейско и международно равнище: Cooperatives Europe и International Co-operatives Alliance. Накрая следва да се добавят всички онези организации, кооперации и взаимоспомагателни дружества, които съставляват „социалната икономика“ в съответствие с определението от конференцията на МОТ в Йоханесбург, 19-21 октомври 2009 г. („Социалната икономика – африканският отговор на световната криза“).

22

Business Europe

Cooperatives Europe

International Co-operatives Alliance

(23)  Вж. съответно ролята на Консултативния комитет на профсъюзите (TUAC) и на Европейския младежки форум.

23

(24)  „Управлението на Комисията по отношение на включването на недържавни участници в сътрудничеството на ЕО за развитие“, Специален доклад No 4, 2009 г..

24

Управлението на Комисията по отношение на включването на недържавни участници в сътрудничеството на ЕО за развитие

(25)  Пак там, стр. 23, параграф 41.

25

(26)  За финансиране на такъв вид проучвания може да се въведе револвиращ фонд, посредством който Комисията да авансира финансирането, което впоследствие ще бъде приспаднато от общата сума на разходите по проекта, в случай че той бъде избран.

26

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/129 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/129

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Роля и перспективи на африканската социална икономика в сътрудничеството за развитие“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 44/21

Докладчик: г-н JAHIER

На 17 декември 2009 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Роля и перспективи на африканската социална икономика в сътрудничеството за развитие“.

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 17 юни 2010 г.

На 464-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 15 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 116 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Социалната икономика е важно явление в световен мащаб, което се откроява със своя капацитет за иновации, динамизъм, гъвкавост и устойчивост, дори в условията на голяма криза, както и със своя капацитет за приобщаване, особено на най-бедните и маргинализирани групи във всички общества. Според най-надеждните изчисления тя обхваща 10 % от активното население в света (1), а тенденцията е към нейното увеличаване във всяка част на земното кълбо. Нейните характеристики и особеният ѝ динамизъм я отличават от други икономически форми, но същевременно я правят напълно съвместима и понякога дори синергична спрямо други видове предприятия.

1.2   Социалната икономика в Африка е сектор, който досега беше до голяма степен пренебрегван от всички представители на международната общност, включително Европейския съюз. Нейните особености не се признават и следователно не ѝ се предоставя активна роля в политиките и процесите на консултации и вземане на решения. Въпреки това на африканския континент тя е неразделна част от традиционните системи за солидарност и за създаване на колективни и обществени предприятия, които често се превръщат в кооперативни предприятия или в най-разнородни взаимоспомагателни структури. Наред с това много от нейните структури са жизненоважна част от обширния сектор, наричан „неформална икономика“.

1.3   На континент, на който между 80 % и 95 % от населението е заето в неформалния сектор, социалната икономика може да има решаваща роля за постепенното развитие и преобразяването на тези условия на живот и труд чрез адаптирането им към високи стандарти за достойнство и социална защита, които да позволяват на тези участници да останат на пазара и да дадат своя решаващ принос за социалното и икономическото развитие в Африка.

1.4   В настоящия контекст, в който изпитваме последиците от икономическата криза, новаторското естество на социалната икономика и възможността ѝ да допринесе значително за местното развитие бяха официално признати от МОТ – от 19 до 21 октомври 2009 г. организацията свика първата Конференция за социалната икономика в Йоханесбург, в рамките на която беше приет важен план за действие. Дори Световната банка и МВФ показаха, че са възобновили своя интерес към социалната икономика предвид доказаната ѝ устойчивост по време на кризата, по-специално от страна на кооперативните дружества.

1.5   Следователно е в интерес на ЕС като водещ световен донор да се включи в тази международна инициатива. Добър повод за това може да бъде обявената от ООН Международна година на кооперациите (2012 г.).

ЕИСК предлага следните мерки за насърчаване на африканската социална икономика в сътрудничеството за развитие:

| — | осигуряване на официално признание от страна на ЕС на ролята и приноса на социалната икономика за развитието на Африка; |
| --- | --- |

—

осигуряване на официално признание от страна на ЕС на ролята и приноса на социалната икономика за развитието на Африка;

| — | включване на социалната икономика в списъка на недържавните участници от Споразумението от Котону, които трябва да бъдат включени в прилагането на споразумението; |
| --- | --- |

—

включване на социалната икономика в списъка на недържавните участници от Споразумението от Котону, които трябва да бъдат включени в прилагането на споразумението;

| — | удвояване на финансирането, предназначено за недържавните участници, в рамките на стратегическите документи на регионално и национално равнище; |
| --- | --- |

—

удвояване на финансирането, предназначено за недържавните участници, в рамките на стратегическите документи на регионално и национално равнище;

| — | осигуряване на приобщаването на недържавните участници, включително африканската социална икономика, към бъдещите отношения на ЕС със страните от АКТБ за периода след 2020 г.; |
| --- | --- |

—

осигуряване на приобщаването на недържавните участници, включително африканската социална икономика, към бъдещите отношения на ЕС със страните от АКТБ за периода след 2020 г.;

| — | интегриране на социалната икономика в партньорството ЕС-Африка и по-специално в Седмото партньорство в областта на миграцията, мобилността и заетостта; |
| --- | --- |

—

интегриране на социалната икономика в партньорството ЕС-Африка и по-специално в Седмото партньорство в областта на миграцията, мобилността и заетостта;

| — | включване на африканските кооперации в политиките на ЕС в областта на сътрудничеството за развитие на селското стопанство и на селските райони в Африка; |
| --- | --- |

—

включване на африканските кооперации в политиките на ЕС в областта на сътрудничеството за развитие на селското стопанство и на селските райони в Африка;

| — | подкрепа за африканската социална икономика чрез тематичните програми на ЕС „Инвестиране в хората“ и „Недържавните субекти и местните власти в развитието“; |
| --- | --- |

—

подкрепа за африканската социална икономика чрез тематичните програми на ЕС „Инвестиране в хората“ и „Недържавните субекти и местните власти в развитието“;

| — | насърчаване на създаването на мрежи на участниците в социалната икономика (от вида „Север-Юг“ и „Юг-Юг“) и тяхното укрепване; |
| --- | --- |

—

насърчаване на създаването на мрежи на участниците в социалната икономика (от вида „Север-Юг“ и „Юг-Юг“) и тяхното укрепване;

| — | насърчаване на образованието, обучението, културното сътрудничество и равенството между половете в програмите и политиките на ЕС; |
| --- | --- |

—

насърчаване на образованието, обучението, културното сътрудничество и равенството между половете в програмите и политиките на ЕС;

| — | признание на приноса на социалната икономика за създаването на достойни работни места в Африка, като този принос следва да бъде отразен в политиките за сътрудничество на ЕС; |
| --- | --- |

—

признание на приноса на социалната икономика за създаването на достойни работни места в Африка, като този принос следва да бъде отразен в политиките за сътрудничество на ЕС;

| — | включване на социалната икономика в Европейския доклад за развитието за 2010 г., в който ще бъде разгледана темата за социалната защита; |
| --- | --- |

—

включване на социалната икономика в Европейския доклад за развитието за 2010 г., в който ще бъде разгледана темата за социалната защита;

| — | насърчаване на благоприятна за функционирането на социалната икономика среда, включително чрез подходяща правна рамка, развитие на уменията, достъп до финансиране и свързване в мрежа; |
| --- | --- |

—

насърчаване на благоприятна за функционирането на социалната икономика среда, включително чрез подходяща правна рамка, развитие на уменията, достъп до финансиране и свързване в мрежа;

| — | укрепване на европейското вътрешноинституционално сътрудничество за популяризиране на социалната икономика; |
| --- | --- |

—

укрепване на европейското вътрешноинституционално сътрудничество за популяризиране на социалната икономика;

| — | включване на социалната икономика в съществуващите стратегически партньорства между Комисията и МОТ. |
| --- | --- |

—

включване на социалната икономика в съществуващите стратегически партньорства между Комисията и МОТ.

В съответствие с тези препоръки ЕИСК се ангажира да привлича представителите на африканската социална икономика за активно участие в неговите дейности и по-специално в Комитета за наблюдение „ЕС-АКТБ“.

2.   Състояние и измерения на социалната икономика в Африка

2.1   Социалната икономика се състои от всички „предприятия и организации, по-специално кооперации, взаимоспомагателни дружества, сдружения, фондации и социални предприятия, които имат конкретната характеристика да произвеждат стоки, услуги и знания, като преследват както икономически, така и социални цели и насърчават солидарността“ (2). Дефинирана по този начин, социалната икономика има съществен икономически дял не само в Европа, но и на други континенти, като се започне от Африка.

2.2   Тъй като става въпрос за една силно приобщаваща концепция, в която се поставя акцент върху общите черти между различните организации и предприятия, на практика към настоящия момент е невъзможно да се направи точен отчет за разпространението и броя на участниците в социалната икономика в отделните африкански страни или на равнище континент. Може обаче да се очертаят характеристиките на различните видове организации и предприятия, които съставят социалната икономика в Африка.

2.3   Традиционно един от основните компоненти на социалната икономика са кооперациите, определени от МОТ (R193, 2002 г.) като „самостоятелни сдружения на хора, които доброволно се обединяват с цел удовлетворяване на общи икономически, социални и културни потребности и стремежи посредством предприятие със съвместна собственост и демократично управление“. Кооперациите в Африка бяха „внесени“ от колониалните власти, като с обявяването на независимост на държавите станаха една от основните форми на икономическа и социална организация на континента (Develtere, Pollet & Wanyama, 2009 г.). В повечето случаи обаче новите независими правителства създадоха много тесни връзки с кооперациите, които бяха използвани като инструмент за мобилизация и контрол в различни социални и икономически сфери. Едва с процеса на либерализация през деветдесетте години африканските кооперации успяха да се освободят от прекомерната зависимост от държавния апарат, с която се отличаваха дотогава, като се завърнаха към принципите на самостоятелност, доброволност и вътрешна демокрация, типични за кооперативния модел, и по този начин започнаха нов етап на възраждане и разширяване.

2.4   В действителност през последните 15 години доста се увеличиха разпространението и популярността на кооперативния модел. Както показаха Develtere, Pollet & Wanyama (2009 г.) (3), анализирайки данните от единадесет африкански страни, в някои случаи (само като пример могат да бъдат посочени Кения, Гана и Сенегал) броят на активните кооперации се увеличи повече от два пъти спрямо този в периода 1989-1992 г., като по този начин се превърна в много съществена част от националната икономика.

2.5   Повечето от африканските кооперации са собственост на клиентите и развиват дейност в селскостопанския сектор, но са доста разпространени и в кредитния сектор – според WOCCU през 2007 г. са съществували приблизително 12 000 кредитни съюза с над 15 милиона членове в 23 страни и с вложения в размер на приблизително 3,5 милиарда долара (Fonteneau & Develtere, 2009 г.), поради което те се смятат за основна част от институциите за микрофинансиране в много африкански региони. Има действащи кооперации също и в строителния, застрахователния и дистрибуторския сектор. Според някои изчисления около 7 % от африканското население членува в кооперации.

2.6   Целта на взаимоспомагателните дружества в общи линии е да предлагат социални услуги на своите членове и техните семейства, като споделят рисковете и ресурсите и извършват дейност в сектора на социалната защита, насочвайки се по-специално към всичко, което се отнася до здравето и здравните услуги. Те са значителни на брой и като въздействие - според някои изчисления в Западна Африка развиват дейност поне 500 взаимоспомагателни дружества, които достигат до няколкостотин хиляди души. От 2003 г. Министерството на здравеопазването на Руанда включва тези дружества в своята стратегия за разширяване на достъпа до здравни услуги, като разчита на факта, че, по данни на министерството, 75 % от населението членува в поне едно от тези дружества. Това не се отнася само за сектора на здравеопазването. И в този случай са налице организации и/или предприятия, подобни на взаимоспомагателните дружества, които развиват дейност и в други сектори. Това са например взаимоспомагателните каси (tontines) във френскоговорящата част на Африка, кредитните съюзи (credit unions), развиващи дейност в кредитния сектор в англоговорящата част на Африка, и погребалните дружества, предлагащи погребални услуги в различни страни, сред които Етиопия и Южна Африка.

2.7   На 26 юни 2009 г. за първи път в Африка Съветът на министрите на UEMOA (Западноафрикански икономически и паричен съюз) прие Регламент (No 07/2009) относно взаимоспомагателните дружества, с който се определят и признават следните основни принципи, характерни за този вид дружества: прозрачност, социална отговорност, демокрация, равенство, справедливост и солидарност. С тези принципи се определят и допълнителни характеристики, които са специфични за едно взаимоспомагателно дружество, а именно членство на доброволна и недискриминационна основа, нестопанска цел, демократично функциониране и участие в управлението на институцията, солидарен ангажимент, автономност и независимост, доброволна дейност на управителния съвет, отговорно участие.

2.8   Друга многочислена група в Африка, получила разпространение във всички възможни сектори както в селските, така и в градските райони, са сдруженията, сред които попадат доброволческите организации, общностните организации (community-based organisations), организациите с нестопанска цел и неправителствените организации (НПО) и др. Броят на сдруженията, свързани със социалната икономика, рязко нарасна с процесите на демократизиране от деветдесетте години, благодарение на подобрените правни рамки и гъвкавите оперативни структури, които позволяват адаптирането на модела на сдружаване към различните социални потребности. Особено важна в тази група е ролята на НПО, които – често пъти в сътрудничество с подобни организации и с институции от Севера – успяват да мобилизират значителни ресурси и следователно да действат в по-широк мащаб. По аналогичен начин и социалните партньори често развиват дейност в различни страни, свързана с насърчаването на структури и инициативи на социалната икономика.

2.9   Поради своите структурни и оперативни характеристики кооперациите, взаимоспомагателните дружества, сдруженията и другите организации и предприятия, свързани със социалната икономика, имат значително икономическо и социално въздействие в Африка. Преди всичко те предлагат работни места и пряко и демократично участие в организацията и в разпределението на ресурсите. Наред с това, като работят на по-широка обществена основа и много често включително в най-бедните селски райони, където държавните мерки, ако изобщо съществуват, са минимални, организациите и предприятията на социалната икономика гарантират достъп до социални и/или икономически услуги дори на най-уязвимите групи (бедни, жени, лица с увреждания, неквалифицирани работници, мигранти и др.). Независимо дали става за микрофинансиране или за медицинска и социална помощ за болните от ХИВ/СПИН, за участие в селскостопанска кооперация или в погребално дружество (burial society), организациите и предприятията на социалната икономика осигуряват мерки за социална защита на солидарна и общностна основа, като същевременно произвеждат стоки и услуги с безспорно икономическо значение, които имат пряко въздействие върху намаляването на бедността.

2.10   Ролята на организациите и предприятията на социалната икономика придобива още по-голямо значение с оглед на последиците от световната икономическа и финансова криза, които, що се отнася до Африка, бяха изпитани успоредно с тези от продоволствената и енергийната криза от 2007-2008 г. (4) Изправени пред влошаващото се икономическо и социално положение на голяма част от населението, правителствата на развиващите се страни трябваше да укрепят и разширят системите за социална защита, които в много случаи бяха незавършени. Това е област, в която социалната икономика вече има силно присъствие и голяма активност, като често преодолява пропуските и разпокъсаността на държавните мерки, без да отнема ролята и отговорността на правителствата и институциите.

3.   Програмата на МОТ

3.1   Поради своите присъщи характеристики социалната икономика съдържа в себе си възможността за създаване на нови работни места, за укрепване на основните права в трудовата сфера и за насърчаване на социалната защита и социалния диалог. По този начин тя напълно съвпада със стратегическите цели, посочени от Международната организация на труда (МОТ) и свързани с постигането и гарантирането на „достоен труд“ (decent work), който се счита за такъв, когато се полага „в условия на свобода, справедливост, сигурност и човешко достойнство“. Като основна цел в работата на МОТ от доста време, постигането на достоен труд се счита за централно в плановете за намаляване на бедността и е инструмент за насърчаване на устойчиво, приобщаващо и справедливо развитие.

3.2   В своята „Програма за достоен труд в Африка, 2007-2015 г.“ (МОТ, 2007 г.) МОТ изброява възможностите и предизвикателствата, пред които е изправена Африка както с оглед постигането на достоен труд на целия континент, така и с оглед гарантирането на адекватно икономическо и социално развитие на континента. Основните предизвикателства, които бяха изтъкнати, са свързани с безработицата, ниската трудова заетост и бедността; ролята на социалната защита в развитието; проблемите, свързани със социалното изключване и разпространението на ХИВ/СПИН. Никъде в документа не се споменава официално за социалната икономика. Въпреки това понятията, мерките, вниманието към сектора на кооперациите и сдруженията, основната роля на справедливостта, участието и социалната защита са все елементи, съвместими с основите на социалната икономика.

3.3   С течение на годините МОТ разви значителна компетентност по отношение на социалната икономика както чрез използването на традиционните си инструменти, така и чрез създаването на специален департамент за кооперациите (EMP/COOP) и стартирането на поредица от програми за техническа помощ на континентално равнище (например CoopAfrica) или в отделните страни (например SAY JUMP! в Южна Африка).

3.4   Следователно не е случаен фактът, че именно МОТ откри първа международния дебат относно социалната икономика в Африка - първо поръча изготвянето на редица анализи и проучвания, по-специално за сектора на кооперациите в Африка, а след това, през октомври 2009 г., организира в Йоханесбург конференция на тема „Социалната икономика – африканският отговор на световната криза“. Целта на срещата, в която участваха представители на целия континент, беше приемането на „План за действие“ (5) за насърчаване на организациите и предприятията на социалната икономика в Африка.

3.5   Планът за действие предвижда четири стратегически цели:

| — | на световно равнище МОТ и заинтересованите от социалната икономика страни се ангажират да насърчават и разпространяват признаването на предприятията на социалната икономика, както и да увеличават броя на партньорствата между Севера и Юга и между Африка и други региони; |
| --- | --- |

—

на световно равнище МОТ и заинтересованите от социалната икономика страни се ангажират да насърчават и разпространяват признаването на предприятията на социалната икономика, както и да увеличават броя на партньорствата между Севера и Юга и между Африка и други региони;

| — | на регионално равнище ангажиментът се отнася до напредъка в насърчаването на предприятията и организациите на социалната икономика, включително чрез намиране на ресурсите, необходими за създаване на програма за социалната икономика в Африка; |
| --- | --- |

—

на регионално равнище ангажиментът се отнася до напредъка в насърчаването на предприятията и организациите на социалната икономика, включително чрез намиране на ресурсите, необходими за създаване на програма за социалната икономика в Африка;

| — | на национално равнище целта е да бъде създадена, укрепвана и/или насърчавана правната, институционалната и политическата среда, необходима за развитието на предприятията и организациите на социалната икономика, както и да се развиват и укрепват структурите на социалната икономика; |
| --- | --- |

—

на национално равнище целта е да бъде създадена, укрепвана и/или насърчавана правната, институционалната и политическата среда, необходима за развитието на предприятията и организациите на социалната икономика, както и да се развиват и укрепват структурите на социалната икономика;

| — | накрая, на средно равнище и на микроравнище задачата е да се гарантира ефективността на предприятията и организациите на социалната икономика, за да могат те да отговарят в по-голяма степен на потребностите на населението по отношение на социалната защита, доходите, насърчаването на заетостта и зачитането на правата на работното място, продоволствената сигурност и опазването на околната среда, борбата срещу ХИВ/СПИН, социалното изключване и така нататък. |
| --- | --- |

—

накрая, на средно равнище и на микроравнище задачата е да се гарантира ефективността на предприятията и организациите на социалната икономика, за да могат те да отговарят в по-голяма степен на потребностите на населението по отношение на социалната защита, доходите, насърчаването на заетостта и зачитането на правата на работното място, продоволствената сигурност и опазването на околната среда, борбата срещу ХИВ/СПИН, социалното изключване и така нататък.

3.6   Последиците от световната икономическа и финансова криза, заедно с тези от предходната продоволствена и енергийна криза, правят постигането на изброените в Плана за действие от Йоханесбург цели особено наложително. Според изчисления на МОТ около 73 % от работниците в Африка на юг от Сахара имат несигурна работа – дял, който може да е достигнал 77 % през 2009 г., с вероятно увеличение на мигрантския натиск както в рамките на континента, така и към Европа, предвид множеството работници, търсещи по-добро бъдеще. Последиците от кризата вече се почувстваха с намаляването на преките чуждестранни инвестиции, както в инфраструктурата, така и в производството на стоки, и с ограничаването на трансферите на парични средства от емигранти. Насърчаването и увеличаването на разпространението на предприятията и организациите на социалната икономика представлява принос за създаването на нови работни места, като по този начин се превръща в конкретна алтернатива на мигрантския натиск.

3.7   Накрая, поради основния принос на кооперациите за социално-икономическото развитие Организацията на обединените нации обяви 2012 г. за Международна година на кооперациите – инициатива, която ще предложи възможност за насърчаване и разширяване на ролята на организациите и предприятията на социалната икономика.

4.   Перспективи и препоръки за участието на ЕС и нови приоритетни политики

4.1   Социалната икономика има съществен дял в Европейския съюз, а нейната икономическа и социална роля се признава все по-широко. През 2006 г. ЕИСК изготви първият обширен доклад по този въпрос (6).

През 2009 г. ЕП призна, че социалната икономика е един от стълбовете на европейската интеграция, посочвайки, че „социалната икономика представлява 10 % от всички европейски предприятия, с 2 милиона предприятия или 6 % от всички работни места, и се отличава с висок потенциал за генериране и поддържане на стабилна заетост“ (7).

Накрая ЕИСК препоръча признаването и запазването на различните предприемачески модели, сред които попада социалната икономика (8).

4.2   Въпреки че социалната икономика не разполага със свое собствено място сред факторите, определящи действията на ЕС в програмите му за сътрудничество за развитие, всички основни сектори, в които развиват дейност организациите и предприятията на социалната икономика в Африка, попадат сред оперативните приоритети на ЕС: социалната защита, здравето, социалното приобщаване, заетостта, селскостопанското развитие и развитието на селските райони, микрофинансирането, културата. Следователно, макар да не са конкретно насочени към подкрепа за организациите и предприятията на социалната икономика, възможните инструменти и политически мерки на ЕС в тази област са вече налице.

4.3   Въпреки това, за да може тази нова социално-икономическа реалност на африканския континент да се интегрира в сътрудничеството на ЕС за развитие, се препоръчва ЕС да признае официално съществуването на африканската социална икономика. ЕС може да намери конкретен интерес и добавена стойност от включването на този нов приоритет в своята програма. От една страна, това би насърчило официалното сътрудничество с международни институции като МОТ и Световната банка, осъществявайки системни синергии, които стават все по-полезни в сферата на сътрудничеството за развитие, а от друга, този нов приоритет би включил основните участници на европейската социална икономика, като по този начин би допринесъл за насърчаване на обществената подкрепа в Европа за увеличаване на външната помощ, предоставяна от ЕС.

4.4   Най-ефективният метод за осигуряване на концептуално признание за ролята и приноса на социалната икономика в развитието на Африка е насърчаването на този сектор посредством съществуващите партньорства между ЕС и Африка, а именно Споразумението от Котону и партньорството ЕС-Африка.

4.4.1   Що се отнася до Споразумението от Котону, със съжаление се отбелязва, че прегледът през 2010 г. вече завърши без да бъдат включени разпоредби относно социалната икономика. Въпреки това делегациите на ЕС в африканските страни би трябвало да предприемат мерки за бързото включване на организациите и предприятията на социалната икономика в списъка на участниците, които следва да бъдат преброени и поканени за консултации.

4.4.2   Наред с това прегледът през 2015 г. би трябвало да предложи възможност за изрично признаване на социалната икономика и за включването ѝ в категорията на „недържавни участници“, които следва да бъдат информирани и включени в консултации и в изпълнението на споразумението, в допълнение към финансовите ресурси и действията за изграждане на капацитет, насочени към гарантиране на тяхното ефективно участие.

4.4.3   ЕИСК счита, че анализът на отношенията на ЕС със страните от АКТБ за периода след 2020 г., когато изтича срокът на действие на Споразумението от Котону, трябва не само да осигури включването на институционални разпоредби за недържавните участници, подобни на тези от Споразумението от Котону, но и да гарантира изричното присъствие на социалната икономика в тази категория.

4.5   Що се отнася до партньорството ЕС-Африка, могат да бъдат установени преки връзки между целите и действията на Седмото партньорство в областта на миграцията, мобилността и заетостта, и тези на социалната икономика, по-специално по отношение на приноса за създаването на работни места, постепенното официализиране на неформалната икономика и насърчаването на достойния труд. В този контекст третата среща на върха между ЕС и Африка, която ще се проведе през ноември 2010 г., и новите планове за действие, които ще бъдат приети на нея, представляват конкретна възможност за насърчаване на социалната икономика. Например, новият план за действие за това партньорство би могъл да включва следните елементи:

| — | цел: признаване и насърчаване на социалната икономика като средство за преодоляване на пропастта между официалната и неформалната икономика и за стимулиране на създаването на достойни работни места; |
| --- | --- |

—

цел: признаване и насърчаване на социалната икономика като средство за преодоляване на пропастта между официалната и неформалната икономика и за стимулиране на създаването на достойни работни места;

| — | действие: укрепване на капацитета и способността на участниците в африканската социална икономика чрез разработване на специални курсове, най-вече в областта на управлението, към институтите за професионално обучение и университетите; |
| --- | --- |

—

действие: укрепване на капацитета и способността на участниците в африканската социална икономика чрез разработване на специални курсове, най-вече в областта на управлението, към институтите за професионално обучение и университетите;

| — | действие: улесняване на отпускането на заеми и микрокредитирането на участниците в социалната икономика; |
| --- | --- |

—

действие: улесняване на отпускането на заеми и микрокредитирането на участниците в социалната икономика;

| — | действие: подпомагане на африканските правителства в изготвянето на подходяща правна, политическа и институционална рамка с оглед насърчаването и функционирането на предприятията и организациите на социалната икономика. |
| --- | --- |

—

действие: подпомагане на африканските правителства в изготвянето на подходяща правна, политическа и институционална рамка с оглед насърчаването и функционирането на предприятията и организациите на социалната икономика.

4.6   На секторно равнище организациите и предприятията на африканската социална икономика са много активни в селскостопанския сектор и в развитието на селските райони. В тази насока бяха поети конкретни ангажименти със стратегията ЕС-Африка в областта на селското стопанство и чрез съобщението „За напредък на селското стопанство в Африка“ (9). В нито един от двата случая обаче не беше споменат секторът на кооперациите – един от основните стълбове на социалната икономика в Африка. Въпреки това възможностите за действие и сътрудничество със селскостопанските кооперации и кооперациите в селските райони в Африка са многобройни и биха могли да отговорят на целта, свързана с „акцентиране върху по-доброто управление на селското стопанство и подкрепа за изграждането на капацитет (capacity-building) от страна на африканските публични и частни организации, участващи в селското стопанство“ (10).

4.6.1   Наред с това си струва да се отбележи, че Инструментът за сътрудничество за развитие съдържа тематична програма относно продоволствената сигурност – друг сектор, в който съществуващите инструменти и програми на ЕС биха могли да се използват за признаване на основната роля, която организациите и предприятията на африканската социална икономика могат да изпълняват в европейското сътрудничество за развитие.

4.7   „Инвестиране в хората“ е друга тематична програма на Инструмента за сътрудничество за развитие, на която следва да се обърне внимание. Тази програма има за цел развитието на човешките ресурси и може да се използва за подпомагане на обучението и развитието на предприемачески умения сред участниците в социалната икономика в Африка.

4.7.1   Тази цел би била в съответствие с разпоредбите от декларацията на МОТ относно развитието на уменията, по-специално в областта на управлението. Образованието и обучението имат основна роля за укрепване на капацитета на организациите и предприятията на социалната икономика и за предоставянето на възможност да се конкурират на пазарите. Необходимо е също така да се положат особени усилия за образованието и обучението на жените, чиято роля в африканските икономики, особено в селскостопанския сектор и селските райони, често пъти се подценява.

4.8   Що се отнася до образованието и обучението както за развитие на уменията, така и за подобряване на управлението, ЕС би трябвало да улеснява и насърчава отношенията между организациите и предприятията на европейската и на африканската социална икономика. Обменът на опит, добрите практики и техническата помощ по осите „Север-Юг“ и „Юг-Юг“ биха допринесли за укрепване на африканските структури (11). Ето защо ЕИСК насърчава създаването и укрепването на мрежите на социалната икономика „Север-Юг“ и „Юг-Юг“ като незаменим инструмент за сътрудничество и трансфер на технически умения между организациите и предприятията на социалната икономика.

4.9   Наред с това образованието и обучението са важни за качеството на работата и, в по-общ план, за културното сътрудничество. И двете имат първостепенна роля в създаването на работни места, както ЕИСК вече многократно отбеляза. Следователно ЕС би трябвало да има предвид тези сектори при интегрирането на африканската социална икономика в своите програми и политики.

4.10   Що се отнася до създаването на работни места, което заедно със социалната защита и равенството между половете е основен елемент на социалната икономика, особено по отношение на заетостта в селските райони, някои аспекти на стратегията ЕС-Африка могат да бъдат свързани с целите на Плана за действие от Йоханесбург. Това касае най-вече приоритетно действие No 3 от Партньорството ЕС-Африка в областта на миграцията, мобилността и заетостта, което се отнася до заетостта и намаляването на бедността и акцентира върху принципите на достойния труд.

4.11   Друг инструмент за осигуряване на концептуално признание за ролята на социалната икономика в развитието на Африка би могъл да бъде Европейският доклад за развитието за 2010 г. В него ще бъде разгледана темата за социалната защита – сектор, в който организациите и предприятията на социалната икономика имат ключова роля, най-вече в Африка, както вече беше посочено (12). Освен това изричното включване на африканската социална икономика в Европейския доклад за развитието за 2010 г. би позволило да бъде разработена конкретна политика за социална защита в сътрудничеството за развитие на ЕС, каквато понастоящем не съществува.

4.12   Също така ЕИСК препоръчва на Комисията да започне картографиране на дейностите на държавите-членки в областта на сътрудничеството с участниците в африканската социална икономика, с цел постигане на по-добра координация и разпределение на дейностите в тази област между ЕС и държавите-членки.

4.13   За да може африканската социална икономика да допринесе ефективно за премахването на бедността, е необходимо да бъде създадена благоприятна среда, която да включва подходяща правна рамка, изграждане на капацитет, достъп до финансиране и свързване в мрежа на организациите на африканската социална икономика и техните европейски партньори. Що се отнася до правната рамка, африканските власти би трябвало да бъдат насърчавани от ЕС и МОТ да създадат регистър на организациите на социалната икономика и да приемат законодателство, което да позволява на тези участници да развиват своята дейност по ефективен начин, като разгледат и основния въпрос за собствеността на средствата за производство. ЕС и държавите-членки биха могли да споделят най-добрите практики, развивани в европейските страни, където социалната икономика е по-активна.

4.13.1   Подкрепата на ЕС за изграждане на капацитет и за свързване в мрежа на участниците в социалната икономика би трябвало да се управлява на национално, регионално и континентално равнище, по-специално чрез Споразумението от Котону, стратегията ЕС-Африка и тематичната програма „Недържавни участници и местни власти в процеса на развитие“ (Инструмент за сътрудничество за развитие) (13). Дейностите биха могли да включват действия в подкрепа на координацията, застъпничеството и диалога, вертикалната и хоризонталната интеграция на организациите на социалната икономика, обучението и др.

4.13.2   За тази цел организациите на социалната икономика би трябвало да бъдат включени в категорията на недържавните участници, допустими за участие в горепосочените тематични програми. Освен това средствата за тези тематични програми и за допълнителните тематични програми, в които социалната икономика би могла да участва ефективно (14), би трябвало да бъдат увеличени при преразглеждането на следващите европейски финансови перспективи (2014-2020 г.) до удвояване на общата им стойност, както вече беше поискано от ЕИСК (15). Независимо от финансирането на ЕС е целесъобразно да се насърчават и да бъдат продължени координацията, диалогът, синергиите и конкретните проекти за сътрудничество между различните сектори на европейската и африканската социална икономика и в частност - между африканските организации. Аналогично би трябвало да се увеличат средствата, предназначени за програмите от единадесетия Европейски фонд за развитие (ЕФР, 2014-2019 г.), за да може социалната икономика да извлече полза от тази помощ.

4.14   Друг аспект на благоприятната среда е преди всичко създаването на действителни условия за достъп на недържавните участници до финансиране въз основа на опростени процедури.

Особен и новаторски аспект са също така дългосрочните заеми, предназначени за по-добре структурираните участници в социалната икономика. От своя страна ЕС има задачата да улесни достъпа до такива заеми, като използва вече съществуващи инструменти или като създава нови.

4.15   Накрая ЕИСК призовава за развиване на европейско вътрешноинституционално и междуинституционално сътрудничество за насърчаване на африканската социална икономика, като:

| — | приканва Европейския парламент, който вече прие резолюция относно въздействието на социалната икономика върху европейската интеграция (16), да приеме още една относно приноса на африканската социална икономика за премахването на бедността, като изготвянето ѝ бъде възложено на Комисията по развитие и/или на Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС; |
| --- | --- |

—

приканва Европейския парламент, който вече прие резолюция относно въздействието на социалната икономика върху европейската интеграция (16), да приеме още една относно приноса на африканската социална икономика за премахването на бедността, като изготвянето ѝ бъде възложено на Комисията по развитие и/или на Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС;

| — | призовава белгийското председателство на Съвета на ЕС, което ще се състои през второто полугодие на 2010 г. и в рамките на което ще се проведе третата среща на върха между ЕС и Африка, да се ангажира активно за увеличаване на признаването и подкрепата за африканската социална икономика; |
| --- | --- |

—

призовава белгийското председателство на Съвета на ЕС, което ще се състои през второто полугодие на 2010 г. и в рамките на което ще се проведе третата среща на върха между ЕС и Африка, да се ангажира активно за увеличаване на признаването и подкрепата за африканската социална икономика;

| — | препоръчва на Европейската комисия да разгледа възможността за включване на темата за социалната икономика в стратегическото партньорство между Комисията и МОТ в областта на развитието, което има за цел да спомогне за намаляване на бедността, както и да допринесе за постигане на Целите на хилядолетието за развитие и за изпълнение на програмата „Достоен труд за всички“ (17). |
| --- | --- |

—

препоръчва на Европейската комисия да разгледа възможността за включване на темата за социалната икономика в стратегическото партньорство между Комисията и МОТ в областта на развитието, което има за цел да спомогне за намаляване на бедността, както и да допринесе за постигане на Целите на хилядолетието за развитие и за изпълнение на програмата „Достоен труд за всички“ (17).

Брюксел, 15 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Подготвителен документ за конференцията на МОТ в Йоханесбург, 19-21 октомври 2009 г., посочен в Приложение 3.

1

(2)  Вж. член 1, Преамбюл, „План за действие за насърчаване на предприятията и организациите на социалната икономика в Африка“(Plan of Action for the Promotion of Social Economy Enterprises and Organizations in Africa), документ, изготвен за регионалната конференция на МОТ на тема „Социалната икономика – африканският отговор на световната криза“(The Social Economy - Africa’s Response to the Global Crisis), Йоханесбург, 19-21 октомври 2009 г.; вж. също така диаграмата в Приложение 2.

2

План за действие за насърчаване на предприятията и организациите на социалната икономика в Африка

(Plan of Action for the Promotion of Social Economy Enterprises and Organizations in Africa)

Социалната икономика – африканският отговор на световната криза

(The Social Economy - Africa’s Response to the Global Crisis)

(3)  Вж. посочения документ в Приложение 3.

3

(4)  Вж. становище REX/285 – CESE 1954/2009, „Подкрепа за развиващите се страни за преодоляване на кризата“, докладчик: г-н Jahier.

4

Подкрепа за развиващите се страни за преодоляване на кризата

(5)  Вж. Приложение 1 и http://www.ilo.org/public/english/region/afpro/addisababa/pdf/se_planofaction_en.pdf.

5

(6)  CIRIEC, The social economy in European Union („Социалната икономика в Европейския съюз“), CESE/COMM/05/2005.

6

The social economy in European Union („Социалната икономика в Европейския съюз“)

(7)  Резолюция на Европейския парламент относно социалната икономика (докладчик: г-жа Toia, 19 февруари 2009 г.).

7

(8)  ОВ C 318, 23.12.2009 г., стр. 22.

8

(9)  „Съобщение на Комисията до Съвета и Европейския парламент – За напредък на селското стопанство в Африка – Предложение за континентално и регионално сътрудничество за развитие на селското стопанство в Африка“ (COM(2007) 440 окончателен).

9

(10)  Стратегическо партньорство Африка-ЕС – Обща стратегия Африка-ЕС, параграф 73.

10

(11)  Добър пример за мрежа на социалната икономика „Север-Юг“ е Евро-средиземноморската мрежа на социалната икономика (ESMED), която включва организации от Испания, Франция, Италия, Мароко, Португалия и Тунис. Тя подкрепя и насърчава обмените и проектите за сътрудничество в рамките на евро-средиземноморското партньорство.

11

Евро-средиземноморската мрежа на социалната икономика (ESMED)

(12)  Вж. параграфи 2.8 и 2.9 по-горе.

12

(13)  Както се посочва в член 5.1.2 на тази програма, ЕС ще подкрепи инициативите, насочени към увеличаване на транснационалния обмен, създаване на атмосфера на доверие, насърчаване на създаването на мрежи и осигуряване на координация между недържавните участници и местните власти (както по оста „Север-Юг“, така и по оста „Юг-Юг“).

13

(14)  Става въпрос, например, за тематичните програми „Инвестиране в хората“ и „Продоволствена сигурност“ в рамките на Инструмента за сътрудничество за развитие.

14

Инвестиране в хората

Продоволствена сигурност

(15)  Вж. параграф 6.3 от становище REX/285 (2009 г.), „Подкрепа за развиващите се страни за преодоляване на кризата“, докладчик: г-н Jahier.

15

Подкрепа за развиващите се страни за преодоляване на кризата

(16)  Вж. бележка под линия No 4.

16

(17)  Вж. http://ec.europa.eu/europeaid/what/social-protection/documents/memorandum_of_understanding_ec_ilo_en.pdf.

17

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/136 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/136

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на европейските технологични, индустриални и научни паркове в управлението на кризата и в подготовката за периода след кризата и след Лисабонската стратегия“ (допълнение към становище)

2011/C 44/22

Докладчик: г-н TÓTH

Съдокладчик: г-н SZŰCS

На 14 юли 2009 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви допълнение към становище относно:

„Ролята на европейските технологични, индустриални и научни паркове в управлението на кризата и в подготовката за периода след кризата и след Лисабонската стратегия“.

Консултативната комисия по индустриални промени, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 1 юли 2010 г.

На 464-та си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 147 гласа „за“ и 7 гласа „въздържал се“.

1.   Препоръки

| 1.1 | ЕИСК признава значението на технологичните, индустриалните и научните паркове (ТИН паркове) за оказване на подкрепа за икономическото развитие и модернизацията. Създадените структури подкрепят индустриалните промени чрез интелигентната специализация, концентрирането на ресурси и базата знания. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК признава значението на технологичните, индустриалните и научните паркове (ТИН паркове) за оказване на подкрепа за икономическото развитие и модернизацията. Създадените структури подкрепят индустриалните промени чрез интелигентната специализация, концентрирането на ресурси и базата знания.

| 1.2 | Европейският съюз се нуждае от по-целенасочен и интегриран подход, насочен към подпомагане и разработване на ТИН парковете на 21-ви век. Особено в контекста на кризата и на последващия период, е целесъобразно да се следва по-цялостна стратегия, за да се извлече полза от предимствата, които парковете могат да предложат по отношение на икономическия растеж и конкурентоспособността. Тези действия би трябвало да бъдат реализирани с амбиция и лидерска роля от страна на ЕС. |
| --- | --- |

1.2

Европейският съюз се нуждае от по-целенасочен и интегриран подход, насочен към подпомагане и разработване на ТИН парковете на 21-ви век. Особено в контекста на кризата и на последващия период, е целесъобразно да се следва по-цялостна стратегия, за да се извлече полза от предимствата, които парковете могат да предложат по отношение на икономическия растеж и конкурентоспособността. Тези действия би трябвало да бъдат реализирани с амбиция и лидерска роля от страна на ЕС.

| 1.3 | Препоръчваме да се определят и разработят синергии с водещи инициативи на ЕС по места, по-специално с Европейския технологичен и иновационен институт (ЕИТ) и свързаните с него общности на знанието и иновациите. |
| --- | --- |

1.3

Препоръчваме да се определят и разработят синергии с водещи инициативи на ЕС по места, по-специално с Европейския технологичен и иновационен институт (ЕИТ) и свързаните с него общности на знанието и иновациите.

| 1.4 | Необходимо е да се признае и насърчи разработването на ново поколение и нов вид паркове. Следва да се насърчава ролята на парковете в изграждането на иновационни структури. |
| --- | --- |

1.4

Необходимо е да се признае и насърчи разработването на ново поколение и нов вид паркове. Следва да се насърчава ролята на парковете в изграждането на иновационни структури.

| 1.5 | По отношение на регионалното измерение следва да се засили участието на местните власти и на агломерациите в разработването на ТИН паркове, като се прилага принципът на субсидиарност. Необходимо е да се подобри работата в мрежа на заинтересованите страни от публичния сектор, бизнес средите и институциите на висшето образование. |
| --- | --- |

1.5

По отношение на регионалното измерение следва да се засили участието на местните власти и на агломерациите в разработването на ТИН паркове, като се прилага принципът на субсидиарност. Необходимо е да се подобри работата в мрежа на заинтересованите страни от публичния сектор, бизнес средите и институциите на висшето образование.

| 1.6 | При разработването на парковете все по-голямо значение придобива сътрудничеството с научните институции и по-специално с университетите и научноизследователските институти, както и аспектите, свързани с университетското образование и научните изследвания. Въпреки това, в настоящия момент сътрудничеството с парковете не е развито в достатъчна степен. Посредством функциите, които изпълняват, парковете биха могли да служат като мост между академичните среди и индустрията. Партньорството с парковете може да бъде част от система от критерии за награждаване на университетите с отлични постижения. |
| --- | --- |

1.6

При разработването на парковете все по-голямо значение придобива сътрудничеството с научните институции и по-специално с университетите и научноизследователските институти, както и аспектите, свързани с университетското образование и научните изследвания. Въпреки това, в настоящия момент сътрудничеството с парковете не е развито в достатъчна степен. Посредством функциите, които изпълняват, парковете биха могли да служат като мост между академичните среди и индустрията. Партньорството с парковете може да бъде част от система от критерии за награждаване на университетите с отлични постижения.

| 1.7 | Следва да бъдат започнати и подкрепени действия за наблюдение, оценка и акредитация в тази област, заедно с разпространението на добри практики. Необходими са оценка и сравнителни емпирични изследвания, за да се създадат конкретни европейски и национални политики и инструменти, свързани с формирането на парковете и растежа. Желателно е да бъде подкрепено картографирането на ТИН парковете в Европа под формата на изчерпателна база данни. По този начин може да се улесни сътрудничеството между парковете, като се създаде взаимосвързваща матрица, която да насърчава връзките, с цел преодоляване на регионалните бариери пред растежа. |
| --- | --- |

1.7

Следва да бъдат започнати и подкрепени действия за наблюдение, оценка и акредитация в тази област, заедно с разпространението на добри практики. Необходими са оценка и сравнителни емпирични изследвания, за да се създадат конкретни европейски и национални политики и инструменти, свързани с формирането на парковете и растежа. Желателно е да бъде подкрепено картографирането на ТИН парковете в Европа под формата на изчерпателна база данни. По този начин може да се улесни сътрудничеството между парковете, като се създаде взаимосвързваща матрица, която да насърчава връзките, с цел преодоляване на регионалните бариери пред растежа.

| 1.8 | Продължаващата професионализация в развитието и дейността на парковете намира отражение в рамките на организационно-управленските, сложните (регионални) аспекти на развитието, а също и в интеграцията на научноизследователския компонент, подхода на изграждане на структурирани клъстери и елемента на качеството. Въпреки това по-нататъшното укрепване на стандартите за дейност на парковете продължава да стои като изискване. |
| --- | --- |

1.8

Продължаващата професионализация в развитието и дейността на парковете намира отражение в рамките на организационно-управленските, сложните (регионални) аспекти на развитието, а също и в интеграцията на научноизследователския компонент, подхода на изграждане на структурирани клъстери и елемента на качеството. Въпреки това по-нататъшното укрепване на стандартите за дейност на парковете продължава да стои като изискване.

| 1.9 | Потенциалът по отношение на развитието, произтичащ от възможностите, които Европейският съюз предоставя в сферата на сближаването и приспособяването, следва да се използва по-задълбочено. Той заслужава да бъде разглеждан в дългосрочна перспектива. |
| --- | --- |

1.9

Потенциалът по отношение на развитието, произтичащ от възможностите, които Европейският съюз предоставя в сферата на сближаването и приспособяването, следва да се използва по-задълбочено. Той заслужава да бъде разглеждан в дългосрочна перспектива.

2.   Въведение

| 2.1 | През ноември 2005 г. ЕИСК прие изчерпателно становище по собствена инициатива относно технологичните, индустриалните, иновационните и научните паркове. В него беше обърнато особено внимание на парковете в новите държави-членки, но констатациите и отправените препоръки се отнасят по принцип до целия Европейски съюз. |
| --- | --- |

2.1

През ноември 2005 г. ЕИСК прие изчерпателно становище по собствена инициатива относно технологичните, индустриалните, иновационните и научните паркове. В него беше обърнато особено внимание на парковете в новите държави-членки, но констатациите и отправените препоръки се отнасят по принцип до целия Европейски съюз.

| 2.2 | Може да се отбележи, че в горепосоченото становище бяха направени няколко уместни наблюдения и формулирани подходящи препоръки, които намериха значително отражение върху политиката в тази област през последните години. Постигнатият в резултат от това напредък беше в синергия с усилията на ЕС в областта на регионалната, индустриалната и иновационната политика. |
| --- | --- |

2.2

Може да се отбележи, че в горепосоченото становище бяха направени няколко уместни наблюдения и формулирани подходящи препоръки, които намериха значително отражение върху политиката в тази област през последните години. Постигнатият в резултат от това напредък беше в синергия с усилията на ЕС в областта на регионалната, индустриалната и иновационната политика.

| 2.3 | Можем да припомним следните констатации и препоръки с ясно изразено въздействие:






  а) | парковете съответстват на критериите за инструменти, улесняващи иновациите, поради което парковете могат да бъдат считани за „иновационни полюси“; |
| --- | --- | --- |

2.3

Можем да припомним следните констатации и препоръки с ясно изразено въздействие:

а)

парковете съответстват на критериите за инструменти, улесняващи иновациите, поради което парковете могат да бъдат считани за „иновационни полюси“;

| б) | те са особено подходящи за улесняване на взаимодействието между науката и технологиите, от една страна, и икономическото развитие от друга; там са съсредоточени произтичащите от сътрудничеството между научноизследователските институции и предприятията синергии, които имат за цел да насърчат достъпа на предприятията до пазара; |
| --- | --- |

б)

те са особено подходящи за улесняване на взаимодействието между науката и технологиите, от една страна, и икономическото развитие от друга; там са съсредоточени произтичащите от сътрудничеството между научноизследователските институции и предприятията синергии, които имат за цел да насърчат достъпа на предприятията до пазара;

| в) | парковете предлагат цялостна рамка за улесняване и стимулиране на иновациите и регионалното развитие и играят важна роля в тези усилия, като насърчават конкурентоспособността и спомагат за преодоляването на безработицата и пропастта между различните равнища; |
| --- | --- |

в)

парковете предлагат цялостна рамка за улесняване и стимулиране на иновациите и регионалното развитие и играят важна роля в тези усилия, като насърчават конкурентоспособността и спомагат за преодоляването на безработицата и пропастта между различните равнища;

| г) | необходими са икономически стратегии, които да отчитат сложното естество на възможностите, предлагани от парковете, и да определят насоката, която да се следва; |
| --- | --- |

г)

необходими са икономически стратегии, които да отчитат сложното естество на възможностите, предлагани от парковете, и да определят насоката, която да се следва;

| д) | парковете играят особена роля за насърчаване на иновациите. В този контекст мобилизирането на интелектуалните ресурси от университетите и другите научни институти придобива все по-голямо значение; |
| --- | --- |

д)

парковете играят особена роля за насърчаване на иновациите. В този контекст мобилизирането на интелектуалните ресурси от университетите и другите научни институти придобива все по-голямо значение;

| е) | друга желана, но не и напълно осъществена концепция е работата в мрежа на парковете на транснационално равнище, създаването на паневропейски мрежи чрез подкрепата на интегрирани програми за сътрудничество между парковете и индустриалните райони. |
| --- | --- |

е)

друга желана, но не и напълно осъществена концепция е работата в мрежа на парковете на транснационално равнище, създаването на паневропейски мрежи чрез подкрепата на интегрирани програми за сътрудничество между парковете и индустриалните райони.

| 2.4 | Време е да се разгледа въздействието на предишното становище по отношение на извлечените политически и практически поуки. В настоящото становище се разглеждат също така ролята на парковете и решенията, които те биха могли да предоставят в областта на управлението на икономическата криза. В настоящия документ ЕИСК разглежда специализирането на парковете, новите очаквания от страна на промишлеността, работниците и останалите участници от гражданското общество, новите предизвикателства на регионално, национално и европейско равнище, пред които са изправени парковете, както и сложните задачи на органите за управление на парковете. |
| --- | --- |

2.4

Време е да се разгледа въздействието на предишното становище по отношение на извлечените политически и практически поуки. В настоящото становище се разглеждат също така ролята на парковете и решенията, които те биха могли да предоставят в областта на управлението на икономическата криза. В настоящия документ ЕИСК разглежда специализирането на парковете, новите очаквания от страна на промишлеността, работниците и останалите участници от гражданското общество, новите предизвикателства на регионално, национално и европейско равнище, пред които са изправени парковете, както и сложните задачи на органите за управление на парковете.

| 2.5 | Технологичните, индустриалните, иновационните и научните паркове все по-често се възприемат като средство за създаване на динамични местни производствени системи (клъстери), които ускоряват икономическия растеж и конкурентоспособността в международен план. Те допринасят за индустриалните промени в Европа, като насърчават иновациите, образуването на клъстери, дейностите между предприятията и подкрепят сектора на МСП и създаването на работни места. Дефиницията на местните производствени системи (клъстери) е подробно развита в параграф 2.3 на становище по собствена инициатива „Европейски индустриални зони към нови мрежи на знанието“ (1). |
| --- | --- |

2.5

Технологичните, индустриалните, иновационните и научните паркове все по-често се възприемат като средство за създаване на динамични местни производствени системи (клъстери), които ускоряват икономическия растеж и конкурентоспособността в международен план. Те допринасят за индустриалните промени в Европа, като насърчават иновациите, образуването на клъстери, дейностите между предприятията и подкрепят сектора на МСП и създаването на работни места. Дефиницията на местните производствени системи (клъстери) е подробно развита в параграф 2.3 на становище по собствена инициатива „Европейски индустриални зони към нови мрежи на знанието“ (1).

| 2.6 | Освен това ЕС следва се подготви и за периода след кризата, когато в ТИН парковете в целия ЕС бъдат концентрирани иновационните, научните и индустриалните капацитет и ресурси. Във връзка с това е важно е да се подчертае потенциалната роля на парковете в подготовката на планирането на Лисабонската стратегия за периода след 2010 г. Целта на това проследяващо становище е да се отправят препоръки в съответствие с тези констатации. |
| --- | --- |

2.6

Освен това ЕС следва се подготви и за периода след кризата, когато в ТИН парковете в целия ЕС бъдат концентрирани иновационните, научните и индустриалните капацитет и ресурси. Във връзка с това е важно е да се подчертае потенциалната роля на парковете в подготовката на планирането на Лисабонската стратегия за периода след 2010 г. Целта на това проследяващо становище е да се отправят препоръки в съответствие с тези констатации.

3.   Променящата се роля и място на ТИН парковете

| 3.1 | Дълбоките икономически и социални промени през изминалите години и по-специално икономическата криза и последиците от нея, все по-силно налагащият се въпрос за устойчивото развитие, въпросите на енергийната сигурност и изменението на климата доведоха до преразглеждане на понятията модернизация, растеж и икономическо развитие и свързаните с тях задачи в Европа и в целия свят. За да бъдат ефективни в тази среда, парковете трябва да развият нови функции и услуги и да създадат нови модели за бизнес услуги, които да позволят на нововъзникващите дейности и сектори да процъфтяват. |
| --- | --- |

3.1

Дълбоките икономически и социални промени през изминалите години и по-специално икономическата криза и последиците от нея, все по-силно налагащият се въпрос за устойчивото развитие, въпросите на енергийната сигурност и изменението на климата доведоха до преразглеждане на понятията модернизация, растеж и икономическо развитие и свързаните с тях задачи в Европа и в целия свят. За да бъдат ефективни в тази среда, парковете трябва да развият нови функции и услуги и да създадат нови модели за бизнес услуги, които да позволят на нововъзникващите дейности и сектори да процъфтяват.

| 3.2 | Значението на научните и технологичните паркове и други подобни структури като концентрирани и интегрирани структури за развитие нараства. Иновациите и творчеството са предмет на специално внимание в Европейския съюз и по света. Тези структури са признати като елементи, насърчаващи иновационна и конкурентоспособна икономика и подкрепящи както процеса на създаване, така и този на консолидация. |
| --- | --- |

3.2

Значението на научните и технологичните паркове и други подобни структури като концентрирани и интегрирани структури за развитие нараства. Иновациите и творчеството са предмет на специално внимание в Европейския съюз и по света. Тези структури са признати като елементи, насърчаващи иновационна и конкурентоспособна икономика и подкрепящи както процеса на създаване, така и този на консолидация.

| 3.3 | Парковете по света се различават значително по отношение на тяхната мисия и мащаб. Все пак, по-пълното разбиране за различните видове паркове е свързано с определянето на нуждите и приоритетите и подготвянето на стратегическото планиране. Професионалните организации предложиха много дефиниции на понятието „парк“. Според една от широкоразпространените, парковете представляват вид публично-частно партньорство, което насърчава потока на знания – често между самите свързани с парковете предприятия или между тях и университетите, и допринася за икономическия растеж и развитие в региона. |
| --- | --- |

3.3

Парковете по света се различават значително по отношение на тяхната мисия и мащаб. Все пак, по-пълното разбиране за различните видове паркове е свързано с определянето на нуждите и приоритетите и подготвянето на стратегическото планиране. Професионалните организации предложиха много дефиниции на понятието „парк“. Според една от широкоразпространените, парковете представляват вид публично-частно партньорство, което насърчава потока на знания – често между самите свързани с парковете предприятия или между тях и университетите, и допринася за икономическия растеж и развитие в региона.

| 3.4 | Терминът „научен и технологичен парк“ постепенно е обхванал всички видове високотехнологични клъстери като технополис, научен парк, „научен град“, киберпарк, високотехнологичен (индустриален) парк, иновационен център, парк, посветен на НИРД, университетски научноизследователски парк, научноизследователски и технологичен парк, научен и технологичен парк, технологичен парк, технологичен инкубатор, технопарк, технополюс и технологичен бизнес инкубатор. Макар и да са подобни в много отношения, опитът показва, че съществува разлика между технологичен бизнес инкубатор, научен парк или научноизследователски парк, град на науката, технополис и система за регионални иновации. |
| --- | --- |

3.4

Терминът „научен и технологичен парк“ постепенно е обхванал всички видове високотехнологични клъстери като технополис, научен парк, „научен град“, киберпарк, високотехнологичен (индустриален) парк, иновационен център, парк, посветен на НИРД, университетски научноизследователски парк, научноизследователски и технологичен парк, научен и технологичен парк, технологичен парк, технологичен инкубатор, технопарк, технополюс и технологичен бизнес инкубатор. Макар и да са подобни в много отношения, опитът показва, че съществува разлика между технологичен бизнес инкубатор, научен парк или научноизследователски парк, град на науката, технополис и система за регионални иновации.

| 3.5 | Целесъобразно е да се прави разлика между научни паркове и научноизследователски паркове. Първият термин се използва най-често в Европа, докато вторият е широко използван в САЩ и Канада. Научните паркове в Европа съществуват наред с технологичните и основните разлики между двете концепции са по отношение на мащаба и евентуалното допускане на производствена дейност. Научният парк обикновено е с по-малък мащаб, поддържа тесни връзки с университетите и поставя по-малък акцент върху производствената дейност, докато технологичният парк е със среден или голям мащаб и в него се допуска производствена дейност. От географска гледна точка, научните паркове обикновено следват „британския модел“, докато технологичните паркове са свързани със „средиземноморския модел“, типичен за страни като Франция, Испания, Италия и Португалия. |
| --- | --- |

3.5

Целесъобразно е да се прави разлика между научни паркове и научноизследователски паркове. Първият термин се използва най-често в Европа, докато вторият е широко използван в САЩ и Канада. Научните паркове в Европа съществуват наред с технологичните и основните разлики между двете концепции са по отношение на мащаба и евентуалното допускане на производствена дейност. Научният парк обикновено е с по-малък мащаб, поддържа тесни връзки с университетите и поставя по-малък акцент върху производствената дейност, докато технологичният парк е със среден или голям мащаб и в него се допуска производствена дейност. От географска гледна точка, научните паркове обикновено следват „британския модел“, докато технологичните паркове са свързани със „средиземноморския модел“, типичен за страни като Франция, Испания, Италия и Португалия.

| 3.6 | Организационните фактори, които допринасят в значителна степен за успеха на водещите инициативи, свързани с ТИН парковете, очевидно са следните:






  а) | дългосрочните и устойчиви публично-частни партньорства; |
| --- | --- | --- |

3.6

Организационните фактори, които допринасят в значителна степен за успеха на водещите инициативи, свързани с ТИН парковете, очевидно са следните:

а)

дългосрочните и устойчиви публично-частни партньорства;

| б) | управление от професионалисти с опит в областта на иновациите; |
| --- | --- |

б)

управление от професионалисти с опит в областта на иновациите;

| в) | стратегически операции, за които е взето съвместно решение от основните заинтересовани страни: регионалните власти, бизнеса и научноизследователските институции, както и местните общности; |
| --- | --- |

в)

стратегически операции, за които е взето съвместно решение от основните заинтересовани страни: регионалните власти, бизнеса и научноизследователските институции, както и местните общности;

| г) | недвусмислено преимущество в случаите, когато парковете са специализирани в ясно определена област; |
| --- | --- |

г)

недвусмислено преимущество в случаите, когато парковете са специализирани в ясно определена област;

| д) | своевременно достигане на критична маса, която да позволи да бъдат приложени на практика резултатите от научните изследвания, макар и процесът на инкубация обикновено да е извънредно продължителен. |
| --- | --- |

д)

своевременно достигане на критична маса, която да позволи да бъдат приложени на практика резултатите от научните изследвания, макар и процесът на инкубация обикновено да е извънредно продължителен.

4.   Работа в мрежа, клъстери и сътрудничество между университетите и индустрията

| 4.1 | В резултат от преобладаващата обвързаност на европейската постиндустриална икономика, общественото и икономическото обновление намира своето изражение в творческите екосистеми, свързани с иновациите. Желателно е парковете да си сътрудничат с други подобни институции, както в национален, така и в международен план. |
| --- | --- |

4.1

В резултат от преобладаващата обвързаност на европейската постиндустриална икономика, общественото и икономическото обновление намира своето изражение в творческите екосистеми, свързани с иновациите. Желателно е парковете да си сътрудничат с други подобни институции, както в национален, така и в международен план.

| 4.2 | Клъстерите са най-същественият пример за подкрепящи конкурентоспособността „екосистеми“. Научните и технологичните паркове са се доказали като ефикасна движеща сила за изграждането на клъстери. |
| --- | --- |

4.2

Клъстерите са най-същественият пример за подкрепящи конкурентоспособността „екосистеми“. Научните и технологичните паркове са се доказали като ефикасна движеща сила за изграждането на клъстери.

| 4.3 | Развитието на икономиката в последно време поставя все по-значителен акцент върху създаването, използването, трансфера и прилагането на знания. Съществува нужда от развиване и засилване на дейностите за създаване на мрежи между заинтересованите страни от публичния сектор, бизнес средите и институциите на висшето образование. |
| --- | --- |

4.3

Развитието на икономиката в последно време поставя все по-значителен акцент върху създаването, използването, трансфера и прилагането на знания. Съществува нужда от развиване и засилване на дейностите за създаване на мрежи между заинтересованите страни от публичния сектор, бизнес средите и институциите на висшето образование.

| 4.4 | Необходимо е съзнателно, многопластово управление, гарантиращо синергии между различните равнища на управление (ЕС, национално, регионално и местно) и насърчаващо партньорствата между бизнеса, университетите и НПО, което да позволи изграждането на широки връзки между институциите, създаващи знания и тези, занимаващи се с иновации. |
| --- | --- |

4.4

Необходимо е съзнателно, многопластово управление, гарантиращо синергии между различните равнища на управление (ЕС, национално, регионално и местно) и насърчаващо партньорствата между бизнеса, университетите и НПО, което да позволи изграждането на широки връзки между институциите, създаващи знания и тези, занимаващи се с иновации.

| 4.5 | Необходимо е хармонизиране на стимулите и мисиите на университетите, другите научни и научноизследователски институти и ТИН парковете, заедно с насърчаването на нови видове сътрудничество. Парковете могат да увеличат значително своята привлекателност, като предлагат широк спектър от дейности като трансфер на технологии, подпомагане в областта на патентите, наставничество за новосъздадени предприятия и за такива, отделили се от вече съществуващи предприятия, управление на проекти и финансово подпомагане. Всички достъпни в ТИН парковете услуги трябва да бъдат актуализирани и висококачествени, за да могат наистина да допринесат за необходимите форми на сътрудничество. |
| --- | --- |

4.5

Необходимо е хармонизиране на стимулите и мисиите на университетите, другите научни и научноизследователски институти и ТИН парковете, заедно с насърчаването на нови видове сътрудничество. Парковете могат да увеличат значително своята привлекателност, като предлагат широк спектър от дейности като трансфер на технологии, подпомагане в областта на патентите, наставничество за новосъздадени предприятия и за такива, отделили се от вече съществуващи предприятия, управление на проекти и финансово подпомагане. Всички достъпни в ТИН парковете услуги трябва да бъдат актуализирани и висококачествени, за да могат наистина да допринесат за необходимите форми на сътрудничество.

| 4.6 | Сътрудничеството с научни институции, по-специално с университетите и научноизследователските институти, както и аспектите, свързани с университетското образование и научните изследвания, придобиват все по-голямо значение при разработването на парковете, но трябва да се признае, че по-слабата от желаното степен на сътрудничество между научните кръгове и бизнес средите е проблем и че понастоящем сътрудничеството с парковете е по-слабо развито, отколкото би трябвало да бъде. |
| --- | --- |

4.6

Сътрудничеството с научни институции, по-специално с университетите и научноизследователските институти, както и аспектите, свързани с университетското образование и научните изследвания, придобиват все по-голямо значение при разработването на парковете, но трябва да се признае, че по-слабата от желаното степен на сътрудничество между научните кръгове и бизнес средите е проблем и че понастоящем сътрудничеството с парковете е по-слабо развито, отколкото би трябвало да бъде.

| 4.7 | Чрез своите функции парковете биха могли да служат като мостове между академичните среди и индустрията. При оценката на качеството на дейността и въздействието на университетите е желателно да се обърне по-голямо внимание на тяхното въздействие върху индустрията и икономическия сектор. Развивайки предприемаческия дух в академичните среди, търговските камари и регионалните власти могат да играят значителна роля, засилена с помощта на мерки за обучение за възрастни. Съществуването на бизнес паркове може да бъде включено в система от критерии за награждаване на университетите с отлични постижения. |
| --- | --- |

4.7

Чрез своите функции парковете биха могли да служат като мостове между академичните среди и индустрията. При оценката на качеството на дейността и въздействието на университетите е желателно да се обърне по-голямо внимание на тяхното въздействие върху индустрията и икономическия сектор. Развивайки предприемаческия дух в академичните среди, търговските камари и регионалните власти могат да играят значителна роля, засилена с помощта на мерки за обучение за възрастни. Съществуването на бизнес паркове може да бъде включено в система от критерии за награждаване на университетите с отлични постижения.

| 4.8 | Ролята на парковете за намаляването на дистанцията между университетите и индустрията може да е от особено значение в новите държави-членки. |
| --- | --- |

4.8

Ролята на парковете за намаляването на дистанцията между университетите и индустрията може да е от особено значение в новите държави-членки.

5.   Европейско управление, оперативни дейности и мерки и инициативи за контрол

| 5.1 | ЕС се нуждае от по-целенасочен и интегриран подход, насочен към подпомагане и разработване на ТИН парковете на 21-ви век. Особено в контекста на кризата и на последващия период ЕС би трябвало да следва цялостна стратегия, с цел да се извлече полза от предимствата, които научноизследователските паркове могат да предложат по отношение на икономическия растеж и конкурентоспособността. |
| --- | --- |

5.1

ЕС се нуждае от по-целенасочен и интегриран подход, насочен към подпомагане и разработване на ТИН парковете на 21-ви век. Особено в контекста на кризата и на последващия период ЕС би трябвало да следва цялостна стратегия, с цел да се извлече полза от предимствата, които научноизследователските паркове могат да предложат по отношение на икономическия растеж и конкурентоспособността.

| 5.2 | В съответствие с частично постигнатите цели на Лисабонската стратегия и в опит да се извлекат поуки от свързания с нея опит, инициативите по отношение на периода след Лисабонската стратегия следва да бъдат рационализирани, като се постави ударение върху ограничен брой конкретни, измерими и диференцирани на национално равнище цели, които надграждат върху потенциала за развитие на различния капацитет в технологичните, индустриалните, иновационните и научните паркове. Тези действия трябва да бъдат реализирани с амбиция и лидерска роля от страна на Европейския съюз. |
| --- | --- |

5.2

В съответствие с частично постигнатите цели на Лисабонската стратегия и в опит да се извлекат поуки от свързания с нея опит, инициативите по отношение на периода след Лисабонската стратегия следва да бъдат рационализирани, като се постави ударение върху ограничен брой конкретни, измерими и диференцирани на национално равнище цели, които надграждат върху потенциала за развитие на различния капацитет в технологичните, индустриалните, иновационните и научните паркове. Тези действия трябва да бъдат реализирани с амбиция и лидерска роля от страна на Европейския съюз.

| 5.3 | Предприятията, работните места, знанията, икономическият капацитет и капацитетът за иновации в ТИН парковете са скрит ресурс на Европейския съюз. Знаем, че съществуват многобройни паркове, но нямаме цялостен поглед, нито пък съществува обща стратегия за подход към тези ресурси и тяхното използване. На европейско, национално или регионално равнище съществуват фрагментирани знания и са налице ограничени действия. Особен акцент следва да се постави на значението на работата на действащите на територията на парковете професионални организации и организации на гражданското общество на регионално или национално равнище. Целесъобразно е тези организации да се насърчават да си сътрудничат и да се създават стимули тяхното сътрудничество да доведе до създаване на технологична платформа на равнище Европейски съюз. |
| --- | --- |

5.3

Предприятията, работните места, знанията, икономическият капацитет и капацитетът за иновации в ТИН парковете са скрит ресурс на Европейския съюз. Знаем, че съществуват многобройни паркове, но нямаме цялостен поглед, нито пък съществува обща стратегия за подход към тези ресурси и тяхното използване. На европейско, национално или регионално равнище съществуват фрагментирани знания и са налице ограничени действия. Особен акцент следва да се постави на значението на работата на действащите на територията на парковете професионални организации и организации на гражданското общество на регионално или национално равнище. Целесъобразно е тези организации да се насърчават да си сътрудничат и да се създават стимули тяхното сътрудничество да доведе до създаване на технологична платформа на равнище Европейски съюз.

| 5.4 | Ключът към успеха е ТИН парковете да станат неразделна част от стратегическото и целенасоченото планиране, което ще е в основата на силната решителност на Европа да расте и да се превърне в конкурентоспособна в международен план благодарение на значителни регионални инвестиции в икономическо развитие, основаващо се на науката. Необходимо е тези инициативи официално да бъдат включени в европейския план в областта на научните изследвания и иновациите, който трябва да утвърди важното значение на ТИН парковете в европейска политика в областта на иновациите. |
| --- | --- |

5.4

Ключът към успеха е ТИН парковете да станат неразделна част от стратегическото и целенасоченото планиране, което ще е в основата на силната решителност на Европа да расте и да се превърне в конкурентоспособна в международен план благодарение на значителни регионални инвестиции в икономическо развитие, основаващо се на науката. Необходимо е тези инициативи официално да бъдат включени в европейския план в областта на научните изследвания и иновациите, който трябва да утвърди важното значение на ТИН парковете в европейска политика в областта на иновациите.

| 5.5 | Желателно е генералните дирекции на Комисията да предприемат съвместни хоризонтални действия за насърчаване на синергии между различните инструменти, за укрепване на управлението на различните програми и на координацията между тях. Това следва да доведе до създаване на платформи, органи или групи на високо равнище с цел премахване на бариерите пред съфинансирането на дейностите и планирането и предприемането на съфинансирани дейности. |
| --- | --- |

5.5

Желателно е генералните дирекции на Комисията да предприемат съвместни хоризонтални действия за насърчаване на синергии между различните инструменти, за укрепване на управлението на различните програми и на координацията между тях. Това следва да доведе до създаване на платформи, органи или групи на високо равнище с цел премахване на бариерите пред съфинансирането на дейностите и планирането и предприемането на съфинансирани дейности.

| 5.6 | Следва да се разработят критерии за оценка, анализ и картографиране на парковете. Необходими са оценка, анализ и сравнителни емпирични изследвания, за да се създадат целенасочени европейски и национални политики и инструменти, свързани с формирането и растежа на парковете, които да издигнат ТИН парковете на по-високо равнище. |
| --- | --- |

5.6

Следва да се разработят критерии за оценка, анализ и картографиране на парковете. Необходими са оценка, анализ и сравнителни емпирични изследвания, за да се създадат целенасочени европейски и национални политики и инструменти, свързани с формирането и растежа на парковете, които да издигнат ТИН парковете на по-високо равнище.

| 5.7 | Съществува необходимост от по-голяма публична отчетност, т.е. разработване и прилагане на методи и инструменти за оценка, които придават количествени измерения на нетните ползи от страничните ефекти, произтичащи от подкрепата от страна на публичния сектор. Не съществува ясен консенсус по отношение на параметрите на успеха (напр. финансови критерии – инвестиции, оборот и т.н. – показатели, свързани с иновационните модели – новосъздадени предприятия, патенти, нови продукти). Различията по отношение на видовете паркове и националния/регионалния контекст също създават трудности при определянето на сравнителни критерии. |
| --- | --- |

5.7

Съществува необходимост от по-голяма публична отчетност, т.е. разработване и прилагане на методи и инструменти за оценка, които придават количествени измерения на нетните ползи от страничните ефекти, произтичащи от подкрепата от страна на публичния сектор. Не съществува ясен консенсус по отношение на параметрите на успеха (напр. финансови критерии – инвестиции, оборот и т.н. – показатели, свързани с иновационните модели – новосъздадени предприятия, патенти, нови продукти). Различията по отношение на видовете паркове и националния/регионалния контекст също създават трудности при определянето на сравнителни критерии.

| 5.8 | Желателно е картографирането на ТИН парковете в Европа под формата на изчерпателна база данни да бъде подкрепено. По този начин може да се улесни сътрудничеството между парковете, като се създаде взаимосвързана матрица, която насърчава връзките с цел преодоляване на регионалните бариери пред растежа. |
| --- | --- |

5.8

Желателно е картографирането на ТИН парковете в Европа под формата на изчерпателна база данни да бъде подкрепено. По този начин може да се улесни сътрудничеството между парковете, като се създаде взаимосвързана матрица, която насърчава връзките с цел преодоляване на регионалните бариери пред растежа.

| 5.9 | Комитетът изтъква отново необходимостта от по-значителни инвестиции в образованието и обучението и в знанията и иновациите, информационните и комуникационните технологии, устойчивото развитие и по-екологичната икономика. |
| --- | --- |

5.9

Комитетът изтъква отново необходимостта от по-значителни инвестиции в образованието и обучението и в знанията и иновациите, информационните и комуникационните технологии, устойчивото развитие и по-екологичната икономика.

6.   Регионалното измерение

| 6.1 | Регионите са важни участници в икономиката, основана на знанието, като те поставят ударение върху включването на НИРД и иновациите в своите стратегии за развитие. По отношение на подкрепата за преструктурирането на икономиката, регионалните власти следва да положат още по-големи усилия за пренасочване в посока на иновациите. |
| --- | --- |

6.1

Регионите са важни участници в икономиката, основана на знанието, като те поставят ударение върху включването на НИРД и иновациите в своите стратегии за развитие. По отношение на подкрепата за преструктурирането на икономиката, регионалните власти следва да положат още по-големи усилия за пренасочване в посока на иновациите.

| 6.2 | Трябва да бъдат насърчени регионалните иновационни стратегии и въз основа на тях да бъдат разработени конкретни оперативни програми. Националните власти следва да съсредоточат усилията си върху подобряване на местните условия, като създадат стабилен и предвидим икономически и политически климат. |
| --- | --- |

6.2

Трябва да бъдат насърчени регионалните иновационни стратегии и въз основа на тях да бъдат разработени конкретни оперативни програми. Националните власти следва да съсредоточат усилията си върху подобряване на местните условия, като създадат стабилен и предвидим икономически и политически климат.

| 6.3 | Достъпът на технологичните и научните паркове до финансови ресурси (рисков капитал, стартов капитал) е реално затруднение и пречка пред систематичното им развитие. Целесъобразното разпределение на финансовите средства на местно и регионално равнище следва да допълни по естествен начин европейските ресурси. Необходимо е засилено ноу-хау, което да подпомага достъпа до съфинансиране от европейските фондове. Целесъобразно е използването на финансовите ресурси на ЕИБ и ЕИФ да се структурира и да се превърне в обичайна практика. |
| --- | --- |

6.3

Достъпът на технологичните и научните паркове до финансови ресурси (рисков капитал, стартов капитал) е реално затруднение и пречка пред систематичното им развитие. Целесъобразното разпределение на финансовите средства на местно и регионално равнище следва да допълни по естествен начин европейските ресурси. Необходимо е засилено ноу-хау, което да подпомага достъпа до съфинансиране от европейските фондове. Целесъобразно е използването на финансовите ресурси на ЕИБ и ЕИФ да се структурира и да се превърне в обичайна практика.

| 6.4 | Наличието на финансиране за продължителен период от време е ключов фактор за успех за ТИН парковете. В период на криза е от съществено значение да се гарантира, че парковете се ползват от финансова и политическа подкрепа от правителствата на държавите-членки и на равнище ЕС. |
| --- | --- |

6.4

Наличието на финансиране за продължителен период от време е ключов фактор за успех за ТИН парковете. В период на криза е от съществено значение да се гарантира, че парковете се ползват от финансова и политическа подкрепа от правителствата на държавите-членки и на равнище ЕС.

| 6.5 | Необходимо е привличане и управление на таланти, представляващи специален ресурс от гледна точка на устойчивото, дългосрочно и хармонично развитие в региона. |
| --- | --- |

6.5

Необходимо е привличане и управление на таланти, представляващи специален ресурс от гледна точка на устойчивото, дългосрочно и хармонично развитие в региона.

| 6.6 | Отличните управленски умения са основен фактор за осигуряване на изключително високо качество на дейността на парковете. Повишаването на квалификацията на мениджърите и професионалното развитие са важни, за да се запази качеството на услугите. Необходими са структурирани програми, за да се изгради необходимият капацитет на организациите на мениджърите на технологичните, индустриалните, иновационните и научните паркове. |
| --- | --- |

6.6

Отличните управленски умения са основен фактор за осигуряване на изключително високо качество на дейността на парковете. Повишаването на квалификацията на мениджърите и професионалното развитие са важни, за да се запази качеството на услугите. Необходими са структурирани програми, за да се изгради необходимият капацитет на организациите на мениджърите на технологичните, индустриалните, иновационните и научните паркове.

7.   Стратегическа инициатива на ЕС – Европейски институт за иновации и технологии (EIT)

| 7.1 | Европейският институт за иновации и технологии (EIT) се стреми да се превърне във водеща инициатива, свързана с отлични резултати в областта на иновациите в Европа. Целта на EIT е да създаде иновации чрез сътрудничество между всички заинтересовани страни в рамките на „триъгълника на знанието“, да превърне резултатите в областта на образованието и научните изследвания в осезаеми възможности за бизнес иновации и да благоприятства устойчивия икономически растеж и създаването на работни места в целия Европейски съюз. ЕИСК се обръща с големи очаквания към тази нов орган на ЕС и изразява надеждата, че ТИН парковете и свързаните с тях органи, притежаващи подходяща квалификация, ще могат да бъдат ценни партньори и участници в организираните от EIT проекти. |
| --- | --- |

7.1

Европейският институт за иновации и технологии (EIT) се стреми да се превърне във водеща инициатива, свързана с отлични резултати в областта на иновациите в Европа. Целта на EIT е да създаде иновации чрез сътрудничество между всички заинтересовани страни в рамките на „триъгълника на знанието“, да превърне резултатите в областта на образованието и научните изследвания в осезаеми възможности за бизнес иновации и да благоприятства устойчивия икономически растеж и създаването на работни места в целия Европейски съюз. ЕИСК се обръща с големи очаквания към тази нов орган на ЕС и изразява надеждата, че ТИН парковете и свързаните с тях органи, притежаващи подходяща квалификация, ще могат да бъдат ценни партньори и участници в организираните от EIT проекти.

| 7.2 | „Общностите на знанието и иновациите“ (ОЗИ) бяха избрани за оперативен инструмент въз основа на стратегически съображения като отговор на предизвикателствата, пред които е изправен понастоящем ЕС, като адаптирането към изменението на климата и неговото смекчаване, възобновяемата енергия и бъдещото информационно и комуникационно общество. ОЗИ представляват интегрирани във висша степен публично-частни партньорства на университетите, научноизследователските организации и предприятията, които включат бизнес измерението във всички свързани със знания дейности и създават иновации в области от ключов икономически и обществен интерес. |
| --- | --- |

7.2

„Общностите на знанието и иновациите“ (ОЗИ) бяха избрани за оперативен инструмент въз основа на стратегически съображения като отговор на предизвикателствата, пред които е изправен понастоящем ЕС, като адаптирането към изменението на климата и неговото смекчаване, възобновяемата енергия и бъдещото информационно и комуникационно общество. ОЗИ представляват интегрирани във висша степен публично-частни партньорства на университетите, научноизследователските организации и предприятията, които включат бизнес измерението във всички свързани със знания дейности и създават иновации в области от ключов икономически и обществен интерес.

| 7.3 | EIT представлява също така възможност за развитие на регионално и местно равнище. Той може да има значителна роля и въздействие, като предоставя опит в региони, в които липсват подобни знания и опит. Освен това чрез странични ефекти и чрез привличане на нови хора и ресурси регионите и градовете могат да се възползват от дейността на EIT и ОЗИ. |
| --- | --- |

7.3

EIT представлява също така възможност за развитие на регионално и местно равнище. Той може да има значителна роля и въздействие, като предоставя опит в региони, в които липсват подобни знания и опит. Освен това чрез странични ефекти и чрез привличане на нови хора и ресурси регионите и градовете могат да се възползват от дейността на EIT и ОЗИ.

| 7.4 | EIT представлява пример за новата концепция на „клъстери на знанието“, които разчитат на виртуални мрежи, а не се основават на географски свързани общности. Сегашната икономическа криза засилва навременността на инициативата ЕИТ. Ето защо повече от основателно е да се проучи възможният потенциал за предоставяне на подкрепа, съществуващ в технологичните, индустриалните, иновационните и научните паркове в ЕС. |
| --- | --- |

7.4

EIT представлява пример за новата концепция на „клъстери на знанието“, които разчитат на виртуални мрежи, а не се основават на географски свързани общности. Сегашната икономическа криза засилва навременността на инициативата ЕИТ. Ето защо повече от основателно е да се проучи възможният потенциал за предоставяне на подкрепа, съществуващ в технологичните, индустриалните, иновационните и научните паркове в ЕС.

8.   Технологичните, индустриалните, иновационните и научните паркове и икономическата криза – необходими промени и действия за икономическо възстановяване

| 8.1 | Икономическата криза засегна в различна степен и по различни начини функционирането на ТИН парковете и участващите в тях предприятия. Предприятията могат да реагират на кризата с ограничаване на своята дейност, съкращения на служителите и намаляване на разходите, спиране на проекти и инвестиции. |
| --- | --- |

8.1

Икономическата криза засегна в различна степен и по различни начини функционирането на ТИН парковете и участващите в тях предприятия. Предприятията могат да реагират на кризата с ограничаване на своята дейност, съкращения на служителите и намаляване на разходите, спиране на проекти и инвестиции.

| 8.2 | Що се отнася до ръководителите на технологичните, индустриалните, иновационните и научните паркове, за предпочитане е те да реагират чрез провеждане на активна политика с цел запазване на предприятията и сътрудничество с тях, за да ограничат до минимум въздействието на кризата посредством:






  а) | осигуряване на лидерство за общностите; |
| --- | --- | --- |

8.2

Що се отнася до ръководителите на технологичните, индустриалните, иновационните и научните паркове, за предпочитане е те да реагират чрез провеждане на активна политика с цел запазване на предприятията и сътрудничество с тях, за да ограничат до минимум въздействието на кризата посредством:

а)

осигуряване на лидерство за общностите;

| б) | улесняване на координирани действия между предприятията в рамките на парка; |
| --- | --- |

б)

улесняване на координирани действия между предприятията в рамките на парка;

| в) | подпомагане по отношение на оценката на бизнес ситуацията и свързаните с бизнеса възможности и търсенето на нови пазари и продукти; |
| --- | --- |

в)

подпомагане по отношение на оценката на бизнес ситуацията и свързаните с бизнеса възможности и търсенето на нови пазари и продукти;

| г) | мониторинг на дейността на предприятията, участващи в парковете, преразглеждане на бизнес моделите и моделите на управление; |
| --- | --- |

г)

мониторинг на дейността на предприятията, участващи в парковете, преразглеждане на бизнес моделите и моделите на управление;

| д) | предоставяне на информация и лобиране във връзка с публични програми и подкрепа, сътрудничество с агенции и предприятия; |
| --- | --- |

д)

предоставяне на информация и лобиране във връзка с публични програми и подкрепа, сътрудничество с агенции и предприятия;

| е) | поддържане на контакти със заинтересованите страни (стопански организации, местна администрация, профсъюзи), за да бъдат създадени потенциални работни групи с цел решаване на проблеми; |
| --- | --- |

е)

поддържане на контакти със заинтересованите страни (стопански организации, местна администрация, профсъюзи), за да бъдат създадени потенциални работни групи с цел решаване на проблеми;

| ж) | подобряване на услугите и вътрешното управление на парковете. |
| --- | --- |

ж)

подобряване на услугите и вътрешното управление на парковете.

| 8.3 | Междувременно би могло да възникне и търсене на по-сложни продукти и услуги на предприятията. Новите индустрии – биотехнологиите, съвременни информационни и комуникационни технологии, предоставят възможности и същевременно представляват предизвикателство. В новата икономическа среда и социална атмосфера не може да не се вземат предвид възникващите нови фактори във връзка с конкурентоспособността – устойчивост, създаване на стойност и корпоративна социална отговорност. |
| --- | --- |

8.3

Междувременно би могло да възникне и търсене на по-сложни продукти и услуги на предприятията. Новите индустрии – биотехнологиите, съвременни информационни и комуникационни технологии, предоставят възможности и същевременно представляват предизвикателство. В новата икономическа среда и социална атмосфера не може да не се вземат предвид възникващите нови фактори във връзка с конкурентоспособността – устойчивост, създаване на стойност и корпоративна социална отговорност.

| 8.4 | При сегашните обстоятелства предприемачеството получава нов приоритет, особено в контекста на парковете. Предприятията и техните сдружения могат да осигурят лидерство посредством по-задълбоченото разбиране на стратегическата ситуация. Важно е да се определят и посочат правилно елементите на конкурентоспособност на парковете. |
| --- | --- |

8.4

При сегашните обстоятелства предприемачеството получава нов приоритет, особено в контекста на парковете. Предприятията и техните сдружения могат да осигурят лидерство посредством по-задълбоченото разбиране на стратегическата ситуация. Важно е да се определят и посочат правилно елементите на конкурентоспособност на парковете.

| 8.5 | Както инвестициите, произхождащи от вътрешния пазар, така и преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ) играят значителна роля в развитието на парковете. В това отношение следва да се отбележат признаците на пренасочване на ПЧИ от производството към НИРД. ЕИСК подкрепя тези процеси и насърчава възможността за превръщането на точно определени, ключови за индустриалната политика на ЕС сектори, в бенефициери в процеса на включването им в парковете. |
| --- | --- |

8.5

Както инвестициите, произхождащи от вътрешния пазар, така и преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ) играят значителна роля в развитието на парковете. В това отношение следва да се отбележат признаците на пренасочване на ПЧИ от производството към НИРД. ЕИСК подкрепя тези процеси и насърчава възможността за превръщането на точно определени, ключови за индустриалната политика на ЕС сектори, в бенефициери в процеса на включването им в парковете.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ОВ С 255, 14.10.2005 г., стр. 1

1

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

464та пленарна сесия от 14 и 15 юли 2010 г.

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/142 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/142

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета, установяваща процедура за предоставяне на информация в сферата на техническите стандарти и регламенти и правила относно услугите на информационното общество“

(кодифициран текст)

COM(2010) 179 окончателен — 2010/0095 (COD)

2011/C 44/23

На 20 май 2010 г. Съветът и на 6 май 2010 г. - Европейският парламент решиха, в съответствие с член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета, установяваща процедура за предоставянето на информация в сферата на техническите стандарти и регламенти и правила относно услугите на информационното общество“

COM(2010) 179 окончателен — 2010/0095 (COD).

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно удовлетворително и не изисква никакъв коментар от негова страна, на 464-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли), Комитетът реши с 149 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 3 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/143 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/143

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет „Доклад на Комисията — Доклад за политиката на конкуренция за 2008 г.“

COM(2009) 374 окончателен

2011/C 44/24

Докладчик: г-н Arno METZLER

На 23 юли 2009 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Доклад на Комисията – Доклад за политиката на конкуренция за 2008 г.“

COM(2009) 374 окончателен.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 15 юни 2010 г.

На 464-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 111 гласа „за“, 1 глас „против“ и 8 гласа „въздържал се“.

1.   Обобщение и заключения

1.1   ЕИСК приветства факта, че Комисията за първи път е посветила отделна глава на проблемите на потребителите в борбата срещу картелите. Той би желал да припомни все още неосъществения на практика механизъм за завеждане на колективен иск. Освен това обаче следва да бъде подчертано въздействието и значението на законодателството в областта на конкуренцията и антитръстовото законодателство върху други сфери на европейското гражданско и икономическо общество. По тези въпроси следва да се докладва в бъдеще.

1.2   ЕИСК приветства и подкрепя усилията на Комисията при възстановяването на държавни помощи и държавни гаранции да следи за възстановяването на равните условия за конкуренция на общоевропейските пазари и да прилага тези условия. ЕИСК е убеден, че това е от основно значение за надеждността и надеждността на европейското конкурентното право.

1.3   ЕИСК насърчава Комисията да полага повече и по-големи усилия, за да разясни на гражданите на Европа именно тези аспекти на своите действия чрез засилена комуникация.

1.4   ЕИСК приканва Комисията да посочи дали и в каква степен тя – изхождайки от своя опит в рамките на наложилата се от кризата спешна помощ за финансовата сфера и за реалната икономика – ще си направи изводи за промени в правилата и в досегашните насоки. Комитетът се надява въз основа на това да се получат индикации какво ще бъде поведението на Комисията по отношение на бъдещи държавни помощи за структуроопределящи индустрии (напр. автомобилната и др.).

При въпроси на конкуренцията би следвало да се вземат под внимание също и условията и изискванията на глобализацията.

1.5   ЕИСК подчертава заявеното в неговото становище относно Доклада за политиката в областта на конкуренцията за 2007 г., че Комисията следва да насочи вниманието си към значението на социалния дъмпинг, неспазването на правилата за безопасни условия на труд и др. и да докладва за резултатите. При това специален акцент следва да се постави върху областта на транспорта.

2.   Съдържание на Доклада за политиката на конкуренция за 2008 г.

2.1   Докладът на ЕК за 2008 г. поставя специален акцент върху темата „Картели и потребители“. Чрез примера с банановия картел, а също и с картела „Автомобилно стъкло“ (дело от 2008 г.) Комисията показа как картели на производители се отразяват отрицателно върху потребителите и плащаните от тях цени, но също и върху иновационната способност на цели отрасли.

Комисията показа, че инструментът на освобождаване от глоби е ефективен. Създаването на възможност при налагането на глоби готовността за сътрудничество при разкриването на картели да се счита като фактор за намаляване на размера на глобите, има положително въздействие върху работата и успехите на Комисията. Комисията описва как налагането на високи глоби подпомага цялостния превантивен ефект на антитръстовите правила и икономическо-правните разпоредби.

2.2   През 2008 г. Комисията продължи стриктното си правоприлагане спрямо картелите. Тя наложи на 34 предприятия глоби на обща стойност 2 271 млн. евро по седем дела за картели.

През същата година Комисията извърши и оценка на вредите. За целите на тази оценка тя разгледа 18-те картела, които са били обект на нейни решения през периода 2005–2007 г. Приемайки, че надценката върху произведените от участниците в картелите стоки е била от 5 % до 15 %, ЕК изчисли, че вредите, причинени от тези картели, се оценяват на 4 до 11 млрд. евро.

Според проучването на британската Служба за лоялна търговия (Office of Fair Trading – OFT) на всеки разкрит картел има пет други картела, които са били осъществени и не са разкрити или са били изоставени, преди да бъдат разкрити. От това допускане следва, че 18-те картелни решения през периода 2005-2007 г., включително и възпиращият им ефект, вероятно са предотвратили допълнителни вреди за потребителите от около 60 млрд. евро.

3.   Инструменти

3.1   Антитръстови правила – членове 81 и 82 от ДЕО

3.1.1   На 2 април 2008 г. Комисията прие Бяла книга относно исковете за обезщетение за вреди при нарушаване на антитръстовите правила на ЕС. Този проект на Европейската комисия, свързан с антитръстовото законодателство и законодателството в областта на конкуренцията, беше обект на много дискусии поради инструмента на индивидуалния иск срещу нарушителите на антитръстовите правила. ЕИСК заяви подкрепата си за създаването на общностен инструмент, с който се хармонизират определени аспекти на индивидуалните и колективните искове за обезщетяване за вреди, нанесени в резултат от нарушения на членове 101 и 102 от ДФЕС.

Освен това относно борбата с картелите Комисията въведе опростена процедура за постигане на споразумение. Пакетът от актове за постигане на споразумение, който влезе в сила на 1 юли 2008 г., се състои от регламент на Комисията, придружен от съобщение на Комисията. Така участващите в картела дружества, които след започването на процедурата и след като са видели доказателствата в досието на Комисията изберат да признаят своето участие в картела, могат да получат намаление на глобата с 10 %. Това наистина представлява опростяване.

3.1.2   Също през 2008 г. Комисията публикува разяснения относно своите приоритети в прилагането на член 82 в случаи на злоупотреба с господстващо положение за отстраняване на конкуренти. В тях тя представи аналитичната рамка, която ще използва при решенията си, за да проследи и покаже процеса на причиняване на вреди на потребителите.

3.1.3   През 2008 г. също така започна и съответно продължи преразглеждането на Регламента за групово освобождаване, приложим за вертикалните споразумения, на Регламента за групово освобождаване за моторните превозни средства и на Регламента за групово освобождаване в застрахователния сектор.

3.1.4   Прилагане правилата към некартелни случаи

3.1.4.1   През 2008 г. Комисията забрани на Международната конфедерация на сдруженията на авторите и композиторите („CISAC“) да прилага ограничения за членство и клаузи за изключителност в своите взаимни двустранни споразумения и по този начин да налага национално разграничаване.

3.1.4.2   Комисията предприе действия и по отношение на злоупотребите с господстващо положение, като наложи на Microsoft окончателна глоба от 899 млн. евро. Започналият междувременно съдебен спор приключи през декември 2009 г.

3.2   Държавни мерки за публични предприятия или предприятия с изключителни или специални права

3.2.1   В съответствие с член 86 от ДЕО публичният сектор също е обект на политиката на ЕС в областта на конкуренцията.

В това отношение Комисията предприе действия с решения относно „пощенския монопол“ и енергетиката.

3.3   Контрол върху концентрациите и наблюдение на средствата за защита

3.3.1   Известие за средствата за защита

В тази област през октомври 2008 г. Комисията прие ново известие за средствата за защита, както и регламент за прилагане. И двете имат за цел да направят защитата на потребителите в този сектор по-добра и по-осезаема благодарение на по-ниските цени, например чрез по-строги изисквания за информация и чрез систематизиране на данните, които следва да се приложат към съответния продукт.

3.3.2   Прилагане на правилата

Освен това Комисията посочи какви средства и мерки за защита на потребителите са въведени. И в тази област броят на случаите, за които през 2008 г. бяха изпратени уведомления до Комисията, беше много висок: общо 347 (концентрации и случаи на сътрудничество). Комисията прие общо 340 окончателни решения.

3.4   Контрол върху държавните помощи, формулиране на правила за политиката на конкуренция

3.4.1   В това отношение през 2008 г. Комисията отбеляза наличието на най-значителен натиск в посока на промени и най-голяма нужда от тях. Във връзка с финансовата криза тя ускори по-нататъшното изпълнение на Плана за действие за държавните помощи. Бяха публикувани три съобщения относно ролята на политиката за държавните помощи в контекста на кризата и процеса на възстановяване.

3.4.2   Що се отнася до общото развитие на разпоредбите в политиката в областта на конкуренцията, Комисията, както беше оповестила, прие план за прилагане към Регламента за групово освобождаване.

3.4.3   Известията за държавната помощ под формата на гаранции (ОВ C 155 от 20.6.2008 г. и ОВ C 244 от 25.9.2008 г.) представят методите за изчисляване на елемента на помощ в гаранцията и предвиждат опростени правила за МСП.

3.4.4   И през 2008 г. Комисията продължи да работи за по-доброто прилагане и контрол върху спазването на решенията относно държавните помощи. Чрез известието за възстановяване, както и чрез ефективното и незабавно изпълнение на решенията за възстановяване Комисията положи усилия да покаже, че има волята и е в състояние да ограничи въздействието на държавните помощи.

Както беше вече обявено в плана за действие за държавните помощи, Комисията започна по пет случая дела по член 88, параграф 2 от ДЕО, както и по осем случая дела по член 228, параграф 2 от ДЕО за неспазване от страна на държави-членки на задълженията за възстановяване.

3.4.5   Докладът за държавните помощи от 2008 г. показва, че държавите-членки на ЕС се съобразяват с желанието на Комисията за по-целенасочено използване на държавните помощи. Така например през 2007 г. държавите-членки са заделили средно 80 % от помощите за хоризонтални цели.

3.4.6   Във връзка с рамката на Общността за научноизследователска и развойна дейност и иновации ГД „Конкуренция“ разгледа аспекта на държавните помощи (88 случая).

В областта на финансирането на рисков капитал за МСП Комисията одобри 18 схеми за рисков капитал съгласно насоките за рисков капитал.

4.   Развития в секторите

4.1   Енергетика и околна среда

Предмет на обсъждания в Комисията бяха концентрацията в областта на енергетиката и екологичните аспекти на изменението на климата с насърчаване на преминаването на производството на енергия към нисковъглеродни технологии. Съветът по енергетика стигна до политически компромис на 10 октомври.

Антитръстовите разследвания в тази област се съсредоточават върху практиките на отстраняване на конкуренти, злоупотребата с господстващо положение и сключването на тайни споразумения. Най-вече преносът към нови доставчици на енергия е отново и отново предмет на съответни процедури в почти всички държави-членки на ЕС.

4.2   Финансови услуги

4.2.1   Помощите за финансовата система доведоха през 2008 г. до много съществени интервенции в конкуренцията в сектора на финансовите услуги.

В това отношение е необходим контрол върху държавните помощи от страна на Европейската комисия съвместно с държавите-членки.

4.2.2   Комисията изготви насоки за държавната помощ. Междувременно тя обсъди съответни действия за рекапитализация на финансовите институции и прие минимум от предпазни мерки срещу непропорционалното нарушаване на конкуренцията. Въз основа на тези разпоредби за повече от 16 държави-членки на ЕС и за многобройни институции в тези страни бяха одобрени конкретни мерки – от гаранционни схеми през индивидуални схеми до помощ за осигуряване на ликвидност.

4.2.3   При това Комисията според собствената си оценка е действала бързо, за да възстанови доверието в пазара.

4.2.4   Чрез тези мерки тя показа, че конкурентното право е ефикасен инструмент за преодоляване на кризи.

4.3   Инструменти за реалната икономика

4.3.1   За предприятия от „реалната икономика“ Комисията разреши държавни помощи, гаранции за заеми, субсидирани заеми и помощ за рисков капитал.

Намалена бе тежестта за доказване на пазарни неравновесия като условие за одобряване на застраховането на експортни кредити.

4.4   Електронни съобщения

4.4.1   В тази област Комисията се застъпи за превръщането на националните монополи в пазари, подчинени на законите на конкуренцията. Препоръката на Комисията от 2007 г. вече дава резултати. През 2008 г. повечето национални регулаторни органи стигнаха до заключението, че националните специфики не са пречка за това.

4.4.2   В областта на информационните технологии важни процедури за нарушения можаха да бъдат приключени или доведени до заключителна фаза. Преходът от аналогово към цифрово радиоразпръскване, както и критичният анализ на държавното финансиране за обществени медии също са предмет на доклада на Комисията.

4.5   Транспорт

4.5.1   Комисията съобщава в доклада си за процедури относно железопътния и комбинирания транспорт, както и за влизането в сила на Ръководните насоки на Общността за държавните помощи за железопътните предприятия, за контрола върху концентрациите и за решения за насърчаване на железопътния и комбинирания транспорт. Комисията посочва перспективата за завършване на реформата на правилата за конкуренцията в областта на морските транспортни услуги. И тук услугите от общ икономически интерес са обект на много активни действия, също както и тези в областта на авиацията.

Посочва се, че следва да се очакват по-нататъшни процеси на концентрация.

4.5.2   Липсват бележки за спазването на социалните стандарти за конкуренцията в областта на транспорта.

4.6   Фармацевтична промишленост

4.6.1   Комисията е извършила проучване на този сектор въз основа на информация и сигнали. Тя е направила проверки по-специално във връзка с навлизането на пазара на генерични лекарства и е констатирала общ спад в иновациите.

Били са проучени над 100 фармацевтични предприятия и е направена извадка от 219 химични вещества.

Комисията отбелязва, че въвеждането на единен патент на Общността и единен и специализиран патентен съдебен орган би било полезно за иновационните възможности на този отрасъл. Според доклада на Комисията би трябвало да бъдат опростени процедурите за пазарно разрешение на лекарства, за ценообразуване и възстановяване на разходите, които се различават в отделните държави-членки.

4.7   Хранителни продукти

4.7.1   При хранителните продукти и в други сектори на доставки Комисията не е установила тенденция към консолидиране. Комисията изготви две съобщения относно цените на хранителните стоки (COM(2008)321 окончателен и COM(2008)821 окончателен), които потвърждават тази констатация.

5.   Отдел за връзка с потребителите

5.1   През 2008 г. към ГД „Конкуренция“ бе създаден отдел за връзка с потребителите. Той предоставя информация, спомагаща за по-доброто разбиране на пазарите. От друга страна този отдел получава информация и сведения за пазарни проблеми. Отделът за връзка с потребителите успешно проведе консултации с организациите на потребителите и участва в разискванията с ЕИСК при изготвянето на становище по собствена инициатива относно „Икономическа демокрация на вътрешния пазар“ с надеждата, че впоследствие това сътрудничество ще продължи, за да се гарантира, че политиката на конкуренция ще бъде насочена към благоденствието на потребителите и защитата на ценностите на гражданското общество.

6.   Европейска мрежа по конкуренция и национални съдилища

6.1   През 2008 г. сътрудничеството в Европейската мрежа по конкуренция между националните органи по защита на конкуренцията и съответната Генералната дирекция е протекло безпроблемно и Комисията го окачествява като успешно.

6.2   Същото се отнася и за дейността и сътрудничеството със съдилищата.

7.   Международна дейност

7.1   Комисията съобщава, че през 2008 г. е сътрудничила в тази област с Китай и Корея, както и че играе активна роля в ОИСР и в Международната мрежа по конкуренцията.

8.   Междуинституционално сътрудничество

8.1   ГД „Конкуренция“ подчертава своите отлични контакти с ЕП, Съвета и ЕИСК.

9.   Формиране на позицията на ЕИСК

9.1   Защита на потребителите

9.1.1   Комитетът приветства факта, че ГД „Конкуренция“ е развила приоритета „Защита на потребителите“, особено във връзка с публикуването на своята „Бяла книга относно исковете за обезщетение за вреди при нарушаване на антитръстовите правила на Европейската общност“, която заслужава неговата подкрепа. Той обаче изразява съжаление, че изминаха повече от две години, а все още не е създаден съдебен механизъм за завеждане на колективен иск за защита на потребителите, какъвто е предвиден в Бялата книга и по отношение на който ЕИСК изрази своето одобрение в различни становища.

9.1.2   Комитетът е на мнение, че акцентирането върху сътрудничеството със защитата на потребителите – като тези дейности продължат с неотслабваща интензивност – не бива да измества идеята и работния приоритет, че освен защитата на потребителите картелното законодателство следва освен защитата на потребителите да покрива и други аспекти, например:

| — | гарантиране на достъпа до основни права и свободи; |
| --- | --- |

—

гарантиране на достъпа до основни права и свободи;

| — | да не се допуска застрашаването на демократични и свободни структури чрез икономическа мощ (too big to fail); |
| --- | --- |

—

да не се допуска застрашаването на демократични и свободни структури чрез икономическа мощ (too big to fail);

| — | да няма системно или секторно господство; |
| --- | --- |

—

да няма системно или секторно господство;

| — | закрила на структурите на малкия и средния бизнес. |
| --- | --- |

—

закрила на структурите на малкия и средния бизнес.

9.2   Държавни помощи

9.2.1   Комитетът подкрепя усилията държавите-членки да бъдат наблюдавани при прилагането на възстановяването на заеми и гаранции, за да се установят отново равни условия за конкуренция.

9.2.2   ЕИСК констатира от конкретните примери за отделни процедури при създаването на нови пакети от актове за постигане на споразумение, че Комисията е постигнала добри успехи с новите инструменти. Ето защо той смята, че именно процесуалното право следва постоянно да се адаптира към променящите се условия.

9.2.3   Във финансовата област през следващите десетилетия на изпитание ще бъде поставена надеждността на европейското законодателство в областта на конкуренцията. Не са възстановени „равните условия за всички играчи“. В това отношение действията на Комисията са решаващи за доверието на европейските граждани в институциите и законодателството на ЕС.

9.2.4   Призовава Европейската комисия при контрола върху държавните помощи и изискванията към тях да следи във финансовата област рекапитализацията на банки да бъде винаги свързана с възстановяване на оперативността на паричните потоци и на механизмите за отпускане на кредити. Натоварването на публичните бюджети е оправдано, само ако получателите на помощи устойчиво подкрепят целите на реалната икономика.

9.3   Комисията се призовава да заяви дали и доколко нейните действия по конкретни случаи и отчитането на политическа целесъобразност при одобряването на държавна помощ за финансовия сектор представляват трайно отклоняване от прилаганите досега от нея принципи и правила, както и дали в бъдеще помощи в съответствие с член 107 (2A3) ще бъдат достъпни и за други структуроопределящи промишлени отрасли, напр. за пазара на труда (автомобилна индустрия).

9.4   Услуги от обществен интерес

9.4.1   Комитетът подкрепя Комисията в нейния стремеж към установяване на правила в областта на електро- и газоснабдителните, телефонните и транспортните услуги, които да са изгодни за потребителите.

9.5   Транспорт

9.5.1   Комитетът подкрепя усилията на Европейската общност.

Относно доклада за 2007 г. Комитетът установи, че спазването на социалните предписания в този сектор съдържа компонент, свързан с конкуренцията.

9.5.2   ЕИСК настоява в интерес на работниците в транспортния сектор да се обърне повече внимание на този аспект. В европейския транспортен сектор все още съществува разлика в социалните стандарти, която причинява нарушаване на конкуренцията. Комитетът е на мнение, че в това отношение Европейската комисия би следвало да бъде по-категорична спрямо държавите-членки.

9.6   Електронни съобщения и медии

9.6.1   ЕИСК смята, че са засегнати както интересите на потребителите, така и интересите на гражданското общество, свързани с демокрацията, прозрачността и свободата на словото.

Те трябва да бъдат съблюдавани като цели в по-голяма степен.

9.7   Отдел за връзка с потребителите

9.7.1   Комитетът приветства създаването и функционирането на отдела за връзка с потребителите и подкрепя Комисията за разширяването му.

9.8   Европейска мрежа и взаимодействие между държавите-членки

9.8.1   ЕИСК отбелязва, че Европейската мрежа по конкуренция действа – както между националните органи по защита на конкуренцията, така и между съдилищата.

9.8.2   Международното значение на законодателството в областта на конкуренцията според ЕИСК още не е подобаващо оценено.

9.8.3   Още в своето становище относно доклада за политиката на конкуренция за 2007 г. ЕИСК изрази категорично мнението си за значението на конкурентното право, за социалния дъмпинг, за неспазването на разпоредбите относно наемните работници, както и за неспазването на разпоредбите за опазване на околната среда. Тогава той прикани Комисията да докладва по тези въпроси. Това все още не е станало и следва да бъде направено.

9.8.4   ЕИСК призовава Комисията да предизвика съгласуване между индустриалната политика и политиката на конкуренция.

9.9   Конкуренция и глобализация

9.9.1   ЕИСК се застъпва за това, когато се правят преценки по въпроси на конкуренцията, да се вземат предвид също и аспекти на глобализацията, по-конкретно насоките на ГАТТ и СТО.

9.9.2   Един аспект, който според ЕИСК липсва в доклада за политиката на конкуренция за 2008 г., е разглеждането на антиконкурентното въздействие на държавната собственост във финансови холдинги, включително и извън ЕС. Освен това загриженост предизвиква и въздействието от изкупуването на европейски предприятия чрез фондове от други държави – включително и извън ЕС – и прокарването на държавно-стратегически интереси чрез капиталово участие.

10.   Конкуренция и авторско право

10.1   Тук би следвало да се добави анализ на свързания с конкуренцията компонент на авторското право.

10.2   Справедлива търговия и свободна търговия са възможни само условно по отношение на нарушители на авторското право. Конкурентното право също е силно оръжие в тази област, което се препоръчва на вниманието на Комисията.

11.   Сътрудничество с други европейски институции

11.1   Европейският икономически и социален комитет отбелязва, че с удоволствие е на разположение за такова сътрудничество.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/148 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/148

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно компетентността, приложимото право, признаването и изпълнението на решенията и автентичните актове в областта на наследяването и създаването на европейско удостоверение за наследство“

COM(2009) 154 окончателен — 2009/0157 (COD)

2011/C 44/25

Докладчик: г-н CAPPELLINI

На 20 ноември 2009 г. Съветът реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно компетентността, приложимото право, признаването и изпълнението на решенията и автентичните актове в областта на наследяването и създаването на европейско удостоверение за наследство“

COM(2009) 154 окончателен — 2009/0157 (COD).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 15 юни 2010 г.

На 464-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 119 гласа „за“, и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Комитетът приветства настоящото предложение на Комисията, като все пак отбелязва, че то отстъпва значително от очакванията, породени от Зелената книга, и още повече от предложенията на ЕИСК, отправени в неговото становище от 26 октомври 2005 г.

1.2   Комитетът счита, че предложението за регламент осигурява на гражданското общество важен инструмент за повишаване на правната предсказуемост и за по-лесно намиране на бързи и икономични решения на наследяванията с международен елемент в държавите-членки на ЕС. ЕИСК обръща внимание на Комисията върху необходимостта от преразглеждане на различните езикови версии на предложението за регламент и осигуряване на тяхното съответствие и използването на правилна правна терминология.

1.3   Комитетът изразява известни безпокойства по-специално във връзка с ролята на законодателството на държавите, които не са членки на ЕС, и някои характеристики на удостоверението за наследство. Вследствие на тези безпокойства отправя препоръка за създаване на нов член 26 и удължаване на срока, предвиден в член 43, параграф 2. Задълбоченият анализ и подробното представяне на този сложен документ – предложението за регламент, изискват по-дълъг работен документ, който би надхвърлил обичайните стандарти на ЕИСК.

1.4   Комитетът настоятелно препоръчва в предложението за регламент да се приемат следните промени:

| i. | в параграфи 1.2 и 3.2 от Обяснителния меморандум на предложението за регламент да се добави следният текст „Различните разпоредби също така спъват и забавят упражняването на законното право на наследника върху собствеността на починалия“ и „Едностранните действия на държавите-членки биха били недостатъчни за постигането на всички цели на предложението за регламент“ (вж. параграф 3.4.3 и 3.4.4); |
| --- | --- |

i.

в параграфи 1.2 и 3.2 от Обяснителния меморандум на предложението за регламент да се добави следният текст „Различните разпоредби също така спъват и забавят упражняването на законното право на наследника върху собствеността на починалия“ и „Едностранните действия на държавите-членки биха били недостатъчни за постигането на всички цели на предложението за регламент“ (вж. параграф 3.4.3 и 3.4.4);

| ii. | в член 1, параграф 1 да се добави пояснението, че предложението за регламент се отнася само до „наследявания с международен елемент“ (вж. параграф 4.1.1); |
| --- | --- |

ii.

в член 1, параграф 1 да се добави пояснението, че предложението за регламент се отнася само до „наследявания с международен елемент“ (вж. параграф 4.1.1);

| iii. | в член 21, параграф 1 „приети след тези“ да се замени във всички езикови версии с „допълнителни“ или „други“ (вж. параграф 4.3.8); |
| --- | --- |

iii.

в член 21, параграф 1 „приети след тези“ да се замени във всички езикови версии с „допълнителни“ или „други“ (вж. параграф 4.3.8);

| iv. | член 25 да се замени с нов член „Универсален характер: Настоящият регламент определя приложимия закон, дори и когато това не е законът на държава-членка.“ (вж. параграф 4.3.9); |
| --- | --- |

iv.

член 25 да се замени с нов член „Универсален характер: Настоящият регламент определя приложимия закон, дори и когато това не е законът на държава-членка.“ (вж. параграф 4.3.9);

| v. | член 26 (Заглавието „Referral“ следва да се замени с „Renvoi“) да се замени с нов член „Ако починалият не е избрал право съгласно член 17 и в съответствие с настоящия регламент приложимото право е право на държава-членка извън ЕС, а нейните правила относно колизията на законите посочват като приложимо правото на държава-членка на ЕС или на друга държава извън ЕС, която ще приложи своето право, следва да се прилага правото на тази друга държава. Настоящият член не се отнася за договорите за наследства, при които свързващият фактор, посочен в член 18, параграф 2, е законът, с който връзките са най-тесни“ (вж. параграф 4.3.10.1); |
| --- | --- |

v.

член 26 (Заглавието „Referral“ следва да се замени с „Renvoi“) да се замени с нов член „Ако починалият не е избрал право съгласно член 17 и в съответствие с настоящия регламент приложимото право е право на държава-членка извън ЕС, а нейните правила относно колизията на законите посочват като приложимо правото на държава-членка на ЕС или на друга държава извън ЕС, която ще приложи своето право, следва да се прилага правото на тази друга държава. Настоящият член не се отнася за договорите за наследства, при които свързващият фактор, посочен в член 18, параграф 2, е законът, с който връзките са най-тесни“ (вж. параграф 4.3.10.1);

| vi. | в член 27 във всички езикови версии пред думата „несъвместими“ да се добави „явно“, а пред израза „публична политика“ да се добави „международна“ поне във френската и италианската езикови версии (вж. параграф 4.3.11); |
| --- | --- |

vi.

в член 27 във всички езикови версии пред думата „несъвместими“ да се добави „явно“, а пред израза „публична политика“ да се добави „международна“ поне във френската и италианската езикови версии (вж. параграф 4.3.11);

| vii. | в член 27, параграф 2 във всички езикови версии изразът „неговите клаузи“ да бъде заменен с „уредбата на“ (вж. параграф 4.3.12); |
| --- | --- |

vii.

в член 27, параграф 2 във всички езикови версии изразът „неговите клаузи“ да бъде заменен с „уредбата на“ (вж. параграф 4.3.12);

| viii. | срокът, предвиден в член 43, параграф 2, да бъде удължен до 9 или 12 месеца (вж. параграф 4.6.1). |
| --- | --- |

viii.

срокът, предвиден в член 43, параграф 2, да бъде удължен до 9 или 12 месеца (вж. параграф 4.6.1).

2.   Контекст

2.1   В предложението се разглежда сложен въпрос, който е от значение за всяко лице, чието обичайно местопребиваване е в Европейския съюз (и за някои други случаи, описани в член 6), независимо от неговата националност. Зелената книга за наследяването и завещанията (1) постави началото на широк процес на консултация относно наследяванията с международен елемент със или без завещание.

2.2   Практическото значение на предложението за регламент като единен инструмент, с който се установяват стандарти, произтича от настоящото многообразие на правилата в държавите-членки на ЕС по отношение на:

| а) | определянето на приложимото право; |
| --- | --- |

а)

определянето на приложимото право;

| б) | обхвата на юрисдикцията на техните съдилища относно завещанията и делата за наследяване с международен елемент; |
| --- | --- |

б)

обхвата на юрисдикцията на техните съдилища относно завещанията и делата за наследяване с международен елемент;

| в) | условията, при които може да се признае и приложи решение, издадено в друга държава-членка; и |
| --- | --- |

в)

условията, при които може да се признае и приложи решение, издадено в друга държава-членка; и

| г) | условията, при които могат да се признаят и приложат автентичните инструменти, изготвени в друга държава-членка на ЕС. |
| --- | --- |

г)

условията, при които могат да се признаят и приложат автентичните инструменти, изготвени в друга държава-членка на ЕС.

2.3   За по-голяма яснота предложението за регламент е насочено към осигуряване на единен режим за тези правила, които влизат в областта на частното международно право и водят до това, че резултатът от завещанията и наследяванията с международен елемент зависи от закона, който се прилага в съответствие със специфичния конфликт на правни норми (описан в предложението за регламент) на форума (държава-членка на ЕС). Напротив, предложението за регламент само по себе си не е замислено така, че да оказва въздействие върху националното материално право на държавите-членки, което определя статута, правата и задълженията на наследниците по отношение на собствеността на починалия. Освен това Европейското удостоверение за наследство, чието създаване е предмет на Глава VI, не представлява изключение. То е свързано с доказване на статут и не съдържа единни разпоредби на националното материално право относно условията, необходими за придобиване на такъв статут. В по-общ план, даже без да се отчита настоящото предложение за регламент, материалното национално право не е от компетентността, предоставена по силата на член 65 от Договора.

3.   Общи бележки

3.1   В своето становище (2) относно Зелената книга за наследствата и завещанията ЕИСК наред с другото:

| а) | приветства Зелената книга, като посочва, че „в нея са повдигнати основни и належащи въпроси“; |
| --- | --- |

а)

приветства Зелената книга, като посочва, че „в нея са повдигнати основни и належащи въпроси“;

| б) | привлича вниманието на Комисията към „данъчните въпроси, с които могат да се сблъскат наследниците на състояния, намиращи се на територията на две или повече държави“; и |
| --- | --- |

б)

привлича вниманието на Комисията към „данъчните въпроси, с които могат да се сблъскат наследниците на състояния, намиращи се на територията на две или повече държави“; и

| в) | изразява открито своя интерес, като посочва, че „счита въпроса за завещанията и наследяванията за един от въпросите, които представляват най-голям интерес за гражданите на Европа; техните надежди за опростяване на формалностите, по-голяма законова и данъчна сигурност и по-бързо уреждане на наследяванията с международен елемент, които те очакват от инициативата на Комисията, не бива да бъдат разочаровани“. |
| --- | --- |

в)

изразява открито своя интерес, като посочва, че „счита въпроса за завещанията и наследяванията за един от въпросите, които представляват най-голям интерес за гражданите на Европа; техните надежди за опростяване на формалностите, по-голяма законова и данъчна сигурност и по-бързо уреждане на наследяванията с международен елемент, които те очакват от инициативата на Комисията, не бива да бъдат разочаровани“.

3.2   Четири години след анализа, направен в Зелената книга, декларацията, с която ЕИСК изразява интерес към въпроса за завещанията и наследяванията, обявен за „един от въпросите, които представляват най-голям интерес за гражданите на Европа“, трябва да бъде актуализирана с оглед на структурата и конкретните разпоредби, предложени от Комисията в нейното предложение за регламент.

3.3   Настоящ потенциал на предложението за регламент и заинтересованите страни

3.3.1   Следва да се отбележи, че в своето становище ЕИСК прикани Комисията (3) да разгледа въпросите на данъчното облагане и изрази интерес към „по-голяма (...) данъчна сигурност“. Обаче с оглед на обхвата на предложението за регламент и предвид тясната компетенция, предвидена в член 65 от Договора, в предложението за регламент завещанията и наследяванията се разглеждат от гледна точка на частното международно право и не се предвижда да имат пряко въздействие върху законодателството на държавите-членки, свързано с данъчните аспекти на завещанията и наследяванията с международен елемент.

3.3.2   Завещанията се изготвят преди смъртта и до този момент могат да бъдат анулирани от завещателя, а правилата за наследяване се прилагат след смъртта, но както завещанията, така и наследяванията влизат в сила едва след смъртта и определят имуществените последствия. По този начин предложението за регламент се отнася до всички, до всяка категория заинтересовани лица в гражданското общество.

3.3.3   Обаче за по-голяма яснота и с оглед на обхвата на неговото прилагане следва да се отбележи, че предложението за регламент:

| а) | се отнася само до онези завещания и наследявания, които имат международен характер, чието определение не е дадено в предложението за регламент, а не до далеч по-многобройните чисто вътрешни наследявания; и |
| --- | --- |

а)

се отнася само до онези завещания и наследявания, които имат международен характер, чието определение не е дадено в предложението за регламент, а не до далеч по-многобройните чисто вътрешни наследявания; и

| б) | се отнася до индивиди, т.е. физически лица, а не до юридически лица по смисъла на частното или публичното право. |
| --- | --- |

б)

се отнася до индивиди, т.е. физически лица, а не до юридически лица по смисъла на частното или публичното право.

3.4   Цели и принцип на субсидиарност

3.4.1   Със сигурност едностранният и обвързващ характер на един регламент на ЕС по отношение на държавите-членки на ЕС, тяхното вътрешно законодателство и съдилища обяснява факта, че предложението за регламент ще повиши значително законовата предсказуемост на всички въпроси, които то урежда. Това въздействие представлява пряката добавена стойност на предложението за регламент. Осигуряването на качество и точното изготвяне на неговите разпоредби е приоритет.

3.4.2   Декларираната цел - премахване на „всички пречки пред свободното движение на хора“, не бива да води до подценяване на факта, че на въпроса за това дали даден индивид има статута на „наследник“ и законни „права“ върху собствеността на починалия в дадена държава-членка на ЕС, трябва да се отговаря не посредством частни международни разпоредби (какъвто е предметът на предложението за регламент), а посредством съответни материалноправни разпоредби на националното приложимо право относно завещанията и наследствата в държавите-членки на ЕС. Предложението за регламент не предполага никаква промяна в това отношение, тъй като не уеднаквява подобни материалноправни разпоредби. С влизането в сила на Договора от Лисабон следва да се преразгледа, и в случаите в които това е целесъобразно, да бъде изменен обяснителният меморандум на предложението. ЕИСК подновява призива си, отправен по отношение на позициите на Обединеното кралство, Ирландия и Дания, посочените държави-членки да заявят волята си за прилагане на този регламент.

3.4.3   След тези разяснения следва да се посочи, че член 1.2 от Обяснителния меморандум на предложението за регламент съдържа едно точно твърдение („Ето защо днес гражданите се сблъскват със сериозни трудности при упражняването на правата си в контекста на наследяването с международен елемент“) и по-неубедителното и важно заключение относно правото на собственост („Различните разпоредби представляват пречка и пред пълното упражняване на правото на частна собственост.“). Вместо това една смекчена формулировка като например „Различните разпоредби също така спъват и забавят упражняването на законното право на наследника върху собствеността на починалия“ изглежда по-подходяща и точна.

3.4.4   В твърдението „Следователно предприемането на едностранни действия от държавите-членки би било в противоречие с тази цел“ изразът „би било в противоречие“ е прекалено силен. Ако желаят, държавите-членки могат независимо от регламента да се стремят поне към единни правила за определяне на приложимото право, като ратифицират Хагската конвенция за наследяване от 1989 г. ЕИСК счита, че една смекчена формулировка като „Едностранните действия на държавите-членки биха били недостатъчни за постигането на всички цели на предложението за регламент“ изглежда по-подходяща.

4.   Специфични бележки

4.1   Глава I Приложно поле и структура

4.1.1   Целта на предложението за регламент е да обхване завещанията и наследяванията с международен елемент, но то не дава определение на този елемент. За яснота в предложението за регламент трябва да се включи поне споменаване на прилагането на предложението за регламент само по отношение на „ситуации с международен елемент“.

4.1.2   Както е отразено в заглавието, предложението за регламент обхваща както компетентността (Глава II), така и признаването и изпълнението (Глава IV), т.е. тези два дяла от частното международно право, които, с изключение на правилата относно приложимия закон, са предмет на Регламент (ЕО) No 44/2001 от 22 декември 2000 г. относно компетентността, признаването и изпълнението на съдебни решения по граждански и търговски дела (наричан по-долу „Регламент (ЕО) No 44/2001“), в чийто обхват не влизат завещанията и наследяванията. Тази липса обяснява значението на решението предложението за регламент да обхваща и да съдържа единни правила за всички три дяла на частното международно право, т.е. приложимото право, компетентността и признаването и изпълнението на решения за наследяванията с международен елемент.

4.2   Глава II Компетентност

4.2.1   Глава II (членове 3-15) се отнася до „Компетентността“ и се прилага спрямо всички съдилища в държавите-членки и всички несъдебни власти, само когато това е необходимо.

4.2.2   Общата компетентност се предоставя на съдилищата на държавите-членки, на чиято територия е било обичайното местопребиваване на починалия в момента на смъртта. Ясно е, че няма условия, свързани с националността. Следва да се отбележи, че и общият режим на ЕС относно компетентността или lex generalis, като Регламент (ЕО) No 44/2001, предоставя обща компетентност въз основа на местожителството, като оставя настрана всякакви съображения, свързани с националността.

Така както е определена в предложението за регламент, тази обща компетентност се прилага по отношение на (починали) граждани на ЕС, но също и по отношение на починали граждани на държави извън ЕС, в случай че тяхното обичайно местопребиваване в момента на смъртта е било в държава-членка на ЕС.

4.2.3   В случай че в момента на смъртта обичайното местопребиваване на починалия не е в държава-членка, независимо от това, в редица случаи съдилищата на държавата-членка имат „субсидиарна компетентност“, която води до това, че компетентността на съдилищата на държавите-членки на ЕС далеч надхвърля простия случай, в който обичайното местопребиваване на починалия в момента на смъртта е било в държава-членка на ЕС. Националността не е условие за целите на общата компетентност, но става основа на субсидиарната компетентност.

4.2.4   Предложението за регламент не дава никаква обща компетентност на съдилищата на държавата-членка, в която се намира собствеността. Съществува едно частично изключение, което се отнася до прехвърлянето на собственост и неговото вписване в публичния регистър.

4.3   Глава III Приложимо право

4.3.1   Глава III съдържа единни правила (членове 16-28) по отношение на приложимия закон. Общото правило е, че правото, приложимо към наследяването като цяло, е това на държавата, в която е било обичайното местопребиваване на починалия в момента на смъртта. Не се прилагат никакви други условия, като националност. Не се прави разграничение между движимо и недвижимо имущество.

4.3.2   Следва да се отбележи, че в съдържащите се в предложението за регламент правила за колизия на законите, които следва да се прилагат от съдилищата на държавите-членки на ЕС, се уточнява приложимото право, независимо от това дали държавата на приложимото право е членка на ЕС или не (член 25).

4.3.3   По традиция частното международно право признава „автономията на страните“, т.е. възможността страните да избират приложимото право по отношение на договорни въпроси. Според предложението за регламент лицето може да избере правото, което ще се прилага към наследяването като цяло, но може да избере само правото на държавата, чието гражданство притежава.

4.3.4   За да има правна предсказуемост, изборът на закона, който ще се прилага към наследяването, трябва да е изричен и да се съдържа във волеизявление под формата на разпореждане в случай на смърт.

4.3.5   Един друг въпрос, който не бива да се смесва с избора на правото, което се прилага към наследяването като цяло, са „договорите за наследство“. Договор за наследство на лице се урежда по закона, който съгласно настоящото предложение за регламент, би бил приложим към наследството, ако даденото лице почине в деня на подписването на договора. В този случай се използват други свързващи фактори като „favor validitatis“.

4.3.6   Много важен въпрос от гледна точка на сравнителното и единното право е приложното поле на приложимото право. Предложението за регламент разширява приложното поле на приложимото право, така че то да урежда всички въпроси, свързани с наследството, от неговото откриване до окончателното прехвърляне на наследството на правоимащите. Това се прави с ясната цел колкото се може повече правни въпроси да се решават според едно приложимо право с оглед на по-голямата правна предсказуемост и намаляване на сложните и отнемащи време консултации с повече от една (често пъти чужда) правна система. Предложението за регламент съдържа дълъг и неизчерпателен списък на въпросите които трябва да се решават според приложимото право. Поради това тук следва да се включат и въпросите, които не фигурират в него, от откриването на наследството до неговото окончателно прехвърляне на правоимащите.

4.3.7   Приложимото право определя наследяването като цяло, от откриването на наследството до неговото окончателно прехвърляне на правоимащите, но то не противоречи на прилагането на закона на държавата, в която се намира собствеността, доколкото този закон, по отношение на приемането или отказа от наследство или завет, съдържа разпореждания, приети след тези от закона, приложим към наследството.

4.3.8   По отношение на тази разпоредба се препоръчва да се уточни дали в израза „разпореждания, приети след тези“, думата „след“ (която означава, че това се случва по-късно) е подходяща и дали не става въпрос по-скоро за „допълнителни“ или „други“ (разпоредби). В контекста на тази разпоредба „допълнителни“ или „други“ би било за предпочитане.

4.3.9   ЕИСК счита, че формулировката, използвана в разпоредбата „Универсален характер“ (член 25) следва да отразява само това, което се съдържа в Глава III на бъдещия регламент: уточняване на приложимото право. За предпочитане би било да се използва по-простата формулировка „Универсален характер: Настоящият регламент определя приложимия закон, дори и когато това не е законът на държава-членка.“

4.3.10   Като оставя настрана въпроса за избора на закона на своята страна от починалия (член 17), регламентът като правило прилага закона на държавата-членка, в която е било обичайното местопребиваване на починалия в момента на смъртта. Въпреки това, според субсидиарната компетентност (член 6) може да се приложи правото на държава, която не е членка на ЕС. В тези случаи е необходимо да не се допуска регламентът да нарушава единството на свързващите фактори, които вече могат да са налице в някои държави извън ЕС (това единство е благоприятно за починалия и за неговите наследници), и да предоставя компетентност на национална правна система, която от своя гледна точка не разглежда себе си като приложима по отношение на конкретното наследяване. За да се гарантира тази потребност, както и по-добра и балансирана координация между държавите-членки на ЕС и държавите извън ЕС, се препоръчва настоящият член 26 (той трябва да бъде наречен „renvoi“, а не „referral“) да се замени със следния член:

| 4.3.10.1 | „Ако починалият не е избрал право съгласно член 17 и в съответствие с настоящия регламент приложимото право е право на държава-членка извън ЕС, а нейните правила относно колизията на законите посочват като приложимо правото на държава-членка на ЕС или на друга държава извън ЕС, която ще приложи своето право, следва да се прилага правото на тази друга държава. Настоящият член не се отнася за договорите за наследства, при които свързващият фактор, посочен в член 18, параграф 2, е законът, с който връзките са най-тесни“. |
| --- | --- |

4.3.10.1

„Ако починалият не е избрал право съгласно член 17 и в съответствие с настоящия регламент приложимото право е право на държава-членка извън ЕС, а нейните правила относно колизията на законите посочват като приложимо правото на държава-членка на ЕС или на друга държава извън ЕС, която ще приложи своето право, следва да се прилага правото на тази друга държава. Настоящият член не се отнася за договорите за наследства, при които свързващият фактор, посочен в член 18, параграф 2, е законът, с който връзките са най-тесни“.

| 4.3.10.2 | Новата разпоредба е адаптирана към регламента (4) и представлява опит за подобряване (5) на сходна разпоредба, включена във важната Хагска конвенция за наследяването поради същата необходимост, т.е. „тъй като повечето делегации признаха, че това е опит да не се нарушава съществуващото вече единство“ (6). Освен това гъвкавостта, осигурена от тази разпоредба (член 26) е в съответствие със закона и практиката за „препращане“ в някои държави извън ЕС, например в САЩ (7).
  Фактът, че в регламентите „Рим I“ и „Рим II“ липсват каквито и да било разпоредби относно препращането просто отразява факта, че техният предмет (договорни и недоговорни задължения) е много различен от наследяването. Подобно изключване от „Рим I“ и „Рим II“ само по себе си не е сериозен аргумент за изключване на новия член 26, препоръчан по-горе, който е от ключово знание и е благоприятен при решаването на въпроси, свързани с наследяване, както за починалия, така и за неговите наследници, и за по-балансирана координация на свързващите фактори между държавите-членки на ЕС и държавите извън ЕС. |
| --- | --- |

4.3.10.2

Новата разпоредба е адаптирана към регламента (4) и представлява опит за подобряване (5) на сходна разпоредба, включена във важната Хагска конвенция за наследяването поради същата необходимост, т.е. „тъй като повечето делегации признаха, че това е опит да не се нарушава съществуващото вече единство“ (6). Освен това гъвкавостта, осигурена от тази разпоредба (член 26) е в съответствие със закона и практиката за „препращане“ в някои държави извън ЕС, например в САЩ (7).

Фактът, че в регламентите „Рим I“ и „Рим II“ липсват каквито и да било разпоредби относно препращането просто отразява факта, че техният предмет (договорни и недоговорни задължения) е много различен от наследяването. Подобно изключване от „Рим I“ и „Рим II“ само по себе си не е сериозен аргумент за изключване на новия член 26, препоръчан по-горе, който е от ключово знание и е благоприятен при решаването на въпроси, свързани с наследяване, както за починалия, така и за неговите наследници, и за по-балансирана координация на свързващите фактори между държавите-членки на ЕС и държавите извън ЕС.

4.3.11   Традиционни, но същевременно ключови разпоредби са включени в член 27 относно обществения ред. В съответствие с по-стандартната употреба се препоръчва във всички езикови версии на регламента пред израза „несъвместими с обществения ред“ да се постави думата „явно“, а пред „публична политика“ да се постави „международна“ поне във френската и италианската езикови версии (и там, където е уместно в другите езикови версии). Новаторско и полезно е въведеното специално за решаването на тези въпроси изключение „единствено поради разлика в уредбата на запазената част на наследниците“.

4.3.12   В английската езикова версия на член 27 параграф 2 („its clauses regarding“) не съвпада с френската езикова версия („ses modalités concernant“). Препоръчва се изразът „its provisions“ (regarding etc.) („уредбата на“) да бъде запазен във всички езикови версии на Регламента.

4.4   Глава IV Признаване и изпълнение

4.4.1   По образец на Регламент (ЕО) No 44/2001 Глава IV от предложението за регламент включва членове 29-33 относно признаването.

4.4.2   Опростяването на международните наследявания в Европа ще бъде предизвикано от принципа, според който решение, издадено в съответствие с предложението за регламент в една държава-членка на ЕС, ще се признава в другите държави-членки, без да са необходими специални процедури.

4.4.3   Решението, издадено в една държава-членка, не е предмет на преразглеждане в държавата-членка, в която трябва да бъде признато, и не се признава само в четири случая.

4.5   Глава V Автентични актове

4.5.1   Допълнително и съществено опростяване на наследяванията с международен елемент ще произтече от факта, че автентичните инструменти, официално изготвени или регистрирани в дадена държава-членка и често използвани във връзка със свързани с наследство въпроси, се признават в съответствие с предложението за регламент и от другите държави-членки.

4.6   Глава VI Европейско удостоверение за наследство

4.6.1   Въведеното с предложението за регламент Европейското удостоверение за наследство доказва качеството на наследник, заветник и правомощията на изпълнителите на завещанието или на трети лица, действащи като управители на наследството. Препоръчва се срокът, посочен в член 43, параграф 2, да бъде удължен до 9 или 12 месеца.

4.6.2.   Образецът на заявлението би могъл да бъде опростен и да се заличи ненужната информация, изисквана в точка 4.7.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  COM(2005) 65 окончателен.

1

(2)  ОВ C 28, 3.2.2006 г., стр. 1.

2

(3)  ОВ C 28, 3.2.2006 г., стр. 1.

3

(4)  По този начин „препращането“ може да се осъществява и от държави извън ЕС към държави-членки на ЕС.

4

(5)  Като тази операция се изключва не само в случая с Professio iuris (член 17), но и с оглед на свързващите фактори (клаучите за закона, с който е най-тясно свързан, член18, параграф 2.).

5

(6)  Waters Report, стр.553, Proceedings of the Sixteenth Session, 3 to 20 October 1988, T.II, Hague Conference of Private International Law, 1990 г. член.4, Конвенция за правото, приложимо по отношение на наследяването на собственост на починали лица. (1 август 1989 г.). Също P.Lagarde, La nouvelle Convention de la Haye sur la loi applicable aux successions, RCDIP 1989 г., стр.249 (258).

6

(7)  По въпроса за член 4 от Хагската конвенция, E.F.Scoles, The Hague Convention on Succession, AJCL 1994 г. стр.85, (113).

7

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/153 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/153

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС): предизвикателства и следващи стъпки, отнасящи се до космическия компонент“

СОМ(2009) 589 окончателен

2011/C 44/26

Докладчик: г-н IOZIA

На 28 октомври 2009 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите - Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС): предизвикателства и следващи стъпки, отнасящи се до космическия компонент“

СОМ(2009) 589 окончателен.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 15 юни 2010 г.

На 464-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 135 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства съобщението на Комисията, като се надява, че то ще накара отговорните органи да вземат оперативни решения, да предоставят финансиране и да изготвят политики, съгласувани със съдържащите се в него предложения и насоки. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства съобщението на Комисията, като се надява, че то ще накара отговорните органи да вземат оперативни решения, да предоставят финансиране и да изготвят политики, съгласувани със съдържащите се в него предложения и насоки.

| 1.2 | ЕИСК винаги е изразявал подкрепа за предложенията на Комисията в областта на космическата политика – един от технологичните приоритети, които трябва да се развиват по-интензивно. Отговорното и устойчиво използване на космоса за граждански и мирни цели е отличен инструмент за развитие. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК винаги е изразявал подкрепа за предложенията на Комисията в областта на космическата политика – един от технологичните приоритети, които трябва да се развиват по-интензивно. Отговорното и устойчиво използване на космоса за граждански и мирни цели е отличен инструмент за развитие.

| 1.3 | Космическите изследвания като цяло и ГМОСС в частност с пълно основание заемат своето място в „новата зелена икономика“. Разработването на приложения за селското стопанство, управлението на изменението на климата, точността на метеорологичните прогнози и управлението на територията е в основата на един нов модел, при който устойчивото развитие се разглежда като приоритетна ос на иновациите и технологичните изследвания. |
| --- | --- |

1.3

Космическите изследвания като цяло и ГМОСС в частност с пълно основание заемат своето място в „новата зелена икономика“. Разработването на приложения за селското стопанство, управлението на изменението на климата, точността на метеорологичните прогнози и управлението на територията е в основата на един нов модел, при който устойчивото развитие се разглежда като приоритетна ос на иновациите и технологичните изследвания.

| 1.4 | ЕИСК споделя безпокойството на Комисията, свързано с липсата на информация относно времевата рамка за изпълнение на програмата. ЕИСК счита, че тази програма би трябвало да бъде планирана поне до 2030 г., като се предвиди също продължаване на основните функции през следващите години. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК споделя безпокойството на Комисията, свързано с липсата на информация относно времевата рамка за изпълнение на програмата. ЕИСК счита, че тази програма би трябвало да бъде планирана поне до 2030 г., като се предвиди също продължаване на основните функции през следващите години.

| 1.5 | ЕИСК счита, че финансовите ресурси са недостатъчни както поради факта, че не са отчетени промените в цените на технологичните компоненти на спътниците Sentinel, така и поради недостига на средства за НИРД, по-специално във връзка с изискването за събиране на данни относно борбата с изменението на климата и сигурността. За да се задоволят нуждите, за периода 2014-2020 г. ще бъдат необходими най-малко още 700-800 милиона EUR. Разходите за изстрелване на спътниците нараснаха значително, както и разходите за електронно оборудване. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК счита, че финансовите ресурси са недостатъчни както поради факта, че не са отчетени промените в цените на технологичните компоненти на спътниците Sentinel, така и поради недостига на средства за НИРД, по-специално във връзка с изискването за събиране на данни относно борбата с изменението на климата и сигурността. За да се задоволят нуждите, за периода 2014-2020 г. ще бъдат необходими най-малко още 700-800 милиона EUR. Разходите за изстрелване на спътниците нараснаха значително, както и разходите за електронно оборудване.

| 1.6 | „Космическата мечта“, която увлече цели поколения, би трябвало да се възроди с амбициозни програми. Необходимо е младите хора отново да се привлекат към космическите науки, да се предложат стабилни проекти за заетост, като се подчертае голямата социална стойност на проекти като ГМОСС, които могат да допринесат за намаляване на отрицателните последствия от изменението на климата и за подпомагане на човешките дейности, спомагайки за прогнозирането на екстремни явления като наводнения и дълги периоди на суша. Мониторингът на вредните емисии в атмосферата ще даде възможност, например, да се провери ефикасността на действията, предприети за намаляване на CO2, или да се вземат правилните мерки в случай на нарушаване на законите относно трафика на хора, в координация с дейностите на Frontex. |
| --- | --- |

1.6

„Космическата мечта“, която увлече цели поколения, би трябвало да се възроди с амбициозни програми. Необходимо е младите хора отново да се привлекат към космическите науки, да се предложат стабилни проекти за заетост, като се подчертае голямата социална стойност на проекти като ГМОСС, които могат да допринесат за намаляване на отрицателните последствия от изменението на климата и за подпомагане на човешките дейности, спомагайки за прогнозирането на екстремни явления като наводнения и дълги периоди на суша. Мониторингът на вредните емисии в атмосферата ще даде възможност, например, да се провери ефикасността на действията, предприети за намаляване на CO2, или да се вземат правилните мерки в случай на нарушаване на законите относно трафика на хора, в координация с дейностите на Frontex.

| 1.7 | ГМОСС може да даде решаващ принос към политиката за управление на отпадъците, като посочи незаконните депа за отпадъци и токсични вещества. Космическата програма ГМОСС трябва да се заеме и с „космическите“ отпадъци, т.е. с прибирането на станциите, които не се използват, и на спътниците, които вече не предават данни. Програмата на ЕКА за наблюдение на космоса в сътрудничество с германската система TIRA може да допринесе за контролирането на огромния брой космически отпадъци. От 1957 г. насам са изстреляни повече от 5 000 спътници и понастоящем се изстрелва средно по едни на всеки два дни. |
| --- | --- |

1.7

ГМОСС може да даде решаващ принос към политиката за управление на отпадъците, като посочи незаконните депа за отпадъци и токсични вещества. Космическата програма ГМОСС трябва да се заеме и с „космическите“ отпадъци, т.е. с прибирането на станциите, които не се използват, и на спътниците, които вече не предават данни. Програмата на ЕКА за наблюдение на космоса в сътрудничество с германската система TIRA може да допринесе за контролирането на огромния брой космически отпадъци. От 1957 г. насам са изстреляни повече от 5 000 спътници и понастоящем се изстрелва средно по едни на всеки два дни.

| 1.8 | Според ЕИСК положителното въздействие на една програма, разчетена за подходящ период от време, може да даде тласък за прякото участие на публичните и частните предприятия в сектора, като им предостави възможност да планират своите инвестиции в разработването на технологии за производство на системи за сондиране, които да бъдат все по-ефективни от гледна точка на съотношението между цена и качество. Способността за привличане на частни инвестиции и за създаване на пазар на услугите ще бъде от основно значение за успеха на цялата операция. |
| --- | --- |

1.8

Според ЕИСК положителното въздействие на една програма, разчетена за подходящ период от време, може да даде тласък за прякото участие на публичните и частните предприятия в сектора, като им предостави възможност да планират своите инвестиции в разработването на технологии за производство на системи за сондиране, които да бъдат все по-ефективни от гледна точка на съотношението между цена и качество. Способността за привличане на частни инвестиции и за създаване на пазар на услугите ще бъде от основно значение за успеха на цялата операция.

| 1.9 | Държавите-членки, които не са активни в космическата политика и все още са далеч от нея, биха могли да възприемат сигурното продължаване на общностните програми като гаранция при предприемането на собствени инициативи. В този смисъл и с оглед на възстановяването на баланса на знанията и ангажираността по отношение на космическата политика ЕИСК оценява положително решението от февруари 2010 г. за създаване на „Съвет на партньорите в инициативата ГМОСС“ с активното участие на 27-те държави-членки. Този орган би трябвало да бъде отворен за представители на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.9

Държавите-членки, които не са активни в космическата политика и все още са далеч от нея, биха могли да възприемат сигурното продължаване на общностните програми като гаранция при предприемането на собствени инициативи. В този смисъл и с оглед на възстановяването на баланса на знанията и ангажираността по отношение на космическата политика ЕИСК оценява положително решението от февруари 2010 г. за създаване на „Съвет на партньорите в инициативата ГМОСС“ с активното участие на 27-те държави-членки. Този орган би трябвало да бъде отворен за представители на гражданското общество.

| 1.10 | Освен това наличието на дългосрочна програма би дало възможност на ЕС да засили своите позиции и да получи по-голяма политическа тежест спрямо други световни сили, които понастоящем работят в космическия сектор, и може да бъде положителен фактор в преговорите за осигуряване на финансиране, които могат да се окажат необходими предвид достъпа до неконтролираните от ЕС програми и резултати от мисиите. |
| --- | --- |

1.10

Освен това наличието на дългосрочна програма би дало възможност на ЕС да засили своите позиции и да получи по-голяма политическа тежест спрямо други световни сили, които понастоящем работят в космическия сектор, и може да бъде положителен фактор в преговорите за осигуряване на финансиране, които могат да се окажат необходими предвид достъпа до неконтролираните от ЕС програми и резултати от мисиите.

| 1.11 | ГМОСС може да даде изключително голям принос в различни жизненоважни сектори като океанографията, контрола на качеството на въздуха, осигуряването на точни карти за използването на Земята, своевременното осигуряване на карти на зоните, засегнати от природни бедствия, като по този начин оказва незаменима помощ на гражданската защита. |
| --- | --- |

1.11

ГМОСС може да даде изключително голям принос в различни жизненоважни сектори като океанографията, контрола на качеството на въздуха, осигуряването на точни карти за използването на Земята, своевременното осигуряване на карти на зоните, засегнати от природни бедствия, като по този начин оказва незаменима помощ на гражданската защита.

| 1.12 | Според ЕИСК в този период на дълбока икономическа криза необходимостта от съществени финансови средства не може да представлява фактор за забавянето на подобни инвестиции, а напротив, мобилизирайки в максимална степен наличните ресурси и ползвайки се с подкрепата на информираното за всички възможности обществено мнение, програмата ГМОСС може да допринесе за по-бързото излизане от кризата, като предложи отличен научен и производствен потенциал, който би оказал съответните положителни въздействия, способни да възвърнат на ЕС водещата позиция в сектора, която той губи в момента. |
| --- | --- |

1.12

Според ЕИСК в този период на дълбока икономическа криза необходимостта от съществени финансови средства не може да представлява фактор за забавянето на подобни инвестиции, а напротив, мобилизирайки в максимална степен наличните ресурси и ползвайки се с подкрепата на информираното за всички възможности обществено мнение, програмата ГМОСС може да допринесе за по-бързото излизане от кризата, като предложи отличен научен и производствен потенциал, който би оказал съответните положителни въздействия, способни да възвърнат на ЕС водещата позиция в сектора, която той губи в момента.

2.   Въведение

| 2.1 | Решението на ЕС да се снабди с европейска интегрирана система за наблюдение на Земята с цел предоставяне на информация и услуги в областта на околната среда и сигурността, известна като Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС), представлява стратегически избор, който дава възможност на ЕС да запази и укрепи своята водеща позиция в областта на гражданските авиокосмически дейности. |
| --- | --- |

2.1

Решението на ЕС да се снабди с европейска интегрирана система за наблюдение на Земята с цел предоставяне на информация и услуги в областта на околната среда и сигурността, известна като Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС), представлява стратегически избор, който дава възможност на ЕС да запази и укрепи своята водеща позиция в областта на гражданските авиокосмически дейности.

| 2.2 | Според общите насоки, определени в плана за действие на Европейската комисия от 2001 г., целта на инициативата ГМОСС е да обедини нуждите на обществото в областта на околната среда и сигурността с усъвършенстваните технически и оперативни възможности на наземните и спътниковите системи за наблюдение. Това е отговор с цел своевременно гарантиране на достъпа до информация за околната среда на световно, регионално и местно равнище, без да се излага на риск независимостта в следните сектори: устойчиво развитие, изменение на климата в световен мащаб, обща политика за сигурност и отбрана, европейско научноизследователско пространство, европейска стратегия за космоса. |
| --- | --- |

2.2

Според общите насоки, определени в плана за действие на Европейската комисия от 2001 г., целта на инициативата ГМОСС е да обедини нуждите на обществото в областта на околната среда и сигурността с усъвършенстваните технически и оперативни възможности на наземните и спътниковите системи за наблюдение. Това е отговор с цел своевременно гарантиране на достъпа до информация за околната среда на световно, регионално и местно равнище, без да се излага на риск независимостта в следните сектори: устойчиво развитие, изменение на климата в световен мащаб, обща политика за сигурност и отбрана, европейско научноизследователско пространство, европейска стратегия за космоса.

| 2.3 | Системата се основава на анализ на данни относно наблюдението на Земята от спътници и „in situ“ (наземни) мрежи за мониторинг. След като бъдат анализирани и координирани, тези данни ще бъдат предоставени на разположение на крайните потребители: национални, регионални и местни власти и агенции, екологични организации, органи на гражданска защита и др. ГМОСС е съвместна инициатива на Европейския съюз (ЕС) и Европейската космическа агенция (ЕКА). В рамките на тази инициатива ЕКА има решаващ принос за развитието на космическия компонент, а ЕС насърчава и обединява търсенето. |
| --- | --- |

2.3

Системата се основава на анализ на данни относно наблюдението на Земята от спътници и „in situ“ (наземни) мрежи за мониторинг. След като бъдат анализирани и координирани, тези данни ще бъдат предоставени на разположение на крайните потребители: национални, регионални и местни власти и агенции, екологични организации, органи на гражданска защита и др. ГМОСС е съвместна инициатива на Европейския съюз (ЕС) и Европейската космическа агенция (ЕКА). В рамките на тази инициатива ЕКА има решаващ принос за развитието на космическия компонент, а ЕС насърчава и обединява търсенето.

| 2.4 | Програмата ГМОСС се състои от три части: космически компонент, компонент „in situ“ и компонент, свързан с услугите, който е предмет на изготвено от Комисията предложение за регламент, по което ЕИСК вече се произнесе (1). |
| --- | --- |

2.4

Програмата ГМОСС се състои от три части: космически компонент, компонент „in situ“ и компонент, свързан с услугите, който е предмет на изготвено от Комисията предложение за регламент, по което ЕИСК вече се произнесе (1).

| 2.5 | Измежду трите компонента космическият е много по-скъп от другите и именно той определя качеството и количеството на услугите, които могат да бъдат предложени. Той включва 6 серии от мисии Sentinel за наблюдение на Земята, които би трябвало да започнат от 2012 г. нататък, като 5 от тях са финансирани. Всичко свързано с космическия аспект се контролира, координира и изпълнява от ЕКА, а това включва договорите с промишлеността за разработване на спътниците и необходимите инфраструктури, както и управлението на започнатите на този етап пилотни проекти, които ще бъдат оценени с оглед на бъдещите им приложния. |
| --- | --- |

2.5

Измежду трите компонента космическият е много по-скъп от другите и именно той определя качеството и количеството на услугите, които могат да бъдат предложени. Той включва 6 серии от мисии Sentinel за наблюдение на Земята, които би трябвало да започнат от 2012 г. нататък, като 5 от тях са финансирани. Всичко свързано с космическия аспект се контролира, координира и изпълнява от ЕКА, а това включва договорите с промишлеността за разработване на спътниците и необходимите инфраструктури, както и управлението на започнатите на този етап пилотни проекти, които ще бъдат оценени с оглед на бъдещите им приложния.

3.   Съобщението на Комисията

| 3.1 | В своето съобщение Комисията отчита извършеното досега в областта на услугите и по отношение на компонента „in situ“, което вече е дало добри резултати посредством използването на съществуващата космическа инфраструктура, по-специално мисиите на Eumetsat, ЕКА и националните мисии. |
| --- | --- |

3.1

В своето съобщение Комисията отчита извършеното досега в областта на услугите и по отношение на компонента „in situ“, което вече е дало добри резултати посредством използването на съществуващата космическа инфраструктура, по-специално мисиите на Eumetsat, ЕКА и националните мисии.

| 3.2 | През 2008 г. бяха положени основите на архитектурата на системата, по-специално в областта на финансовите потребности и свързаните с тях бюджетни политики. За да се осъществи проекта, следва да бъдат отпуснати необходимите ресурси в рамките на следващата многогодишна финансова рамка на ЕС. За периода 2014-2020 г. ЕКА предвижда, че разходите ще бъдат около 4,23 милиарда EUR (2). |
| --- | --- |

3.2

През 2008 г. бяха положени основите на архитектурата на системата, по-специално в областта на финансовите потребности и свързаните с тях бюджетни политики. За да се осъществи проекта, следва да бъдат отпуснати необходимите ресурси в рамките на следващата многогодишна финансова рамка на ЕС. За периода 2014-2020 г. ЕКА предвижда, че разходите ще бъдат около 4,23 милиарда EUR (2).

| 3.3 | В документа се анализират някои жизненоважни аспекти на европейската космическа политика, в която ГМОСС и европейските програми за Глобална навигационна спътникова система – ГНСС (EGNOS и Галилео) представляват основен елемент. |
| --- | --- |

3.3

В документа се анализират някои жизненоважни аспекти на европейската космическа политика, в която ГМОСС и европейските програми за Глобална навигационна спътникова система – ГНСС (EGNOS и Галилео) представляват основен елемент.

| 3.4 | Комисията посочва приоритетния характер на финансирането, предназначено за осъществяване и развитие на мисиите Sentinel 1, 2 и 3, непрекъснатото предоставяне на данни и достъпа до тях и в крайна сметка необходимостта държавите-членки да оттеглят своите резерви по отношение на продължителността на проекта, който понастоящем е предвиден до 2020 г. |
| --- | --- |

3.4

Комисията посочва приоритетния характер на финансирането, предназначено за осъществяване и развитие на мисиите Sentinel 1, 2 и 3, непрекъснатото предоставяне на данни и достъпа до тях и в крайна сметка необходимостта държавите-членки да оттеглят своите резерви по отношение на продължителността на проекта, който понастоящем е предвиден до 2020 г.

| 3.5 | Според Комисията е необходимо регламентиране на собствеността върху данните с оглед на политика за пълен и гарантиран достъп. Разглежда се и въпросът за собствеността върху инфраструктурата и нейното управление. |
| --- | --- |

3.5

Според Комисията е необходимо регламентиране на собствеността върху данните с оглед на политика за пълен и гарантиран достъп. Разглежда се и въпросът за собствеността върху инфраструктурата и нейното управление.

| 3.6 | Важна част от документа се отнася до политиката в областта на възлагането на поръчки, които следва да се характеризират с разходоефективност и непрекъснатост на достъпа до данни. |
| --- | --- |

3.6

Важна част от документа се отнася до политиката в областта на възлагането на поръчки, които следва да се характеризират с разходоефективност и непрекъснатост на достъпа до данни.

| 3.7 | Международното сътрудничество е важен елемент от цялата програма ГМОСС. В този смисъл тя представлява приносът на Общността към програмата GEOSS за глобално наблюдение на Земята. В рамките на космическия комитет CEOS, който има особени отговорности в областта на мониторинга на въздействието на изменението на климата, Комисията ще развие нови обмени и партньорства. |
| --- | --- |

3.7

Международното сътрудничество е важен елемент от цялата програма ГМОСС. В този смисъл тя представлява приносът на Общността към програмата GEOSS за глобално наблюдение на Земята. В рамките на космическия комитет CEOS, който има особени отговорности в областта на мониторинга на въздействието на изменението на климата, Комисията ще развие нови обмени и партньорства.

| 3.8 | В заключенията Комисията обобщава съдържанието на документа и се ангажира да следи отблизо довършването на програмата и нейното постоянно актуализиране, свързано с исканията на потребителите. |
| --- | --- |

3.8

В заключенията Комисията обобщава съдържанието на документа и се ангажира да следи отблизо довършването на програмата и нейното постоянно актуализиране, свързано с исканията на потребителите.

4.   Бележки на Комитета

| 4.1 | Тъй като счита космическата политика за технологичен приоритет, който трябва да се развива интензивно, Комитетът приветства съобщението на Комисията, като се надява, че то ще накара отговорните органи да вземат оперативни решения, да предоставят финансиране и да изготвят политики, водещи към конкретно развитие на съдържащите се в него предложения и указания. |
| --- | --- |

4.1

Тъй като счита космическата политика за технологичен приоритет, който трябва да се развива интензивно, Комитетът приветства съобщението на Комисията, като се надява, че то ще накара отговорните органи да вземат оперативни решения, да предоставят финансиране и да изготвят политики, водещи към конкретно развитие на съдържащите се в него предложения и указания.

| 4.2 | Давайки положителна оценка, Комитетът споделя безпокойството на Комисията във връзка с факта, че държавите-членки не дават яснота относно времевия хоризонт на програмата ГМОСС, и счита, че те трябва недвусмислено да се произнесат в полза на програма, която понастоящем трябва да бъде планирана поне до 2030 г., но със сигурност трябва да има възможност основните ѝ функции да продължат да се изпълняват и в годините след 2030 г. |
| --- | --- |

4.2

Давайки положителна оценка, Комитетът споделя безпокойството на Комисията във връзка с факта, че държавите-членки не дават яснота относно времевия хоризонт на програмата ГМОСС, и счита, че те трябва недвусмислено да се произнесат в полза на програма, която понастоящем трябва да бъде планирана поне до 2030 г., но със сигурност трябва да има възможност основните ѝ функции да продължат да се изпълняват и в годините след 2030 г.

| 4.3 | Предприятията също се нуждаят от възможност да планират инвестициите за достатъчно дълъг период от време и да разработват технологии с цел създаване на все по-разходоефективни и качествени системи за сондиране. |
| --- | --- |

4.3

Предприятията също се нуждаят от възможност да планират инвестициите за достатъчно дълъг период от време и да разработват технологии с цел създаване на все по-разходоефективни и качествени системи за сондиране.

| 4.4 | Комитетът счита, че сумата от 4 милиарда EUR, определена въз основа на предвижданията, съдържащи се в дългосрочния анализ на ЕКА, е недостатъчна. В действителност при определянето на средствата (около 600 милиона EUR годишно) не са отчетени промените в цените на технологичните компоненти на съзвездието спътници Sentinel. Квотата за НИРД също изглежда недостатъчна, по-специално с оглед на нуждите от събиране на съществени данни в областта на борбата с изменението на климата и сигурността. |
| --- | --- |

4.4

Комитетът счита, че сумата от 4 милиарда EUR, определена въз основа на предвижданията, съдържащи се в дългосрочния анализ на ЕКА, е недостатъчна. В действителност при определянето на средствата (около 600 милиона EUR годишно) не са отчетени промените в цените на технологичните компоненти на съзвездието спътници Sentinel. Квотата за НИРД също изглежда недостатъчна, по-специално с оглед на нуждите от събиране на съществени данни в областта на борбата с изменението на климата и сигурността.

| 4.5 | Като одобрява напълно предложенията на Комисията, Комитетът отправя искане за предприемане на още по-убедителни стъпки в посока към: получаване на необходимите финансови ресурси, като за периода 2014-2020 г. ще бъдат необходими поне още 700-800 милиона евро; разширяване на времевия хоризонт на проекта най-малко до 2030 г.; отваряне на космическия пазар за МСП от всички държави-членки; ясно и открито регламентиране на всичко, свързано с политиката за достъп до данните; добра координация на всички участници, ангажирани в проекта; и накрая укрепване на международното измерение на проекта. |
| --- | --- |

4.5

Като одобрява напълно предложенията на Комисията, Комитетът отправя искане за предприемане на още по-убедителни стъпки в посока към: получаване на необходимите финансови ресурси, като за периода 2014-2020 г. ще бъдат необходими поне още 700-800 милиона евро; разширяване на времевия хоризонт на проекта най-малко до 2030 г.; отваряне на космическия пазар за МСП от всички държави-членки; ясно и открито регламентиране на всичко, свързано с политиката за достъп до данните; добра координация на всички участници, ангажирани в проекта; и накрая укрепване на международното измерение на проекта.

| 4.6 | Комисията сама подчертава необходимостта от по-големи инвестиции в областта на сигурността и в едно свое неотдавнашно съобщение (3) припомня, че в рамките на Седмата рамкова програма (тема „Космос“) е публикувана покана за представяне на предложения за развитие на предоперативните сервизни възможности на ГМОСС за морско наблюдение. За да се опази околната среда, за да се защитят нашите морета и брегове от незаконния трафик и за да се спаси животът на тези, които се доверяват на безскрупулни криминални организации, е необходимо да се възприеме цялостен подход, при който да се използват всички налични инструменти. |
| --- | --- |

4.6

Комисията сама подчертава необходимостта от по-големи инвестиции в областта на сигурността и в едно свое неотдавнашно съобщение (3) припомня, че в рамките на Седмата рамкова програма (тема „Космос“) е публикувана покана за представяне на предложения за развитие на предоперативните сервизни възможности на ГМОСС за морско наблюдение. За да се опази околната среда, за да се защитят нашите морета и брегове от незаконния трафик и за да се спаси животът на тези, които се доверяват на безскрупулни криминални организации, е необходимо да се възприеме цялостен подход, при който да се използват всички налични инструменти.

| 4.7 | В тази ситуация са необходими допълнителни ресурси, за да се поддържат както програмите за продължаващо обучение на операторите в сектора, така и проектите за стимулиране, които насочват младите поколения към изучаване на космоса и възможните приложения. През последните години, отчасти поради по-слабото внимание, което общественото мнение обръща на тази тема, интересът към авиокосмическото инженерство намаля и силно спадна броят на студентите, които записват и завършват тази специалност. Започва да се наблюдава също недостиг на технически персонал и е необходима конкретна политика, която да насочва интересуващите се към тази специалност. Един от мотивите, с които най-често се обяснява липсата на студенти по тази специалност, е свързан с перспективите за работа, които не изглеждат сигурни и трайни. |
| --- | --- |

4.7

В тази ситуация са необходими допълнителни ресурси, за да се поддържат както програмите за продължаващо обучение на операторите в сектора, така и проектите за стимулиране, които насочват младите поколения към изучаване на космоса и възможните приложения. През последните години, отчасти поради по-слабото внимание, което общественото мнение обръща на тази тема, интересът към авиокосмическото инженерство намаля и силно спадна броят на студентите, които записват и завършват тази специалност. Започва да се наблюдава също недостиг на технически персонал и е необходима конкретна политика, която да насочва интересуващите се към тази специалност. Един от мотивите, с които най-често се обяснява липсата на студенти по тази специалност, е свързан с перспективите за работа, които не изглеждат сигурни и трайни.

| 4.8 | Комитетът подкрепя предложението на Комисията да поеме пряко собствеността върху системата и следователно отговорността за нейното управление. Изборът на непрекъснат, свободен и открит достъп изглежда своевременен и обмислен, при условие че се дадат гаранции за сигурност посредством приемането на специфичен регламент. Гарантираният достъп може да създаде условия за привличане на интереса на частните инвеститори към предлагането на услуги. Освен че представлява икономическа възможност и обществена услуга, възникването на пазар, свързан със системата ГМОСС, би могло да позволи да се поемат част от разходите, свързани с управлението на наземните услуги. |
| --- | --- |

4.8

Комитетът подкрепя предложението на Комисията да поеме пряко собствеността върху системата и следователно отговорността за нейното управление. Изборът на непрекъснат, свободен и открит достъп изглежда своевременен и обмислен, при условие че се дадат гаранции за сигурност посредством приемането на специфичен регламент. Гарантираният достъп може да създаде условия за привличане на интереса на частните инвеститори към предлагането на услуги. Освен че представлява икономическа възможност и обществена услуга, възникването на пазар, свързан със системата ГМОСС, би могло да позволи да се поемат част от разходите, свързани с управлението на наземните услуги.

| 4.9 | Изборът на архитектура на системата е от основно значение за правилното управление на данните. Търговското използване би трябвало винаги да бъде съпроводено от участие в разходите след подходящ период на адаптиране на пазара, какъвто е случаят с някои електронни услуги, които досега бяха безплатни, но постепенно започват да изискват абонамент от потребителите. По принцип данните за публичната администрация би трябвало да бъдат безплатни и достъпни чрез различни платформи в зависимост от изискванията за поверителност и сигурност.
  Неотдавна бяха демонстрирани важни приложения на спътниковото наблюдение. Алтиметричните спътници по програмата My Ocean показаха повторение на явлението El Niño през 2009 г.; програмата MACC (Monitoring Atmosphere Composition and Climate), неразделна част от услугите на ГМОСС, предостави насоки за създаване на симулации на възможното разпространение на исландския вулканичен облак; друга услуга на програмата ГМОСС е SAFER (Services and Applications For Emergency Responses), чиято цел е в срок от 6 часа след бедствието (земетресение, наводнение или свличане) да предоставя подробни карти, които могат да бъдат изключително ценни с оглед намесата на гражданска защита; системата G-Mosaic (Pilot services for security) ще наблюдава територията с цел гарантиране на сигурността, наблюдение на ядрените електроцентрали, на нелегалната имиграция, на границите, както и анализ на военните данни и на потребностите. |
| --- | --- |

4.9

Изборът на архитектура на системата е от основно значение за правилното управление на данните. Търговското използване би трябвало винаги да бъде съпроводено от участие в разходите след подходящ период на адаптиране на пазара, какъвто е случаят с някои електронни услуги, които досега бяха безплатни, но постепенно започват да изискват абонамент от потребителите. По принцип данните за публичната администрация би трябвало да бъдат безплатни и достъпни чрез различни платформи в зависимост от изискванията за поверителност и сигурност.

Неотдавна бяха демонстрирани важни приложения на спътниковото наблюдение. Алтиметричните спътници по програмата My Ocean показаха повторение на явлението El Niño през 2009 г.; програмата MACC (Monitoring Atmosphere Composition and Climate), неразделна част от услугите на ГМОСС, предостави насоки за създаване на симулации на възможното разпространение на исландския вулканичен облак; друга услуга на програмата ГМОСС е SAFER (Services and Applications For Emergency Responses), чиято цел е в срок от 6 часа след бедствието (земетресение, наводнение или свличане) да предоставя подробни карти, които могат да бъдат изключително ценни с оглед намесата на гражданска защита; системата G-Mosaic (Pilot services for security) ще наблюдава територията с цел гарантиране на сигурността, наблюдение на ядрените електроцентрали, на нелегалната имиграция, на границите, както и анализ на военните данни и на потребностите.

| 4.10 | Особено внимание ще трябва да се обърне на политиката в областта на обществените поръчки. Принципите на Small Business Act би следвало да се прилагат винаги, когато става въпрос за обществени поръчки, особено за тези на равнище Общност. Необходима е сериозна политика за подкрепа на МСП, по-специално на МСП от онези страни, които все още не разполагат със силен производствен апарат и които би трябвало също да се възползват от значителните инвестиции, които предстоят да бъдат направени в сектора. Космическият компонент на ГМОСС се нуждае не само от големите специализирани предприятия в областта на авиокосмическата електроника, но и от малките предприятия, тъй като и те могат да осигурят иновационни решения. Комисията би следвало да насърчи създаването на консорциуми на транснационални предприятия с оглед на европейския характер на проекта. |
| --- | --- |

4.10

Особено внимание ще трябва да се обърне на политиката в областта на обществените поръчки. Принципите на Small Business Act би следвало да се прилагат винаги, когато става въпрос за обществени поръчки, особено за тези на равнище Общност. Необходима е сериозна политика за подкрепа на МСП, по-специално на МСП от онези страни, които все още не разполагат със силен производствен апарат и които би трябвало също да се възползват от значителните инвестиции, които предстоят да бъдат направени в сектора. Космическият компонент на ГМОСС се нуждае не само от големите специализирани предприятия в областта на авиокосмическата електроника, но и от малките предприятия, тъй като и те могат да осигурят иновационни решения. Комисията би следвало да насърчи създаването на консорциуми на транснационални предприятия с оглед на европейския характер на проекта.

| 4.11 | Комитетът препоръчва все по-тясно сътрудничество между различните органи, ангажирани с реализацията на проекта – Комисията, държавите-членки, ЕКА и Eumetsat, и подкрепя предложението на Комисията за разпределяне на отговорностите между тези различни участници съгласно това, което е предвидено в съобщението. |
| --- | --- |

4.11

Комитетът препоръчва все по-тясно сътрудничество между различните органи, ангажирани с реализацията на проекта – Комисията, държавите-членки, ЕКА и Eumetsat, и подкрепя предложението на Комисията за разпределяне на отговорностите между тези различни участници съгласно това, което е предвидено в съобщението.

| 4.12 | Комитетът счита, че ЕКА разполага с всички необходими компетенции, за да може да се кандидатира за главен управител на космическата инфраструктура, като си сътрудничи с националните агенции по въпросите, свързани с поддръжката, развитието и замяната на съзвездието спътници. ЕИСК препоръчва настойчиво да се опитат всички законосъобразни инициативи, за да може да се осъществи този естествен избор. |
| --- | --- |

4.12

Комитетът счита, че ЕКА разполага с всички необходими компетенции, за да може да се кандидатира за главен управител на космическата инфраструктура, като си сътрудничи с националните агенции по въпросите, свързани с поддръжката, развитието и замяната на съзвездието спътници. ЕИСК препоръчва настойчиво да се опитат всички законосъобразни инициативи, за да може да се осъществи този естествен избор.

| 4.13 | Според Комитета ще бъде необходимо да продължат да се развиват действията за укрепване на международното сътрудничество. Борбата с изменението на климата неизбежно ще се води в световен мащаб и обменът на данни ще бъде от основно значение за установяване в реално време на промените във въздействието на парниковите газове и свързаното с тях изменение на климата. Комисията правилно оцени този аспект и Комитетът препоръчва да бъдат привлечени и други партньори от съседни райони, които могат евентуално да бъдат включени в европейската стратегия за сигурност и отбрана на територията и моретата. Съюзът за Средиземноморието, например, би могъл да бъде чудесна платформа за развитието на това сътрудничество в рамките на настоящите приоритетни програми за гражданска защита, за възстановяване на Средиземноморието, за борба с изменението на климата, а положителен принос може да донесе и способността за обединяване на специфичните характеристики, които се наблюдават в други конкретни райони като например дейностите, които вече се провеждат в Балтийския и в Дунавския регион. |
| --- | --- |

4.13

Според Комитета ще бъде необходимо да продължат да се развиват действията за укрепване на международното сътрудничество. Борбата с изменението на климата неизбежно ще се води в световен мащаб и обменът на данни ще бъде от основно значение за установяване в реално време на промените във въздействието на парниковите газове и свързаното с тях изменение на климата. Комисията правилно оцени този аспект и Комитетът препоръчва да бъдат привлечени и други партньори от съседни райони, които могат евентуално да бъдат включени в европейската стратегия за сигурност и отбрана на територията и моретата. Съюзът за Средиземноморието, например, би могъл да бъде чудесна платформа за развитието на това сътрудничество в рамките на настоящите приоритетни програми за гражданска защита, за възстановяване на Средиземноморието, за борба с изменението на климата, а положителен принос може да донесе и способността за обединяване на специфичните характеристики, които се наблюдават в други конкретни райони като например дейностите, които вече се провеждат в Балтийския и в Дунавския регион.

| 4.14 | ЕИСК подкрепя създаването на „Съвет на партньорите в инициативата ГМОСС“, съставен от 27 членове, който освен това предвижда участието на Швейцария и Норвегия като членове на ЕКА. На този орган, ръководен от Комисията, се възлага задачата да установи сътрудничество между органите на всички държави-членки, да помага на Комисията да контролира съгласуваното изпълнение на програмата, да изготвя стратегическа рамка и да осъществява обмен на опит и добри практики във връзка с ГМОСС и наблюдението на Земята. Този представителен орган може да спомогне за преодоляване на съществуващия понастоящем дисбаланс в знанията и дейностите, свързани с космоса, между старите и новите държави-членки. Създаването на Форум на частните потребители би било изключително полезно с оглед на своевременния анализ на перспективите на системата и сътрудничеството със Съвета. |
| --- | --- |

4.14

ЕИСК подкрепя създаването на „Съвет на партньорите в инициативата ГМОСС“, съставен от 27 членове, който освен това предвижда участието на Швейцария и Норвегия като членове на ЕКА. На този орган, ръководен от Комисията, се възлага задачата да установи сътрудничество между органите на всички държави-членки, да помага на Комисията да контролира съгласуваното изпълнение на програмата, да изготвя стратегическа рамка и да осъществява обмен на опит и добри практики във връзка с ГМОСС и наблюдението на Земята. Този представителен орган може да спомогне за преодоляване на съществуващия понастоящем дисбаланс в знанията и дейностите, свързани с космоса, между старите и новите държави-членки. Създаването на Форум на частните потребители би било изключително полезно с оглед на своевременния анализ на перспективите на системата и сътрудничеството със Съвета.

| 4.15 | Необходимо е специално внимание към краткосрочните програмни нужди, по-специално към работата на спътниците Sentinel от серия A, изстрелването на спътниците от серия B и осигуряването на най-важните компоненти за спътниците от серия C. |
| --- | --- |

4.15

Необходимо е специално внимание към краткосрочните програмни нужди, по-специално към работата на спътниците Sentinel от серия A, изстрелването на спътниците от серия B и осигуряването на най-важните компоненти за спътниците от серия C.

| 4.16 | Испанското председателство, ангажирано с регламента за услугите на ГМОСС, и белгийското председателство споделят необходимостта от съживяване на европейската космическа политика. Парламентът е много склонен да ги подкрепи. Следователно са налице условията за определяне на аспектите, които все още се нуждаят от изясняване: намиране и разпределяне на ресурсите, необходими за проекта, оттегляне на резервите във връзка с времевия хоризонт на ГМОСС, като по този начин още отсега се дава възможност за развитието на съзвездията Sentinel според определената програма, укрепване на международното сътрудничество, по-големи инвестиции в НИРД. |
| --- | --- |

4.16

Испанското председателство, ангажирано с регламента за услугите на ГМОСС, и белгийското председателство споделят необходимостта от съживяване на европейската космическа политика. Парламентът е много склонен да ги подкрепи. Следователно са налице условията за определяне на аспектите, които все още се нуждаят от изясняване: намиране и разпределяне на ресурсите, необходими за проекта, оттегляне на резервите във връзка с времевия хоризонт на ГМОСС, като по този начин още отсега се дава възможност за развитието на съзвездията Sentinel според определената програма, укрепване на международното сътрудничество, по-големи инвестиции в НИРД.

Брюксел, 14 юди 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  CESE 96/2010 – „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно европейската програма за наблюдение на Земята (ГМОСС) и нейните начални операции (2011—2013 г.)“ – COM(2009) 223 окончателен – 2009/0070 (COD).

1

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно европейската програма за наблюдение на Земята (ГМОСС) и нейните начални операции (2011—2013 г.)“

(2)  ЕКА/C (2009 г.) 36.

2

(3)  „Към интегриране на морското наблюдение: Обща среда за обмен на информация за морската област на ЕС“ – COM(2009) 538 окончателен.

3

Към интегриране на морското наблюдение: Обща среда за обмен на информация за морската област на ЕС“

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/157 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/157

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на стандарти за емисиите от нови леки търговски превозни средства като част от цялостния подход на Общността за намаляване на емисиите на CO2 от лекотоварните превозни средства“

COM(2009) 593 окончателен — 2009/0173 (COD)

2011/C 44/27

Докладчик: г-н RANOCCHIARI

На 20 ноември 2009 г. Съветът реши, в съответствие с член 251 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на стандарти за емисиите от нови леки търговски превозни средства като част от цялостния подход на общността за намаляване на емисиите на CO2 от лекотоварните превозни средства“

COM(2009) 593 окончателен — 2009/0173 (COD).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 15 юни 2010 г.

На 464-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище единодушно.

1.   Заключения и препоръки

1.1   В рамките на стратегията на Общността за намаляване на емисиите на CO2 и след приемането през 2009 г. на регламента относно леките автомобили, разглежданото предложение за регламент относно намаляването на емисиите от CO2 на леките търговски превозни средства представлява необходима допълнителна мярка. С оглед намаляването на парниковите газове, не трябва да се пренебрегва нито една инициатива, подкрепена от подходящ интегриран подход, тъй като това е основен аспект на борбата с изменението на климата.

1.2   При новото предложение е използван моделът на предходния регламент относно леките автомобили, като и в този случай са предвидени механизми за налагане на санкции, премии, дерогации, екологични нововъведения и др.

1.3   Въпреки това Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) се опасява, че по този начин не се отчита в достатъчна степен съществената разлика между пътнически леки автомобили и леки търговски превозни средства: първите представляват потребителски стоки, а вторите - средства за производство, като в резултат на това се наблюдават очевидни различия по отношение на тяхната роля и важността на оперативните разходи. Освен това, предложението относно леките търговски превозни средства в някои отношения е още по-амбициозно от регламента относно леките пътнически автомобили спрямо срокове, санкции, разходи и др. ЕИСК смята, че във връзка с времето за прилагане при търговските превозни средства (lead time
   (1), което е по-дълго поне с две години от това за леките автомобили, е необходимо предложението да се преразгледа, включително и с оглед на тежката криза в сектора, която се отрази и все още продължава да се отразява силно на търговията.

1.4   Освен това съществуват опасения, че едно прекалено силно отражение върху промишлените разходи и оттам върху цените, може допълнително да свие пазара, който вече се намира в дълбока криза, като това доведе до намаляване на заетостта и допълнително забавяне на обновяването на автомобилния парк и следователно и на намаляването на емисиите.

1.5   Затова ЕИСК би желал да се вземат предвид препоръките на Съвета по конкурентоспособност, проведен през май 2009 г., според които „предвид настоящото икономическо положение на сектора, създаването на допълнителна тежест за промишлеността следва по възможност да бъде избегнато, като преди всяко решение се извършват задълбочени оценки на въздействието“.

1.6   ЕИСК припомня, че предложението се основава на оценка на въздействието, извършена преди настъпването на кризата, и приканва Европейския парламент и Съвета да поискат актуализиране на това предложение, като за основа се използва и внимателното наблюдение на емисиите след влизане в сила на стандарт „Евро 5“.

1.7   В светлината на гореказаното обаче, ЕИСК, потвърждавайки необходимостта от намаляване на емисиите на CO2, призовава за преразглеждане на сроковете, посочени в регламента, при което периодът на постепенно въвеждане да бъде съобразен с lead time на сектора, като предвижда да се започне от 2015 г., да се завърши през 2018 г. и да се извърши по-точна и актуализирана оценка на въздействието, включително по отношение на целите в по-дългосрочен план (след 2020 г.), за които се смята, че с напредъка на технологиите биха могли постепенно да достигнат 150-160 g/km, без това да се отразява върху необходимостта от своевременно преразглеждане.

2.   Въведение

2.1   В Съобщението на Европейската комисия COM(2007) 19 окончателен/2 от февруари 2007 г. относно „Резултати от прегледа на стратегията на Общността за намаление на емисиите на CO2 от пътнически леки автомобили и лекотоварните автомобили“ беше обявено, че Комисията ще предложи законодателна рамка за постигането на целта на Общността за емисии от 120 g CO2/km. Регламентът относно емисиите на CO2 от леките пътнически автомобили, приет през декември 2008 г. с цел намаляване на емисиите от тези автомобили до средно 130 g/km е ключов елемент от стратегията на Общността. Законодателството, на което се основава тази стратегия, определя някои допълнителни мерки за по-нататъшно намаляване на емисиите на CO2 с 10 g/km (интегриран подход); сред тези мерки фигурира и новото предложение за ограничаване на емисиите на CO2 от леките търговски превозни средства.

2.2   Европейският съюз се ангажира до 2020 г. да намали общото количество емисии на парникови газове с 20 %, а ако бъде постигнато общо международно споразумение, с 30 %. Ясно е, че всички сектори трябва да допринесат за това намаляване. Според Комисията емисиите от леките търговски превозни средства представляват около 1,5 % от общото количество емисии на CO2 в Европейския съюз.

2.3   Новото предложение е продължение на две съобщения на Комисията от февруари 2007 г. - гореспоменатото Съобщение COM(2007) 19 окончателен/2 и Съобщение COM(2007) 22 окончателен относно „Конкурентна нормативна рамка за автомобилостроенето през 21-ви век“, както и на искането на Съвета по околна среда от юни 2007 г. за изготвяне на предложение за подобряване на енергийната ефективност на леките търговски превозни средства.

3.   Предложението за регламент

3.1   На 28 октомври 2009 г. Европейската комисия прие предложение за регламент относно намаляването на емисиите на CO2 от леките търговски превозни средства.

3.2   Както беше споменато във въведението, с новия регламент се цели да се допълни Регламент (ЕО) No 443/2009 (емисии на CO2 от автомобили) в рамките на интегрирания подход за постигане на целта на ЕС от 120 g CO2/km за всички нови лекотоварни превозни средства. За календарната година, започваща на 1 януари 2014 г., и за всяка следваща календарна година всеки производител на леки търговски превозни средства взема съответните мерки средните специфични емисии на CO2 от неговите автомобили да не превишават целта, посочена в регламента.

По-конкретно:

| 3.2.1 | Обхват

  Обхватът на предложението се ограничава до превозни средства от категория N1. Комисията ще реши дали да разшири приложението, така че то да обхване и превозните средства от категория N2 и M2 (2), като това може да стане само след преразглеждане през 2013 г., в съответствие с процедурата по комитология. |
| --- | --- |

3.2.1

Обхват

Обхватът на предложението се ограничава до превозни средства от категория N1. Комисията ще реши дали да разшири приложението, така че то да обхване и превозните средства от категория N2 и M2 (2), като това може да стане само след преразглеждане през 2013 г., в съответствие с процедурата по комитология.

| 3.2.2 | Краткосрочна цел

  С предложението се цели до 1 януари 2016 г. емисиите от новите превозни средства да се ограничат средно до 175 g CO2/km, като се започне от 2014 г. (целта се отнася за 75 % от превозните средства през 2014 г., 80 % - през 2015 г. и 100 % - през 2016 г.). |
| --- | --- |

3.2.2

Краткосрочна цел

С предложението се цели до 1 януари 2016 г. емисиите от новите превозни средства да се ограничат средно до 175 g CO2/km, като се започне от 2014 г. (целта се отнася за 75 % от превозните средства през 2014 г., 80 % - през 2015 г. и 100 % - през 2016 г.).

| 3.2.3 | Показател за полезност

  В предложението като показател за полезност (основа на изчисленията за измерване на емисиите) е запазена масата на превозното средство в готовност за движение. В член 12 обаче се посочва, че през 2014 г. Комисията ще разгледа използването на други параметри (опорна площ, тегло на полезния товар) (3). |
| --- | --- |

3.2.3

Показател за полезност

В предложението като показател за полезност (основа на изчисленията за измерване на емисиите) е запазена масата на превозното средство в готовност за движение. В член 12 обаче се посочва, че през 2014 г. Комисията ще разгледа използването на други параметри (опорна площ, тегло на полезния товар) (3).

| 3.2.4 | Механизъм за налагане на санкции

  Съгласно предложението:






  а) | таксата за извънредно количество емисии се изчислява чрез умножаване на грамовете CO2 за километър, с които производителят е превишил своята цел, по броя нови превозни средства, регистрирани през годината; |
| --- | --- | --- |

3.2.4

Механизъм за налагане на санкции

Съгласно предложението:

а)

таксата за извънредно количество емисии се изчислява чрез умножаване на грамовете CO2 за километър, с които производителят е превишил своята цел, по броя нови превозни средства, регистрирани през годината;

| б) | по време на преходен период (до края на 2018 г. включително) се предвижда „гъвкава система“, при която таксата за извънредно количество емисии нараства в зависимост от отклонението от целта, тоест: 5 евро за първия грам извънредно количество емисии, 15 евро за втория, 25 евро за третия и 120 евро за всеки допълнителен грам извънредно количество емисии; |
| --- | --- |

б)

по време на преходен период (до края на 2018 г. включително) се предвижда „гъвкава система“, при която таксата за извънредно количество емисии нараства в зависимост от отклонението от целта, тоест: 5 евро за първия грам извънредно количество емисии, 15 евро за втория, 25 евро за третия и 120 евро за всеки допълнителен грам извънредно количество емисии;

| в) | след края на преходния период (след 2018 г.) таксата за извънредно количество емисии вече няма да зависи от степента на отклонение от целта, а ще бъде фиксирана на 120 евро за всеки грам извънредно количество емисии. |
| --- | --- |

в)

след края на преходния период (след 2018 г.) таксата за извънредно количество емисии вече няма да зависи от степента на отклонение от целта, а ще бъде фиксирана на 120 евро за всеки грам извънредно количество емисии.

| 3.2.5 | Кредити

  За производителите на превозни средства с изключително добри характеристики са предвидени отстъпки при изчисляване на средните специфични емисии на CO2. Всяко ново леко търговско превозно средство със специфични емисии под 50 g CO2/km ще се отчита като 2,5 леки търговски превозни средства през 2014 г.; като 1,5 леки търговски превозни средства през 2015 г. и като 1 леко търговско превозно средство от 2016 г. нататък. |
| --- | --- |

3.2.5

Кредити

За производителите на превозни средства с изключително добри характеристики са предвидени отстъпки при изчисляване на средните специфични емисии на CO2. Всяко ново леко търговско превозно средство със специфични емисии под 50 g CO2/km ще се отчита като 2,5 леки търговски превозни средства през 2014 г.; като 1,5 леки търговски превозни средства през 2015 г. и като 1 леко търговско превозно средство от 2016 г. нататък.

| 3.2.6 | Дерогации за определени производители

  Заявление за дерогация по отношение на целта за специфични емисии може да бъде направено от производител на по-малко от 22 000 нови леки търговски превозни средства за календарна година (вж. параграф 3.2), който:






  а) | не е член на група свързани производители; или |
| --- | --- | --- |

3.2.6

Дерогации за определени производители

Заявление за дерогация по отношение на целта за специфични емисии може да бъде направено от производител на по-малко от 22 000 нови леки търговски превозни средства за календарна година (вж. параграф 3.2), който:

а)

не е член на група свързани производители; или

| б) | е член на група свързани производители, която отговаря като цяло за по-малко от 22 000 нови леки търговски превозни средства, регистрирани в Общността за календарна година; или |
| --- | --- |

б)

е член на група свързани производители, която отговаря като цяло за по-малко от 22 000 нови леки търговски превозни средства, регистрирани в Общността за календарна година; или

| в) | е член на група свързани производители, но управлява свои собствени производствени обекти и център за проектиране. |
| --- | --- |

в)

е член на група свързани производители, но управлява свои собствени производствени обекти и център за проектиране.

| 3.2.7 | Екологични иновации

  При искане от доставчик или производител Комисията взема предвид намаляването на емисиите на CO2, постигнато чрез използване на новаторски технологии, които не са част от измерването на CO2 по стандартния цикъл на изпитване, като редът и условията за тази процедура предстои да бъдат определени. Общият принос на тези технологии за намаляването на специфичните емисии на даден производител може да бъде най-много 7 g CO2/km. |
| --- | --- |

3.2.7

Екологични иновации

При искане от доставчик или производител Комисията взема предвид намаляването на емисиите на CO2, постигнато чрез използване на новаторски технологии, които не са част от измерването на CO2 по стандартния цикъл на изпитване, като редът и условията за тази процедура предстои да бъдат определени. Общият принос на тези технологии за намаляването на специфичните емисии на даден производител може да бъде най-много 7 g CO2/km.

| 3.2.8 | Групиране

  Производителите на нови леки търговски превозни средства, с изключение на тези, на които е била предоставена дерогация съгласно параграф 3.2.6 от настоящото становище, могат да създадат група с цел изпълнение на задълженията си. |
| --- | --- |

3.2.8

Групиране

Производителите на нови леки търговски превозни средства, с изключение на тези, на които е била предоставена дерогация съгласно параграф 3.2.6 от настоящото становище, могат да създадат група с цел изпълнение на задълженията си.

| 3.2.9 | Некомплектовани превозни средства (или multistage)
   (4)

  Предложението за регламент предвижда за дадено „напълно комплектовано превозно средство“ да се прилага най-високата стойност от стойностите на специфичните емисии на всички „напълно комплектовани превозни средства“ от типа на базовото превозно средство, на което се базира комплектованото превозно средство. |
| --- | --- |

3.2.9

Некомплектовани превозни средства (или multistage)
   (4)

Предложението за регламент предвижда за дадено „напълно комплектовано превозно средство“ да се прилага най-високата стойност от стойностите на специфичните емисии на всички „напълно комплектовани превозни средства“ от типа на базовото превозно средство, на което се базира комплектованото превозно средство.

| 3.2.10 | Дългосрочна цел

  До 1 януари 2013 г. Комисията ще завърши преразглеждането на целите за специфични емисии, за да определи условията за постигане до 2020 г. на дългосрочна цел за емисии от 135 g CO2/km. |
| --- | --- |

3.2.10

Дългосрочна цел

До 1 януари 2013 г. Комисията ще завърши преразглеждането на целите за специфични емисии, за да определи условията за постигане до 2020 г. на дългосрочна цел за емисии от 135 g CO2/km.

4.   Общи бележки

4.1   Както в предишните си становища относно представените от Комисията законодателни предложения за намаляване на емисиите на CO2, Комитетът потвърждава, че подкрепя всички инициативи на Общността, насочени към постигането на конкретни цели по отношение на намаляване на емисиите на парникови газове като съществен принос в борбата с изменението на климата. Следователно, с оглед на това, не може да се пренебрегва нито една разумна намеса, насочена към намаляване на емисиите и от леките търговски превозни средства, които съставляват над 10 % от автомобилния парк в движение.

4.2   Освен това, изборът на регламента като инструмент изглежда най-подходящ за гарантиране на незабавното спазване на разпоредбите, при което се избягва нарушаването на конкуренцията, с възможните от това последици за вътрешния пазар.

4.3   ЕИСК смята обаче, че като се повтаря концептуалният модел на регламента относно автомобилите, в разглежданото предложение се подценяват разликите между пътнически леки автомобили и леки търговски превозни средства, най-важните от които са:

| — | по-дълъг цикъл на разработка и производство спрямо този на автомобилите; |
| --- | --- |

—

по-дълъг цикъл на разработка и производство спрямо този на автомобилите;

| — | предназначението на търговските превозни средства, използвани за икономически дейности, при които ефективността и мощността на двигателя и съответният разход на гориво често са най-важната част от оперативните разходи. Не случайно 97 % от всички леки търговски превозни средства използват дизелово гориво; |
| --- | --- |

—

предназначението на търговските превозни средства, използвани за икономически дейности, при които ефективността и мощността на двигателя и съответният разход на гориво често са най-важната част от оперативните разходи. Не случайно 97 % от всички леки търговски превозни средства използват дизелово гориво;

| — | профилът на купувачите – над 90 % от тях са малки и средни занаятчийски предприятия, които са силно чувствителни към всяка промяна в цената. |
| --- | --- |

—

профилът на купувачите – над 90 % от тях са малки и средни занаятчийски предприятия, които са силно чувствителни към всяка промяна в цената.

4.4   ЕИСК отчита сложността на това преразглеждане, с което би следвало да се цели допълнително намаляване на емисиите на CO2, без обаче да се да се застраши конкурентноспособността на автомобилния сектор, който оперира на един глобален пазар с извънредно голяма конкуренция и преминава през период на изключително голяма криза. Търговският баланс за 2009 г. на сектора за производство на леки търговски превозни средства отбеляза загуба от над 30 % спрямо 2008 г., като в Западна Европа тя възлиза на -30 % (Италия -23,4 %, Германия -24,7 %, Испания -38,8 %, Франция -21,3 %, Обединеното кралство -37,1 %), а в новите държави-членки на -49 % (-28,0 % в Полша и -67,0 % в Чешката република).

4.5   ЕИСК не може да не отчете загрижеността, изразена от онези, които се опасяват от прекалено голямо въздействие върху промишлените разходи и следователно върху продажните цени на превозните средства, като това е свързано с риск от свиване на производството, което от една страна води до намаляване на заетостта, а от друга – до намаляване на продажбите с последващо забавяне на обновяването на автомобилния парк с по-екологични превозни средства.

4.6   Разбира се, ЕИСК не оспорва решението да се определят стандарти за емисиите на CO2 за леките търговски превозни средства, с което се цели също да се избегне рискът от пазарни реакции, водещи до типово одобряване на по-големи пътнически автомобили като леки търговски превозни средства, с цел извличане на изгода от намаленото данъчно облагане на автомобилите или други възможни предимства. Това, което днес поражда безпокойство, е конкретната осъществимост на разглежданото предложение, което от една страна се основава на оценки от 2007 г., т.е. отпреди кризата, която се отрази и продължава да се отразява тежко на сектора, а от друга страна не предоставя достатъчно време за прилагане.

4.7   Всъщност настоящото предложение съдържа нов елемент спрямо предходното, който се отнася до целите: вече не се посочват 175 g CO2/km до 2012 г. и 160 g CO2 през 2015 г., а, както беше споменато по-горе, 175 g CO2 до 1 януари 2016 г., но с период на постепенно въвеждане от 2014 г., и накрая 135 g CO2 до 2020 г. Това преразглеждане, както ще видим и по-нататък, за съжаление не е достатъчно, тъй като не отчита lead time на сектора и никоя промишленост не започва програма за особено големи инвестиции, ако не е сигурна в законовата рамка, която ще бъде утвърдена.

4.8   В това отношение ЕИСК се основава на заключенията на Съвета по конкурентоспособност относно автомобилната промишленост, приети на 29 май 2009 г., в които се отправя призив да се избягват нови разпоредби, които биха могли да доведат до прекомерни разходи за предприятията от всички производствени отрасли. По отношение по-специално на сектора на автомобилостроенето, Съветът призна, че „предвид настоящото икономическо положение на сектора, създаването на допълнителна тежест за промишлеността следва по възможност да бъде избегнато. Необходимо е изключително предпазливо да се предприемат нови законодателни мерки, които да са предшествани от задълбочени оценки на въздействието при отчитане на настоящите условия“.

4.9   Освен това ЕИСК отбелязва, че Комисията не отчете едновременното съществуване на „антагонистични“ разпоредби, които затрудняват постигането на поставената цел. В извършената оценка на въздействието не се взема под внимание фактът, че намаляването на отработените емисии на азотни оксиди (NOx) и частици (PM) от моторните превозни средства, необходимо за дизеловите автомобили по Евро 5 и 6, се отразява отрицателно на горивната ефективност.

4.10   Накрая ЕИСК припомня, че днес, по отношение на леките търговски превозни средства не съществува никаква влязла в сила официална система за контрол на емисиите и следователно липсват официални данни за това. Съществува риск налагането на конкретни задължения на промишлеността и на свързаните с нея сектори да се извършва, без да се разполага с подходяща информация.

4.11   В светлината на горепосоченото ЕИСК приканва европейските институции – както това вече беше направено в становището относно регламента за определяне на стандарти за емисиите на CO2 от леки пътнически автомобили (5) - да преразгледат сроковете, посочени в регламента, като периодът на постепенно въвеждане бъде съобразен с lead time на сектора и се предвиди започване през 2015 г. и завършване до 2018 г., както при автомобилите – след като се премине през четири етапа.

4.12   Една амбициозна, но по-реалистична цел от 2020 г. нататък би могла да бъде определена на равнище около 150–160 g/CO2/km, която да се достигне постепенно с оглед и на оценката на данните, които междувременно ще бъдат предоставени на разположение. ЕИСК изразява желание и по този въпрос започнатото в ЕП и в Съвета обсъждане да доведе до преразглеждане на първоначалната позиция.

5.   Специфични бележки

5.1   ЕИСК изтъква, че предложението е по-амбициозно от Регламент (ЕО) No 443/2009 относно леките пътнически автомобили, тъй като:

| 5.1.1 | на практика, сроковете са по-кратки. Предвижда се постепенното въвеждане на целите да започне приблизително четири години, след като Комисията приеме предложението. Това е в духа на Регламент (ЕО) No 443/2009, приет от Комисията в края на 2007 г. и публикуван в средата на 2009 г. Все пак, както е добре известно, търговските превозни средства се характеризират с по-дълги цикли на проектиране и производство в сравнение с леките автомобили (7-10 години вместо 5-7) и следователно се нуждаят от по-дълъг lead time от предвидения в Регламент No (ЕО) 443/2009. Освен това периодът на постепенно въвеждане, предвиден за леките търговски превозни средства, е по-кратък от този за леките автомобили и процентът превозни средства, за които се отнася целта в началото на периода, е по-висок (75 % за леките търговски превозни средства срещу 65 % - за автомобилите). |
| --- | --- |

5.1.1

на практика, сроковете са по-кратки. Предвижда се постепенното въвеждане на целите да започне приблизително четири години, след като Комисията приеме предложението. Това е в духа на Регламент (ЕО) No 443/2009, приет от Комисията в края на 2007 г. и публикуван в средата на 2009 г. Все пак, както е добре известно, търговските превозни средства се характеризират с по-дълги цикли на проектиране и производство в сравнение с леките автомобили (7-10 години вместо 5-7) и следователно се нуждаят от по-дълъг lead time от предвидения в Регламент No (ЕО) 443/2009. Освен това периодът на постепенно въвеждане, предвиден за леките търговски превозни средства, е по-кратък от този за леките автомобили и процентът превозни средства, за които се отнася целта в началото на периода, е по-висок (75 % за леките търговски превозни средства срещу 65 % - за автомобилите).

| 5.1.2 | Разходите са по-високи. По-голямата част от търговските превозни средства работят с дизелово гориво (около 97 %); възможностите за подобрения са по-малки и по тази причина разходите за намаляване на емисиите са по-големи. От това следва, че очакваното въздействие върху продажната цена е по-значително (между 8 % и 10 % срещу 6 % при автомобилите), както и пределните разходи за намаляване на емисиите (около 160 евро в сравнение с разходите при автомобилите, вариращи в границите от 25 до 150 евро). |
| --- | --- |

5.1.2

Разходите са по-високи. По-голямата част от търговските превозни средства работят с дизелово гориво (около 97 %); възможностите за подобрения са по-малки и по тази причина разходите за намаляване на емисиите са по-големи. От това следва, че очакваното въздействие върху продажната цена е по-значително (между 8 % и 10 % срещу 6 % при автомобилите), както и пределните разходи за намаляване на емисиите (около 160 евро в сравнение с разходите при автомобилите, вариращи в границите от 25 до 150 евро).

5.2   ЕИСК отбелязва, че в предложението като показател за полезност е използвана масата на превозното средство в работно състояние, но в член 12 се предвижда също през 2014 г. Комисията да разгледа използването на други параметри (опорна площ, тегло на полезния товар). ЕИСК би желал в Парламента и в Съвета да бъде обсъдена по-задълбочено възможността още отсега да се извърши оценка на различни параметри, които да отчитат в по-голяма степен предназначението на търговското превозно средство. ЕИСК смята, например, че максималната маса на превозното средство (Gross Vehicle Mass), отбелязана в сертификата за регистрация, би била по-подходяща за тази цел, тъй като позволява да бъде взет под внимание и капацитетът на натоварване (товароносимост).

5.3   Санкциите за леките търговски превозни средства са по-високи от тези, предвидени за автомобилите: таксата за извънредно количество емисии е осезателно по-висока (120 евро вместо 95 евро). ЕИСК поддържа изискването да се запази конкурентоспособността на сектора и заключава, че за да се гарантира спазването на правилата, би било достатъчно санкциите за леките търговски превозни средства да са на равнище, подобно на това за автомобилите, както се твърди и в самата оценка на въздействието. Не е ясно защо за количеството емисии на CO2 от едно търговско превозно средство трябва да са налагат по-строги санкции, отколкото за същото количество емисии на CO2 от автомобил.

5.4   Според предложението използването на новаторски технологии може да допринесе за намаляване на специфичната цел за производителя най-много до 7 g CO2/km. ЕИСК подкрепя въвеждането на тези технологии, които предоставят възможности за работа и развитие и на сектора, произвеждащ оборудване.

5.5   По отношение на „кредитите“ за особено ефективните превозни средства, ЕИСК отбелязва, че предвидените кредити са по-малко „щедри“ от тези, посочени в Регламент (ЕО) No 443/2009, тъй като пределните стойности на емисиите, определени за превозните средства, за които се отнасят кредитите (<50 g CO2/km), са еднакви с пределните стойности за автомобилите. Средните емисии (и целите) от леките търговски превозни средства обаче са много по-големи от тези от автомобилите и Комисията би трябвало да посочи стойности, които са по-близки до действителността, в зависимост от масата на трите класа леки търговски превозни средства от категория N1 (6).

5.5.1   И по този въпрос ЕИСК би желал да се извърши по-задълбочена оценка на въздействието. ЕИСК смята за методологично неточно определянето на абсолютна стойност (50 g CO2/km) за случаи като този с търговските превозни средства, в който функциите на дадено шаси могат да бъдат съвсем различни в зависимост от използваното оборудване и превозвания товар, без да се отчита фактът, че толкова ниска стойност на практика е непостижима за настоящите двигатели с вътрешно горене, а тя изисква „да се прекъсне връзката със съществуващите технологии“ (7), което още не е направено.

5.6   Дългосрочната цел от 135 g CO2/km, поставена за 2020 г., зависи от резултатите от актуализираната оценка на въздействието, с която, по време на преразглеждането през 2013 г., ще се провери осъществимостта на тази цел. ЕИСК изразява съгласие с необходимостта от определяне на дългосрочни цели и по отношение на леките търговски превозни средства, но предложената стойност още отсега изглежда непостижима в посочените срокове, тъй като, надценявайки очаквания в следващите години технологичен прогрес, пренебрегва още веднъж lead time на сектора и отражението на външните фактори, които трябва да бъдат част от интегрирания подход.

5.7   ЕИСК смята, че гореизложеното се потвърждава от факта, че съществуващата оценка на въздействието е недостатъчна поради следните основания:

| 5.7.1 | Не изяснява как се стига до определянето на целта от 135 g CO2/km и не предоставя оценка на разходите за достигане на това равнище на целта. Отражението върху продажната цена е посочено само за равнища от 160, 150, 140 e 125 g CO2/km. Последното е отстранено като прекалено скъпо (би повишило продажната цена с 4 000 евро, близо 20 %). Следователно може да се предположи, че достигането на 135 g CO2 ще увеличи разходите с 15 % до 20 % от продажната цена. |
| --- | --- |

5.7.1

Не изяснява как се стига до определянето на целта от 135 g CO2/km и не предоставя оценка на разходите за достигане на това равнище на целта. Отражението върху продажната цена е посочено само за равнища от 160, 150, 140 e 125 g CO2/km. Последното е отстранено като прекалено скъпо (би повишило продажната цена с 4 000 евро, близо 20 %). Следователно може да се предположи, че достигането на 135 g CO2 ще увеличи разходите с 15 % до 20 % от продажната цена.

| 5.7.2 | Не отчита факта, че увеличението на продажната цена би могло да забави цикъла на обновление на автомобилния парк и по тази причина да доведе до увеличаване на общите нива на емисии (средните емисии от новите превозни средства са по-ниски, но общото ниво на емисии от съществуващия парк е по-високо). |
| --- | --- |

5.7.2

Не отчита факта, че увеличението на продажната цена би могло да забави цикъла на обновление на автомобилния парк и по тази причина да доведе до увеличаване на общите нива на емисии (средните емисии от новите превозни средства са по-ниски, но общото ниво на емисии от съществуващия парк е по-високо).

5.8   ЕИСК подкрепя предоставянето на дерогации за дребните производители и производителите в определени пазарни ниши, тъй като, при наличие на специфични условия, е необходимо механизмът да се направи по-гъвкав.

5.9   По отношение на некомплектованите превозни средства, изразява опасения, че предвид липсата на подходящи данни в тази област, предложеният специфичен режим не е подходящ за управление на проблема. По тази причина ЕИСК оцени инициативата на испанското председателство, което заедно с държавите-членки и Комисията преразглежда въпроса. Преоценката, която се извършва в момента, ще съдържа изменения на крайния текст, които са по-пригодени към действителното положение на сектора. Все пак е важно възможно най-скоро да се създаде система за официален мониторинг на данните за емисиите на CO2 от превозните средства тип „multistage“.

5.10   ЕИСК подкрепя избора за ограничаване на обхвата до превозни средства от категория N1, с включване на такива от категории N2 и M2 едва след извършването на специфична оценка на въздействието, когато вече са налице данни относно емисиите (8). Независимо от това, набляга на необходимостта характеристиките на тези превозни средства да се отчитат в пълна степен. Превозните средства от категория M2, в частност, би трябвало още отсега да се изключат, поради техния специфичен характер на автомобили, заемащи определени пазарни ниши.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Време, необходимо на индустрията, за да приложи всички нови изисквания, които включват структурни промени в превозното средство.

1

(2)  N1 = превозни средства, използвани за превоз на товари, с максимална маса под 3,5 т; N2 = превозни средства, използвани за превоз на товари, с максимална маса под 12 т; M2 = превозни средства, използвани за превоз на пътници, с повече от осем места за сядане и максимална маса под 5 т.

2

(3)  „Теглото на полезния товар на превозното средство“ (payload) се определя като разликата между технически възможната максимална маса с товар в съответствие с приложение III към Директива 2007/46/ЕО и масата на превозното средство. Опорната площ (footprint) на превозното средство се определя като се умножи неговото междуосово разстояние по широчината на колелата му.

3

payload

footprint

(4)  Превозните средства „multistage“ са тези, които при продажбата от производителя са изградени само от кабина + шаси (базово превозно средство) и впоследствие са допълнени от други производители, за да станат подходящи за използването, за което са предназначени (което може да варира в значителна степен). Превозните средства „multistage“ съставляват около 15 % от пазара. Тези превозни средства могат да получат типово одобрение в следващите фази в съответствие с Директива 2007/46/ЕО, в която се прави разлика между „базово превозно средство“ (като получило типово одобрение в първия етап на многоетапното типово одобрение), „напълно комплектовано превозно средство“ (получило типово одобрение в края на многоетапното типово одобрение) и „превозно средство като цяло“ (получило типово одобрение чрез обикновено типово одобрение.

4

„multistage“

„multistage“

(5)  Регламент (ЕО) No 443/2009 от 23 април 2009 година за определяне на стандарти за емисиите от нови леки пътнически автомобили като част от цялостния подход на Общността за намаляване на емисиите на CO2 от лекотоварните превозни средства (ОВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 1) – Становище на ЕИСК: ОВ C 77, от 31.3.2009 г., стр. 1.

5

2

(6)  Клас I: максимална маса 1 305 kg и товароносимост 2,5 m3; клас II максимална маса 1 760 kg и товароносимост 6 m3; клас III: максимална маса над 1 760 kg и товароносимост 17 m3.

6

3

3

3

(7)  Вж. становището на ЕИСК, забележка 5.

7

(8)  Измерването на емисиите на CO2 от превозни средства от категории N2 и M2 беше въведено с Регламент Евро 5 и 6, който се прилага към новорегистрираните превозни средства от януари 2011 г. и септември 2015 г. Възможно е емисиите на CO2 за превозните средства, получили типово одобрение в рамките на регламента относно тежкотоварните превозни средства, да останат неизвестни до влизането в сила на задължителния стандарт за емисии Евро VI (31.12.2013 г.).

8

2

2

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/162 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/162

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 2007/2004 за създаване на Европейска агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите-членки на Европейския съюз (Frontex)“

COM(2010) 61 окончателен — 2010/0039 (COD)

2011/C 44/28

Докладчик: г-н PEZZINI

На 18 март 2010 г. Съветът реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 2007/2004 за създаване на Европейска агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите-членки на Европейския съюз (Frontex)“

COM(2010) 61 окончателен — 2010/0039 (COD).

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 16 юни 2010 г.

На 464-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 15 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 78 гласа „за“, 1 глас „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подкрепя и одобрява работата, извършена от Комисията, за адаптиране и актуализиране на Регламент (ЕО) No 2007/2004.

1.2   Съгласно Шенгенската конвенция за свободното движение в Европа, държавите-членки, премахнали контрола на вътрешните граници, имат правото да поверят контрола на външните граници на избраните от тях власти.

1.2.1   Въпреки това, предвид нехомогенния характер на националните правни системи, с разширяването на ЕС и постепенното включване на почти всички държави-членки в Шенгенското пространство беше установено, че в различните държави-членки контролът на външните граници на ЕС е поверен на различни власти.

1.3   Поради това, в резултат на Европейския съвет в Laeken през декември 2001 г., държавите-членки се ангажираха да въведат общ и оперативен механизъм за съгласуване и сътрудничество, с цел да координират действията на компетентните национални служби за контрол на външните граници.

1.3.1   Изпълнението на този ангажимент стана по-спешно поради силното ускоряване на транснационалните комуникации, което улесни умножаването на идентичностите, насърчавайки по този начин създаването на нови национални държави.

1.4   Прилагайки всеобхватен подход по отношение на „сигурността“ на границите и борбата с „незаконната имиграция“, Европейската комисия предложи да се създадат съвместни екипи на Frontex за съдействие (FJST), които държавите-членки да предоставят на доброволна основа.

1.4.1   Следователно, в съответствие с „Кодекса на шенгенските граници“ и правомощията на националните власти и с оглед на развитието на обща политика в сектора на стационарните и мобилните инфраструктури, на горепосочените екипи следва да бъде възложено да гарантират „наблюдението“, а след това и „интегрирания контрол“ на граничните контролно-пропускателни пунктове.

1.4.2   Това предполага възможността да се проверяват документи за самоличност, да се разпитват чужденците за причините за техния престой, винаги в съответствие с указанията на държавите-членки, както и възможност за качване на борда на корабите, които се намират в териториалните води на дадена държава-членка (1).

1.4.3   Според ЕИСК на екипите би трябвало да бъдат предоставени необходимите финансови и транспортни средства (кораби, самолети и хеликоптери). Средствата, използвани за операциите на Frontex, трябва да бъдат ясно обозначени и информацията за тях трябва да бъде предоставена на всяка държава-членка на ЕС.

1.5   Въпреки това трябва да се обмисли рискът от „милитаризиране“ на надзора и контрола на външните граници. Поради тази причина възможните „намеси“ следва да се координират по подходящ начин с функциите на криминалната полиция, на военната отбрана и на митницата, които отделните държави-членки възлагат на своите собствени полицейски части, митнически служби и въоръжени сили – сухопътни, морски и въздушни, като се внимава да не се ограничават, а да се подсилват техните възможности за контрол (европейска добавена стойност).

1.5.1   Остават обаче „отворени“ въпросите на международното право, свързани с намесата в открито море, по-специално въз основа на разпоредбите, съдържащи се в Конвенцията на ООН за морското право от 1982 г (2).

1.6   Приемането на Договора от Лисабон, с който освен всичко друго се приема Хартата за основните права, повиши в значителна степен отговорностите и правомощията на ЕС по въпросите на имиграцията и убежището. ЕИСК счита, че правомощията, свързани със залавянето и задържането на лица, трябва да продължат да се изпълняват по общия ред, установен от „класическата“ защита на правата на човека, а не чрез „специални“ разпоредби. В качеството си на „агенция“ Frontex не би могла да бъде контролирана от външна служба, нито единствено от бюджетните правила, а трябва да спазва същите изисквания за зачитане на правата на човека, които важат в целия ЕС, по-специално като прилага наказателните разпоредби на Съвета на Европа (3).

1.7   Отчитайки европейската социална и правна традиция на уважение към човека и зачитане на правото на убежище, Комитетът препоръчва лицата, които влизат в състава на тези екипи, да имат ясна и солидна първоначална подготовка и да им се осигури редовно наблюдение с постоянно опресняване на знанията им относно психологическите и поведенческите аспекти, даващи възможност за установяване на по-добри взаимоотношения с по-слабите хора, които се стремят към подобряване на своето социално положение, както това се прави от векове, включително от много граждани на европейски страни.

1.7.1   Според ЕИСК тези екипи трябва да имат оперативен характер, а не да бъдат гранична полиция, и дейността им трябва да дава възможност за прилагане на Шенгенския кодекс.

1.7.2   Според Комитета задачите на Frontex би трябвало да се състоят в изобличаване и налагане на санкции на престъпниците, които организират трафика на човешки същества и превръщат хората, водени от оправдан стремеж към благоденствие и социална справедливост, в жертви на една унизителна и недостойна експлоатация.

1.7.3   Освен това екипите на Frontex с помощта на системата ГМОСС би трябвало да допринасят активно за спасяването на изпадналите в затруднение мигранти в Средиземноморския басейн, в съответствие с указанията на държавите-членки.

1.7.4   В светлината на гореизложеното Комитетът предлага постоянен контакт и тясно сътрудничество с НПО.

1.7.5   ЕИСК счита, че предвид ролята и функциите на НПО тяхното участие става необходимо за оказване на помощ и осъществяване на културно посредничество на всички етапи, на които се развиват процедурите, предвидени от европейските и националните разпоредби за хора в несигурно положение.

2.   Въведение

2.1   Границите противопоставят две държави или два географски региона един срещу друг и ги разделят, като ограничават взаимните контакти между народите.

2.1.1   Естествените граници (планини, реки, водни басейни) са източник на постоянно съперничество между хората от противоположните брегове.

2.1.2   Дори политическите и конвенционалните граници са резултат от борби и компромиси, постигнати след дълги исторически превратности.

2.1.3   В епохата на глобализацията силното ускоряване на международните комуникации създава тенденцията за по-лесно умножаване на идентичностите и увеличаване на броя на суверенните нации, при което се създават нови национални държави и национални региони.

2.1.4   Поради това възникват нови граници и се засилва „свещеният“ характер на отделните държави, чиито несигурни граници подклаждат потенциални и реални конфликти.

2.2   Европейските държави са важно изключение в световен план, тъй като с Шенгенското споразумение премахнаха контрола по вътрешните граници и по този начин намалиха значението на националните суверенитети.

2.2.1   Въпреки това силният миграционен натиск спрямо сухопътните и морските граници на ЕС, който съществува понастоящем, налага необходимостта от укрепване и разработване на нови общи системи за наблюдение на външните граници (Eurosur).

2.3   EUROSUR

2.3.1   ЕС обмисля създаването на европейска система за наблюдение на границите.

2.3.2   Осъществяването на проекта би трябвало да намали броя на незаконните имигранти и смъртността по време на пътуванията, да спре трансграничната престъпност и да повиши вътрешната сигурност.

2.3.3   В бъдеще се предвижда създаването на европейска система за интегрирано управление на границите, основана на обща мрежа от системи за информиране и наблюдение.

2.3.4   Планирано е създаването на „обезопасена компютризирана комуникационна мрежа“ за обмен на данни и за координация на дейностите между различните центрове на държавите-членки и между центровете и Frontex (4).

2.4   Пътят към FRONTEX

2.4.1   С Регламент (ЕО) No 2007/2004 беше създадена Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите-членки на Европейския съюз.

2.4.2   Впоследствие с Регламент (ЕО) No 863/2007 беше установен механизъм за създаване на „екипи за бърза гранична намеса“ (RABIT), беше изменен Регламент (ЕО) No 2007/2004 по отношение на този механизъм и бяха регулирани задълженията и правомощията на гост-служителите.

2.4.3   По този начин посредством агенцията дадена държава-членка има възможност да поиска на собствената ѝ територия да бъдат изпратени екипи за бърза гранична намеса, съставени от експерти от други държави-членки с подходяща квалификация (5).

2.5   С Директива 2008/115/ЕО се установяват общите правила и процедури, приложими в държавите-членки, за връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни „в съответствие с основните права ... включително задълженията в областта на защитата на бежанците и правата на човека“.

2.5.1   На 5 април 2010 г. в резултат на приемането на „Ръководство за обработка на заявления за виза“
   (6), което беше предоставено на разположение на всички консулски служители на държавите-членки, стана приложим „Визовият кодекс на Общността за Шенгенското пространство“, в което влизат 22 държави-членки и 3 асоциирани държави.

2.5.2   Програмата от Хага (7) предвижда агенция Frontex да се развива въз основа на определена програма.

2.5.3   В многогодишната програма от Стокхолм за пространство на свобода, сигурност и правосъдие, приета от Европейския съвет от 10 и 11 декември 2009 г., беше взето решение за засилване на ролята на агенция Frontex, включително чрез преразглеждане на нейната правна рамка, и по-специално се предвижда интегрираното управление на границите на ЕС.

3.   Обобщение на предложението на Комисията

3.1   Европейската комисия предлага преразглеждане на правната рамка на агенция Frontex, при което да се обърне внимание на следните основни въпроси:

| — | държавите-членки продължават да носят отговорност за контрола на външните граници въз основа на принципа на субсидиарност (член 74 от Договора) със своите собствени полицейски сили и разузнавателни служби; |
| --- | --- |

—

държавите-членки продължават да носят отговорност за контрола на външните граници въз основа на принципа на субсидиарност (член 74 от Договора) със своите собствени полицейски сили и разузнавателни служби;

| — | държавите-членки могат да искат от агенцията помощ под формата на координация, когато са засегнати други държави-членки и е необходима по-голяма техническа и оперативна помощ по границите; |
| --- | --- |

—

държавите-членки могат да искат от агенцията помощ под формата на координация, когато са засегнати други държави-членки и е необходима по-голяма техническа и оперативна помощ по границите;

| — | наблюдаваният понастоящем масов приток на граждани на трети страни, които се опитват да влязат незаконно на територията на държавите-членки, изисква засилване на ролята на Frontex в контекста на имиграционната политика на ЕС; |
| --- | --- |

—

наблюдаваният понастоящем масов приток на граждани на трети страни, които се опитват да влязат незаконно на територията на държавите-членки, изисква засилване на ролята на Frontex в контекста на имиграционната политика на ЕС;

| — | оценката на въздействието, която придружава предложението (8), предвижда изключения от правната рамка на Frontex и в нея изменението на регламента се разглежда като ново развитие на шенгенското законодателство, с което се цели борба срещу организираната незаконна имиграция; |
| --- | --- |

—

оценката на въздействието, която придружава предложението (8), предвижда изключения от правната рамка на Frontex и в нея изменението на регламента се разглежда като ново развитие на шенгенското законодателство, с което се цели борба срещу организираната незаконна имиграция;

| — | предложението за изменение е насочено към подобряване на координацията на оперативното сътрудничество между държавите-членки с по-хармонизирани критерии и процедури с цел по-единно управление на контрола, което да се осъществява на по-високо равнище; |
| --- | --- |

—

предложението за изменение е насочено към подобряване на координацията на оперативното сътрудничество между държавите-членки с по-хармонизирани критерии и процедури с цел по-единно управление на контрола, което да се осъществява на по-високо равнище;

| — | трябва да се осигури повече техническо оборудване и човешки ресурси. За тази цел може да бъде създаден екип от командировани граничари, съставен от висококвалифицирани и обучени национални експерти. |
| --- | --- |

—

трябва да се осигури повече техническо оборудване и човешки ресурси. За тази цел може да бъде създаден екип от командировани граничари, съставен от висококвалифицирани и обучени национални експерти.

4.   Общи бележки

4.1   Като цяло операциите, реализирани в рамките на Frontex, трябва да гарантират строго спазване на принципа за забрана за връщане, предвиден от Женевската конвенция, Конвенцията на ООН за забрана на „нечовешкото и унизително отнасяне“ и Европейската конвенция за правата на човека.

4.2   Мисиите на Frontex следва да се осъществяват с оглед на пълното зачитане на човешкия живот и закрилата на жените, непълнолетните и по-уязвимите лица, като се избягва „екстернализиране“ на граничния контрол и възлагането му на държави (9), които не признават правото на убежище и Женевската конвенция (10).

4.3   Работата на Frontex трябва да бъде насочена най-вече към следните приоритетни ценности:

| — | преследване и обезвреждане на международните престъпни мрежи, които организират трафика на хора; |
| --- | --- |

—

преследване и обезвреждане на международните престъпни мрежи, които организират трафика на хора;

| — | действително прилагане на правото на убежище на лицата, станали жертви на несправедливост, както е предвидено в ДЕС; |
| --- | --- |

—

действително прилагане на правото на убежище на лицата, станали жертви на несправедливост, както е предвидено в ДЕС;

| — | помощ на мигрантите, изпаднали в затруднение, дори ако се намират в международни води. |
| --- | --- |

—

помощ на мигрантите, изпаднали в затруднение, дори ако се намират в международни води.

4.4   ЕИСК е съгласен с разпоредбите, съдържащи се в предложението за регламент, които предвиждат, че макар да зачитат правомощията на Агенцията, държавите-членки могат да „продължават“ установеното по външните граници оперативно сътрудничество с други държави и/или трети страни, ако това сътрудничество „допълва“ дейността на Агенцията, като се спазват правата на човека в съответствие с християнската социална и правна традиция на ЕС.

4.5   Според ЕИСК, за да се осигури най-доброто възможно сътрудничество, Frontex следва да получи подходящите средства (кораби, самолети, хеликоптери), които са ѝ необходими. Средствата, използвани за операциите на Frontex, трябва да бъдат ясно обозначени и информацията за тях трябва да бъде предоставена на всяка държава-членка на ЕС, като предвид тяхното бюджетно изражение Frontex следва да бъде в състояние да засили използването им в координация с всички национални служби, които вече разполагат с такива средства.

4.6   Предоставената на Frontex възможност да финансира и реализира проекти за техническа помощ в трети страни и да изпраща служители за връзка може да бъде споделена от ЕИСК, ако в проектите и в помощта участват НПО, които имат дългогодишен и важен опит в областта на помощта и обучението за развитие и защитата на човешкото достойнство.

4.7   Веднага щом това стане възможно, Frontex би следвало да се възползва от новата система ШИС II (11) (Шенгенска система от второ поколение).

4.8   Използването на данни на ГМОСС от станцията в Neustrelitz (12) може да окаже съществена помощ на Frontex при спасяването на мигранти, изпаднали в затруднение в Средиземноморския басейн.

4.9   Съгласно становищата на Комитета, дори предвидената роля на Frontex в координацията на дейностите, свързани със съвместното връщане, трябва да се изпълнява в тясно сътрудничество с хуманитарните НПО, които по всеобщо признание са чувствителни към отношенията с хората, намиращи се в затруднено положение или слаба позиция, и имат голям опит в тази област.

4.10   Според ЕИСК, на Frontex могат да се възложат само ограничени правомощия за обработване на лични данни, свързани с борбата с престъпните мрежи, които организират незаконната имиграция, като това следва да се осъществява винаги в тясно сътрудничество с националните следствени органи.

5.   Специфични бележки

5.1   ЕИСК счита, че предложените изменения съответстват на целта за засилване на ролята и функциите на Frontex с оглед засилването на контрола на външните граници на ЕС и същевременното гарантиране на свободата и вътрешната сигурност на държавите-членки.

5.2   Все пак по същество могат да бъдат изтъкнати следните аспекти:

5.2.1   Съображение (10) – от правна гледна точка би било по-обвързващо, ако терминът „се гарантира“ бъде заменен с термина „се осигури“.

5.2.2   Съображение (13) – изглежда целесъобразно терминът „списъци“ да бъде заменен с термина „съответни регистри“, който изглежда по-подходящ за определяне на задължението за строго управление на ресурсите.

5.2.3   Съображение (14) – към израза „подходящ брой квалифицирани гранични служители“ би било целесъобразно да се добави „обучени и специализирани“.

5.2.4   Съображение (15) – изразът „полупостоянно“ изглежда приблизителен и поради това би трябвало да бъде заменен с друг, по-точен.

5.2.5   Съображение (23) – би било целесъобразно да се определят точно „границите“ на предоставената на Агенцията възможност „да стартира и финансира проекти за техническа помощ“.

5.3   Член 1а, буква а) 2 – изразът „в нейно съседство“ би трябвало да се уточни по-добре, най-вече за да се избегнат въпросите, свързани с неправомерното нарушаване на националния суверенитет.

5.3.1   Член 2, 1 буква в) – възложената на Агенцията задача за „анализ на риска“ би трябвало да обхване и „разходите“, необходими, за да се отговори на натиска спрямо външните граници на най-засегнатите държави-членки. В действителност, изглежда справедливо всички държави-членки на ЕС да поемат тази тежест, а не само „граничните“ държави.

5.3.1.1   Овен това тази разпоредба трябва да се координира по подходящ начин с разпоредбите на член 4.

5.3.2   Член 2, 1 iii), буква з) – изглежда целесъобразно да се уточни, че на агенцията могат да се предоставят само „ограничени правомощия“ за обработка на личните данни, свързани с борбата срещу престъпните мрежи, които организират незаконната имиграция. Освен това тази разпоредба би трябвало да се съгласува с разпоредбите на член 11, 11 а и 11 б.

5.3.3   Член 14, 1 – изглежда целесъобразно да се изяснят редът и условията, при които Агенцията „улеснява“ оперативното сътрудничество между държавите-членки и трети страни.

5.3.4   Член 14, 2 – предвидената възможност за изпращане от страна на Агенцията на служители за връзка в трети страни би била по-ясна, ако се уточни, че такива служители, командировани в качеството на наблюдатели и/или консултанти, могат да бъдат изпращани само в трети страни, „в които при практиките за управление на границите се спазват минимални стандарти в сферата на човешките права“, и се допълни, че горепосочените трети страни трябва да са транспонирали обвързващите международни конвенции в областта на правата на човека, убежището и международната закрила.

Брюксел, 15 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Съгласно член 77 от ДФЕС служителите на Frontex могат да изпълняват задачи, възложени им от граничните служби на държавите-членки, като зачитат суверенитета на тези държави-членки.

1

(2)  Освен започналата полемика с други държави-членки относно правилното прилагане на правилата за приемане и забраната за връщане, понастоящем италианският съд обвинява служители и военни в извършване на насилие при връщането в Либия през август 2009 г. на 75 незаконни имигранти, задържани в международни води. Тезата на прокуратурата в Сиракуза не се подкрепя от италианското правителство, а Върховният комисариат на ООН за бежанците твърди, че връщането „е изложило на риск възможността за използване на правото на убежище в Италия“.

2

(3)  Тъй като вече всички държави-членки ратифицираха Протокол No 14 на Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи, член 17 от нея и Договора от Лисабон, пред Европейския съюз също се разкрива възможността да стане договаряща страна по тази конвенция. Ето защо е още по-важно Frontex да се възползва от тази възможност.

3

(4)  Освен това компютърната мрежа трябва да бъде съобразена с решението на Комисията от 20 януари 2006 г. относно реда и условията за изпълнение на Решение 2005/267/ЕО, с което се създава обезопасена информационна и координационна мрежа, свързана с интернет (Iconet) за службите на държавите-членки, които отговарят за управлението на миграционните потоци, по-специално посредством бърз обмен на информация в рамките на борбата срещу незаконната имиграция.

4

(5)  Горепосочените задачи са тясно свързани със задачите на Европейската полицейска служба (Европол), създадена през 1992 г., за да събира на европейско равнище сведения за престъпността. В тази рамка се вписва и Шенгенската информационна система (ШИС), която дава възможност на компетентните органи на държавите от Шенген да обменят „данни“ относно идентичността на определени категории лица и блага.

5

(6)  Прието от Европейската комисия на 19.3.2010 г.

6

(7)  ОВ C 53, 3.3.2005 г., стр.1.

7

(8)  SEC(2010) 149 окончателен.

8

(9)  Например Либия.

9

(10)  С Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6.12.2008 г. (която ще влезе в сила от декември 2010 г.) се установяват общи правила и процедури, приложими в държавите-членки за връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни „в съответствие с основните права ... включително задълженията в областта на защитата на бежанците и правата на човека“.

10

(11)  ШИС, Шенгенската информационна система, която би трябвало да заработи до 31.12.2011 г. (Докладът „Coelho“ на Европейския парламент).

11

(12)  Станцията в Neustrelitz, Германия, ще гарантира на Европа и на Средиземноморския басейн планирането и предаването на данни с най-висока резолюция от оптичните сателити Geo, Eye-1 и Ikonos.

12

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/167 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/167

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Съвета относно осъществяването на засилено сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздяла“

COM(2010) 105 окончателен/2 — 2010/0067 (CNS)

2011/C 44/29

Единствен докладчик: г-н RETUREAU

На 29 април 2010 г. Съветът реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Съвета относно осъществяването на засилено сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздяла“

COM(2010) 105 окончателен/2 — 2010/0067 (CNS).

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 16 юни 2010 г.

На 464-та си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 134 гласа „за“, 1 глас „против“ и 6 гласа „въздържал се“.

1.   Препоръки

1.1   Правното основание на настоящото предложение е член 81, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, който предоставя на Съвета правомощието да приема мерки, свързани със семейното право, които имат трансгранично значение. Предложението напълно отговаря на залегналото в договорите изискване за наличие на „международен елемент“.

1.2   Комитетът отбелязва с интерес възможността, която това предложение за регламент предоставя за прилагането на процедура за засилено сътрудничество (1), съгласно член 326 и следващите членове от дял III от Договора за функционирането на Европейския съюз, в областта на правото, в която това не е нито очевидно, нито лесно. Той изразява надежда, че прибягването до засилено сътрудничество ще позволи в бъдеще и в други области да се преодолеят блокиране или трудности, за да се постигне напредък по теми или въпроси, по които в даден момент не може да се постигне единодушие, но по които определен брой страни желаят да развиват сътрудничество.

1.3   Комитетът, както и Комисията, констатират, че принципите на субсидиарност и пропорционалност са спазени в предвидения регламент, който ще влезе в сила след приемане от страна на държави-членки, които са го поискали. Инициативата е в съответствие с Хартата на основните права и с поетите от държавите-членки международни ангажименти в областта на правата на човека.

1.4   Предложените решения са от такова естество, че да се избегне надпреварата в избора на компетентен съд от единия от съпрузите и да се отговори на оправданите правни очаквания по отношение на компетентния съд – по принцип съда по тяхното обичайно местоживеене в момента на подаване на молбата за законна раздяла или развод. Производствата за разтрогване на брака са изключени от проекта за регламент, а всички останали въпроси са уредени от съществуващото общностно право в областта на брачните дела и родителската отговорност за общите деца на двамата съпрузи.

1.5   Комитетът отбелязва също, че предложеният регламент не засяга по никакъв начин материалното право на държавите-членки.

1.6   Всъщност той одобрява предложение, което ще позволи по-лесно да се разрешават делата за развод или законна раздяла между лица, пребиваващи в страни, присъединили се към това сътрудничество, като по този начин допринесе за свободното движение на хора и на решенията, които ще придобият силата на присъдено нещо.

2.   Предложение на Комисията

2.1   Приложимото право при развод и законна раздяла все още не е част от съществуващото общностно законодателство в областта на брачните дела. Първият инструмент на Общността, приет в областта на семейното право, Регламент (ЕО) No 1347/2000 на Съвета, определя правилата относно компетентността, признаването и изпълнението на съдебни решения по брачни дела и делата, свързани с родителската отговорност, постановени в рамките на брачното производство, но не съдържа правила относно приложимото право.

2.2   Влизането в сила на 1 март 2005 г. на Регламент (ЕО) No 2201/2003 на Съвета, отменящ и заменящ Регламент (ЕО) No 1347/2000 на Съвета, не доведе до промени в това отношение.

2.3   Все пак Регламент (ЕО) No 2201/2003 на Съвета позволява на съпрузите да избират между редица правила, попадащи в различна компетентност. При започване на брачно съдопроизводство в една държава-членка приложимият закон се определя според националните норми в тази държава, уреждащи стълкновението между закони, норми, които са основани на различни критерии. В по-голямата част от държавите-членки, приложимото право се определя въз основа на скала от критерии за привързване, с цел да се гарантира, че производството се урежда от правния ред, с който приложимото право е в най-тесни отношения. Останалите държави-членки системно прилагат своето национално право (lex fori) към брачните дела.

2.4   Фактът, че през последните години държавите-членки не успяха да постигнат съгласие относно приложимото право и разрешаването на стълкновения на закони в областта на развода и законната раздяла, и че изглежда, че не съществува перспектива за решение на този проблем в близко бъдеще, убеди редица държави-членки да обмислят установяване на засилено сътрудничество в тази област, в очакване на окончателно споразумение по тези въпроси, което зависи от постигането на единодушие в рамките на Съвета. Ето защо десет държави-членки отправиха искане към Комисията, в което посочват, че възнамеряват да установят засилено сътрудничество помежду си в областта на приложимото право по брачни въпроси, и че желаят Комисията да внесе предложение до Съвета в този смисъл. На 3 март 2010 г. Гърция оттегли искането си (2). Но други държави-членки възнамеряват да се присъединят към засиленото сътрудничество. Към настоящия момент четиринадесет държави-членки са заявили своя интерес към това сътрудничество.

2.5   Констатирайки, че този проект за засилено сътрудничество не би поставил под въпрос съществуващото общностно законодателство, Комисията изготви предложение за регламент, установявайки, че проектът на десетте държави-членки, първоначални инициаторки, представлява напредък в посока на инициативата на Комисията (COM(2006) 399 окончателен) от 17 юли 2006 г. за изменение на Регламент (ЕО) No 2201/2003 по отношение на компетентността, с която се въвеждат правила, отнасящи се за приложимото право при брачни дела, но която все още не е приета от Съвета. Направената тогава оценка на въздействието продължава да е валидна и не е необходима нова такава.

2.6   Съгласно член 329, параграф 1 от Договора за функционирането на ЕС, на 4 юни 2010 г. европейските министри на правосъдието одобриха, с квалифицирано мнозинство, предложението на Комисията за установяване на засилено сътрудничество между някои от държавите-членки в областта на развода и законната раздяла. Европейският парламент даде своето одобрение няколко дни по-късно (на 16 юни 2010 г.). В настоящия момент се очаква само Съветът на ЕС официално да приеме решението, с което се разрешава установяването на засилено сътрудничество.

2.7   По отношение на регламента, с който ще се прилага засилено сътрудничество, министрите одобриха обща насока относно основните елементи и отправиха искане нерешените въпроси да бъдат преразгледани. Съветът на ЕС, произнасяйки се на основание член 81, параграф 3 от Договора за функционирането на ЕС, трябва да одобри единодушно разглеждания регламент (3).

3.   Бележки на Комитета

3.1   Комитетът многократно се е произнасял относно нуждата за европейските граждани от това, засягащите ги окончателни и имащи сила на присъдено нещо съдебни решения, произнесени в дадена държава-членка, да бъдат признавани в друга държава-членка, без да има нужда да се прибягва до екзекватура.

3.2   В областта на гражданското право и по-специално на брачното право, Комитетът прие становище относно „Зелена книга относно развода (4)“, което всъщност послужи като тласък за предложението за регламент, което все още стои блокирано в Съвета. В това становище Комитетът подкрепя предложените разпоредби в областта на взаимното признаване на съдебни решения, стълкновението на закони и препирните за подсъдност с международен елемент в областта на приложимото право.

3.3   Тогава той предупреди Комисията за възможните противоречия между приложимостта на чуждестранното право, по-специално на правото на някои трети страни, и разпоредби, противоречащи на обществения ред на Общността или на съдебния ред, които то би могло да съдържа (неравенство между половете, системно присъждане на децата на единия от съпрузите, в зависимост от пола му и др.). По тази причина следва да приветстваме факта, че е предвидена клауза в случаи, свързани с обществения ред, с цел да се изключат разпоредбите на дадено приложимо чуждестранно право, които например биха били в противоречие с Хартата на основните права на Европейския съюз, която вече е част от първичното право (със същата сила като договорите). Държавите-членки ще се позоват на практиката на техния национален съд в областта на международния обществен ред, за да поискат прилагане на клаузата за изключване спрямо правото на трета страна, когато то нарушава този ред.

3.4   Комитетът отново изразява одобрението си за избраните решения за определяне на компетентния съд – по принцип съдът, в района на който обичайно за последно са съжителствали съпрузите (5). По този начин би се избягнала надпреварата за избор на юрисдикция от страна на единия или другия от съпрузите в случаите, в които евентуално съществуват различни критерии за определяне на компетентния съд. Но приложимото право би могло да бъде това, което е най-близко до брачното право, съгласно кумулативни критерии, правото, което съпругът в по-уязвима ситуация би имал право да очаква, а не непременно правото на съда, какъвто е случаят понастоящем в няколко държави-членки. Възможно е също приложимото право да бъде избрано с общо съгласие на съпрузите, при положение че съществуват обективни критерии на привързване.

3.5   По този начин биха се внесли повече яснота и сигурност в област, която често е изпълнена с конфликти, както по отношение на развода, така и на законната раздяла (която често предшества бракоразводния процес). Останалите правила, приложими в областта на правото при брачни дела, са същите като в Регламент (ЕО) No 2201/2003, който е в сила във всички държави-членки.

3.6   Затова Комитетът одобрява и подкрепя разглежданото предложение за регламент и изразява желание прилаганата за пръв път процедура за засилено сътрудничество, чието използване стана възможно с влизането в сила на Договора от Амстердам през 1999 г., най-сетне да се превърне в част от обичайните процедури, като по този начин се даде възможност Европа да отбележи напредък в областите, в които се изисква единодушие, но то не може да се постигне в кратки срокове; това ще спомогне за избягването на ситуации на блокиране или забавяне на приемането на законодателство или общи мерки и ще позволи на страните, които желаят, да задълбочат тяхното сътрудничество независимо от липсата на единодушие или кворум.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ОВ C 83/189 от 30.3.2010 г.

1

(2)  Списък на страните, инициаторки на засиленото сътрудничество: Австрия, Белгия, България, Германия, Испания, Италия, Литва, Люксембург, Малта, Португалия, Румъния, Словения, Унгария и Франция.

2

(3)  Член 81, параграф 3 гласи, че мерките, свързани със семейното право, които имат трансгранично значение, се определят от Съвета в съответствие със специална законодателна процедура. Съветът действа с единодушие след консултация с Европейския парламент. Актовете с които се въвежда засилено сътрудничество в тази област, трябва да се приемат съгласно правилата, определени от тази разпоредба.

3

(4)  Вж. ОВ C 24 от 31.1.2006 г., стр. 20.

4

(5)  При условие, че към момента на започване на производството е налице определена продължителност на местоживеене (обикновено месец или година).

5

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/170 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/170

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно свободното движение на работници в Съюза“

COM(2010) 204 окончателен — 2010/0110 (COD)

2011/C 44/30

Съветът на 31 май 2010 г. и Европейският парламент на 8 юни 2010 г. решиха, в съответствие с членове 46 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно свободното движение на работници в Съюза“

COM(2010) 204 окончателен — 2010/0110 (COD).

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 464-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли 2010 г.), Комитетът реши със 163 гласа „за“, 1 глас „против“ и 4 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/171 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/171

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 861/2006 на Съвета от 22 май 2006 г. за установяване на финансови мерки на Общността за прилагането на Общата политика по рибарство и в областта на морското право“

COM(2010) 145 окончателен — 2010/0080 (COD)

2011/C 44/31

Главен докладчик: г-жа Candelas SÁNCHEZ MIGUEL

На 31 май 2010 г. Съветът и на 12 май 2010 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 43, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 861/2006 на Съвета от 22 май 2006 г. за установяване на финансови мерки на Общността за прилагането на Общата политика по рибарство и в областта на морското право“

COM(2010) 145 окончателен — 2010/0080 COD.

На 25 май 2010 г. Бюрото на Европейския икономически и социален комитет възложи на специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, на 464-та си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 15 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет реши да определи г-жа Candelas Sánchez Miguel за главен докладчик и прие настоящото становище със 135 гласа „за“, без гласове „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения

1.1   ЕИСК приветства предложените мерки за изменение на настоящия Регламент No 861/2006, тъй като са насочени към установяване на прозрачност във финансирането на събирането на данни и провеждането на научни консултации и подобряване на обективността на мерките, които се приемат в областта на общата политика в областта на рибарството (ОПОР). По време на обсъжданията относно реформата на ОПОР стана ясно, че е необходима солидна база данни, за да се гарантира съответстващо на реалните нужди прилагане на общата политика по рибарство, както и устойчива в икономически, социален и екологичен план политика.

1.2   Целта на новите разпоредби е да внесат яснота в системата за финансиране на събирането на данни и провеждането на научни консултации от интерес за ОПР. Освен това се разширява съдържанието на процеса на събиране на данни, като се регламентира управлението и използването на данните във връзка с правната сигурност на получената информация. Контролът на данните от страна на държавите-членки ще позволи целесъобразното им използване.

1.3   Що се отнася до финансиране на разходите за дейността на регионалните консултативни съвети (РКС), това финансиране няма да се ограничава както досега до подкрепа на етапа на тяхното създаване.

1.4   Освен това се предлага да се финансират разходите за участие на представителите на Консултативния комитет по рибарство и аквакултури (ККРА) в заседанията на Международния съвет за изследване на морето (МСИМ) и на Научно-техническия и икономически комитет по рибарство (НТИКР).

1.5   Що се отнася до административните процедури, свързани със заявленията за помощ и контрол на финансирането, е необходимо многогодишните програми на държавите-членки да бъдат изготвяни по-подробно и да бъдат одобрявани от Комисията за съответствие с бюджетната дисциплина на ЕС.

2.   Въведение

2.1   Целта на предложените изменения на Регламент (ЕО) No 861/2006 е да се поясни обхватът на финансираните мерки и най-вече да се подобри формулировката на някои членове, свързани с разходите относно мерките за контрол и тяхното прилагане.

2.2   Предложените изменения са в три посоки:

| — | изменения, наложени от развитието на законодателната рамка; |
| --- | --- |

—

изменения, наложени от развитието на законодателната рамка;

| — | изменения, които касаят приложното поле, така че да се гарантира, че съответстват на настоящите изисквания; |
| --- | --- |

—

изменения, които касаят приложното поле, така че да се гарантира, че съответстват на настоящите изисквания;

| — | изменения, поясняващи действията, предвидени в този регламент, които трябва да предприемат държавите-членки при събирането на данни и провеждането на консултации относно ОПОР. |
| --- | --- |

—

изменения, поясняващи действията, предвидени в този регламент, които трябва да предприемат държавите-членки при събирането на данни и провеждането на консултации относно ОПОР.

2.3   От друга страна, и в рамките на международните отношения в областта на ОПОР, се изяснява типологията на сътрудничеството (двустранно, регионално или многостранно).

2.4   Също така се приемат нови административни формалности относно заявленията и обработването на финансирането, като се пояснява начинът, по който създадените за целта органи следва да ги прилагат и да контролират изпълнението им.

3.   Бележки на ЕИСК

3.1   ЕИСК приветства предложенията за изменение на Регламент No 861/2006, тъй като включват правилата за последващото му развитие. Следва специално да се отбележи искането за данни и научни консултации относно състоянието на нашите морета и океани, както и на риболовните зони, за да може мерките, които се предприемат във връзка с политиката в областта на рибарството да бъдат солидно обосновани и да гарантират трайното използване на съществуващите ресурси.

3.2   Става въпрос не само да се увеличи прозрачността, но и да се подобри използването на финансирането, което да обхване повече случаи. Финансирането на събирането на данни и контрола върху използването им от държавите-членки ще доведат до превръщането на изследователската дейност във важен елемент от ОПОР и до устойчиво развитие на рибарството.

3.3   Съдържанието на предложението може да се разгледа в няколко аспекта:

| 3.3.1 | Европейска рамка за събирането, управлението и използването на данни в сектор „Рибарство“ и за подкрепа на научните консултации във връзка с общата политика в областта на рибарството. Особеността на предложението се състои в това, че финансирането се отнася не само за държавите-членки и компетентните публични органи, но също и за частния сектор. В голяма степен се касае за признаване на участието на частния научен сектор, което днес става на практика, поради което считаме, че с включването му в правна норма се постига по-голяма прозрачност. |
| --- | --- |

3.3.1

Европейска рамка за събирането, управлението и използването на данни в сектор „Рибарство“ и за подкрепа на научните консултации във връзка с общата политика в областта на рибарството. Особеността на предложението се състои в това, че финансирането се отнася не само за държавите-членки и компетентните публични органи, но също и за частния сектор. В голяма степен се касае за признаване на участието на частния научен сектор, което днес става на практика, поради което считаме, че с включването му в правна норма се постига по-голяма прозрачност.

| 3.3.2 | Международно сътрудничество с трети страни (регионални, двустранни и многостранни споразумения) в областта на събирането на данни и изготвянето на проучвания. Това означава запазването на научен контрол не само за нашите рибни ресурси, но също и за тези на другите региони, в които оперират корабите на ЕС, така че да се подобри научно-техническата оценка на техния сектор „Рибарство“ и контрола на риболовните дейности. |
| --- | --- |

3.3.2

Международно сътрудничество с трети страни (регионални, двустранни и многостранни споразумения) в областта на събирането на данни и изготвянето на проучвания. Това означава запазването на научен контрол не само за нашите рибни ресурси, но също и за тези на другите региони, в които оперират корабите на ЕС, така че да се подобри научно-техническата оценка на техния сектор „Рибарство“ и контрола на риболовните дейности.

| 3.3.3 | Финансиране на разходите за участие на представителите на ККРА в заседанията на РКС, МСИМ, НТИКР с цел да се улесни вземането на решения на възможно най-широка основа. Това финансиране е от особен интерес за ЕС. Комитетът счита, че следва да се даде възможност за по-голямо участие на посочените по-горе организации не само по отношение на участието им в събирането на данни, но също и в процеса на вземане на решения по риболовни въпроси, които са от тяхната компетентност и които са насочени към подобряване на ОПОР. |
| --- | --- |

3.3.3

Финансиране на разходите за участие на представителите на ККРА в заседанията на РКС, МСИМ, НТИКР с цел да се улесни вземането на решения на възможно най-широка основа. Това финансиране е от особен интерес за ЕС. Комитетът счита, че следва да се даде възможност за по-голямо участие на посочените по-горе организации не само по отношение на участието им в събирането на данни, но също и в процеса на вземане на решения по риболовни въпроси, които са от тяхната компетентност и които са насочени към подобряване на ОПОР.

| 3.3.4 | Процедури, приложими в областта на събирането, управлението и използването на данни. Целта на изменението на раздел 2 от регламента е да се хармонизира настоящата процедура на подаване на заявленията за финансиране с процедурата, използвана в многогодишните програми, които държавите-членки представят с одобрението на Комисията. По този начин крайният контрол върху използването ще бъде обвързан с общностните норми за мониторинг на разходите. |
| --- | --- |

3.3.4

Процедури, приложими в областта на събирането, управлението и използването на данни. Целта на изменението на раздел 2 от регламента е да се хармонизира настоящата процедура на подаване на заявленията за финансиране с процедурата, използвана в многогодишните програми, които държавите-членки представят с одобрението на Комисията. По този начин крайният контрол върху използването ще бъде обвързан с общностните норми за мониторинг на разходите.

3.4   В заключение ЕИСК смята, че, въпреки че реформата на ОПОР все още не приключила, това предложение за изменение е целесъобразно, тъй като ще даде възможност за по-ранно възползване от благоприятните последствия от използването на научни и обективни данни при планирането на бъдещите мерки, които трябва да бъдат взети, след като бъде одобрена новата политика, а не да се чака до 2013 г. Във всички случаи активизирането и развитието на същите практики в трети страни ще има важни последици за състоянието на моретата и океаните.

Брюксел, 15 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/173 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/173

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Към интегриране на морското наблюдение: обща среда за обмен на информация за морската област на ЕС“

COM(2009) 538 окончателен

2011/C 44/32

Докладчик: г-н LIOLIOS

На 15 октомври 2009 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Към интегриране на морското наблюдение: обща среда за обмен на информация за морската област на ЕС“

COM(2009) 538 окончателен.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 1 юни 2010 г.

На 464-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 164 гласа „за“, 1 глас „против“ и 6 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   ЕИСК приветства съобщението и подкрепя поредицата от възможни мерки за интегрирано морско наблюдение (ИМН), насочено към ефективното разбиране на всички дейности, извършвани по море, които могат да окажат влияние на сигурността, безопасността, икономиката или околната среда в Европейския съюз и неговите държави-членки.

1.2   ЕИСК изразява принципно съгласие с препоръките, отправени в горепосоченото съобщение, и счита, че включването на правила относно разпространението и използването на данни, както и въвеждането на механизми за контрол от/за всички участващи организации ще подобри ситуационната осведоменост в морската област.

1.3   ЕИСК отбелязва, че съобщението относно наблюдението е положителен принос към все по-големите проблеми в сферата на сигурността, пред които е изправен ЕС, включително незаконната имиграция, трафика, продажбата на наркотици, както и към ефективната и ефикасна защита на околната среда и на живота и благосъстоянието на европейските граждани.

1.4   ЕИСК признава, че устойчивостта на интегрираната морска политика за ЕС зависи от устойчивостта на политическите му действия, сред които попада и интегрираното морско наблюдение. В този смисъл предложената система за интегрирано морско наблюдение следва да бъде изградена така, че по устойчив начин да осигурява точни, навременни, качествени и разходоефективни данни на необходимото място и точно за необходимата цел. Ето защо следва да се има предвид и възможността за разширяване на системата за ИМН.

1.5   ЕИСК подкрепя общ механизъм за наблюдение на равнище ЕС, който да бъде основан на хармонизирана правна рамка и който да предоставя възможност за обмен на поверителна и неповерителна информация между органите на държавите-членки на ЕС, агенциите и потребителите.

1.6   ЕИСК признава важността на международното измерение на морската политика и подчертава необходимостта от разработване на технически и правни стандарти и от проучване на възможностите за сътрудничество с трети страни.

1.7   ЕИСК счита, че взаимното свързване на системите за морско наблюдение предполага цялостно разглеждане на различни правни въпроси, свързани с обмена на информация, събирана за различни цели и от различни източници. Държавите-членки имат различни изисквания, като поверителността на данните и защитата на личните данни са основни въпроси. Все още предстои да бъдат определени естеството на данните, които следва да участват в този процес, целите (и методите) на обмена и потенциалните получатели на данните, необходимите мерки за защита на поверителността и сигурността на данните, както и за защита на личните данни, когато това е необходимо.

1.8   ЕИСК предлага данните да се разпространяват въз основа на принципа „необходимост от информация“, с цел да се осигури защитата им и да се предотврати неправомерното им изтичане. Също така е наложително да бъдат ясно определени равнищата на поверителност, както и необходимото равнище на оторизация за използване на данните, чрез разработване на конкретна и прозрачна система за предоставяне на право на достъп.

1.9   ЕИСК разбира, че валидирането на събраните данни е критична и трудна задача, и предлага да бъде разработена рамка за събиране и проверка на достоверността на данните, както и за осигуряване на сигурността на информацията в процеса на нейното разпространение.

1.10   ЕИСК се застъпва за това, да бъде следвана пътна карта за въвеждане на интегрирано морско наблюдение, като при разглеждане на правните и техническите аспекти на информационното интегриране се използва опитът, придобит чрез пилотни проекти, експертни групи и оценки на въздействието.

1.11   ЕИСК препоръчва да бъдат разработени единни национални координационни механизми и единен информационен център за всяка национална потребителска група (общност), с цел да се улесни развитието и оперативността на интегрираното морско наблюдение.

1.12   Предвид многобройните съществуващи системи, ЕИСК предлага да се избягва припокриване на съществуващите системи, така че интегрираното морско наблюдение да не променя начина, по който се събира информацията, а начина, по който тя се разпространява.

1.13   ЕИСК приканва ЕС да приеме по-централизирано управляван мрежов подход, при който координацията да се постига чрез формалната структура на мрежата и чрез комуникация на централно равнище.

1.14   С оглед защитата на процеса на взаимно свързване между потребителските общности, ЕИСК предлага ЕС да определи ясна и стабилна платформа по отношение на схемата за предоставяне на достъп, основана на общо за ЕС разбиране на различните политически позиции, а така също и на оперативната ефективност. Получилите право на достъп следва да се ръководят от Регламента на ЕС относно прозрачността.

1.15   Избраната структура на системата следва да разполага с вериги за обратна връзка, които да позволяват адаптирането и актуализирането ѝ чрез използване, наред с останалото, на развиващата се правна рамка.

1.16   ЕИСК препоръчва усъвършенстването на управлението на риска, свързан със сигурността, да остане основен приоритет в европейската морска област. В тази връзка се предпочита използването на многостепенна структура, която да гарантира валидността и сигурността на данните.

2.   Въведение

2.1   На 15 октомври 2009 г. Комисията публикува съобщението „Към интегриране на морското наблюдение: обща среда за обмен на информация за морската област на ЕС“ (COM(2009) 538 окончателен) и, въз основа на член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, сезира Европейския икономически и социален комитет с искане за становище по този въпрос.

2.2   В своето съобщение относно „Интегрирана морска политика за Европейския съюз“ Европейската комисия си постави за цел преди 2013 г. да „предприеме стъпки към по-взаимодействаща система за наблюдение, която да обедини съществуващите системи за наблюдение и проследяване, които се използват за морска сигурност и безопасност, опазване на морската среда, контрол на риболовните райони, контрол на външните граници и други дейности по правоприлагането“.

2.3   ЕС вече предприе редица инициативи в областта на наблюдението, които интегрират повече от една секторна дейност: системата за контрол на движението, чрез която се събират и обменят данни между държавите-членки относно движението на корабите и товарите, системата SafeSeaNet (Директива 2002/59/ЕО) (1) за обмен на морски данни между морските власти на държавите-членки, която има за цел предотвратяването на инциденти и замърсяване на морето, както и увеличаването на ефективността на действията в случай на инциденти или произшествия в морето.

2.4   В този контекст функционира сървърът EIS (European Index Server), а системата STIRES (SafeSeaNet Traffic Information Relay and Exchange System) е в процес на разработка. Наред с това понастоящем се събират данни за морското движение на къси разстояния, а в бъдеще ще бъдат на разположение при поискване данни за движението на дълги разстояния, предоставени от EU LRIT DC (EU Long Range Identification and Tracking Data Centre – Резолюции MSC 202 (81) и MSC 211 (81) на Комисията по морска безопасност на Международната морска организация за изменение на Международната конвенция за безопасност на човешкия живот на море (SOLAS) от 1974 г.) в сътрудничество с държавите-членки. Освен това при разработването на Европейската система за наблюдение на границите (EUROSUR) се предвижда интегрирано решение за наблюдение за целия ЕС.

2.5   Наред с горепосочените мерки, в съобщението се отчитат всички допълнителни релевантни действия, предприети от ЕС, включително създаването на Европейска агенция по морска безопасност (ЕАМБ), Европейска агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите-членки на Европейския съюз (FRONTEX), Европейска агенция по отбрана (EDA) и интегрирана морска политика („Синя книга“). Успоредно с това започват два пилотни проекта, с които ще бъдат направени изпитания на това как интегрираното морско наблюдение може да работи на практика в оперативен район. Единият е в средиземноморския басейн, а другият – в морските басейни на Северна Европа.

2.6   Целта на предложената политика за ИМН не е да създаде поредната система за наблюдение, а да изгради допирни точки и впоследствие да интегрира съществуващите системи отвъд границите на една държава или даден сектор с оглед подобряването на ефективността на националните власти, отговорни за прилагането на действията в областта на наблюдението, както и да увеличи разходната ефективност на дейностите по море. В работата по разработването на сигурна мрежа, която да обхваща различни сектори и да отговаря на все по-високите изисквания за предоставяне на обща и призната картина, ще бъде необходимо внимателно да се планират правата за достъп и мерките за сигурност на потребителите.

2.7   ЕИСК признава, че осъществяването на ИМН включва сложни, многосекторни и многобройни дейности, които често се припокриват, но са в интерес на ЕС като цяло.

2.8   ЕИСК приветства съобщението като основа за интегриране на съществуващите понастоящем отделни системи в обща среда за обмен на информация, която ще може да подпомага бъдещата европейска политика за морски транспорт, да защитава околната среда и европейския морски превоз както в световната, така и в европейската търговия, както и да подобри ежедневието на европейските граждани, особено на тези, които живеят в районите на ЕС с външна морска граница.

2.9   ЕИСК посочва, че това съобщение се публикува в критичен момент, когато морският транспорт е изправен пред сериозни предизвикателства: а) световната икономическа и финансова криза, която утежнява структурната и циклична криза в морския превоз; б) незаконната имиграция, която се осъществява най-вече по южните и източните граници на ЕС; в) незаконните дейности, включително трафик и търговия на оръжия и наркотици; г) чувствителни материали за военни и ядрени съоръжения – необходимо е да наблюдаваме и да търсим решения за всички тези явления.

2.10   ЕИСК подчертава и факта, че следва да бъдат разгледани и контролирани свързаните със сигурността и пиратството явления, които се наблюдават извън акваторията на ЕС (напр. Източна Африка, Индонезия и др.) и засягат морските услуги на ЕС.

3.   Съобщение относно интегрирането на морското наблюдение чрез обща среда за обмен на информация за морската област на ЕС

3.1   Както беше посочено в предишно становище (2)„ЕИСК подкрепя предложенията за Европейска мрежа за морско наблюдение и подобряване на сътрудничеството между бреговите охрани на държавите-членки. Подобни мерки ще подобрят морската безопасност и сигурност, контрола върху риболова и контрола на външните граници, и ще допринесат за опазването на морската среда. [...] ЕИСК още веднъж подчертава, че поради засилените мерки за сигурност е необходим координиран подход към двустранните споразумения с трети страни за проверки на борда на кораби. Комитетът призовава за действия на ЕС във връзка с нарасналия брой на случаите на въоръжени обири и пиратство срещу търговски съдове в Югоизточна Азия и Африка“.

3.2   ЕИСК приветства съобщението и подкрепя поредицата от възможни мерки, чрез които ЕС би могъл да допринесе за по-безопасно и по-сигурно предоставяне на услуги в морската област. ЕИСК изразява принципно съгласие с това съобщение и приветства всякакво по-нататъшно прецизиране, което би спомогнало за бързото осъществяване на ИМН.

3.3   Съобщението относно стратегията на ЕС за по-добро интегриране на системите за наблюдение предвижда четири ръководни принципа за разработването на обща среда за обмен на информация, а именно: (1) подход, който свързва взаимно всички потребителски общности; (2) изграждане на техническа рамка за оперативна съвместимост и бъдеща интеграция; (3) информационен обмен между граждански и военни органи; и (4) специфични правни разпоредби относно въвеждането на тази обща среда за обмен на информация. Тъй като в съобщението се разглеждат принципите, становището ще се ограничи до поредица от предлагани принципи. Разбира се, за да се превърнат тези принципи в законодателни действия, ще бъде необходимо по-нататъшното им прецизиране.

3.4   ЕИСК признава, че поради глобалното естество на европейския морски превоз, ситуационната осведоменост е от съществено значение, тъй като (а) движението на корабите е динамична система във времето и пространството, (б) аспектите, свързани с безопасността, сигурността и околната среда не са обвързани с граници и (в) решенията на един орган могат да засегнат други системи.

3.5   Необходимо е да се отбележи, че съществуват две опасения, на които следва да се даде отговор: рамката на публичната политика и приложимостта на системата. Прилагането на ИМН може да бъде възпрепятствано поради съображения за поверителност или други опасения на национално равнище, поради което ИМН трябва да бъде прецизирана до постигането на ясна приложимост.

3.6   ЕИСК счита, че съществуват три вида основни въпроси, свързани с осъществяването на ИМН: правни, технически/технологични и управленски. Най-важните правни въпроси изглежда са свързани с поверителността по отношение на комбинацията от лични, професионални и военни данни. Наред с това политиките по отношение на данните (или на сигурността) могат да забранят или ограничат обмена (или по-нататъшната употреба) на някои данни.

3.7   По отношение на поверителността разпоредбите на някои ключови инструменти за мониторинг и наблюдение определят значителна част от данните от морското наблюдение и докладване като (търговски) конфиденциална. Следователно обработката на тези данни ще бъде обвързана с изискванията за поверителност и спазване на професионалната тайна от страна на лицата, на които е разрешен достъп до данните.

3.8   Настоящите системи имат едносекторно естество, но функционирането им е затруднено поради опасения от гледна точка на поверителността. Разширяването на обмена на данни извън сектора би могло да доведе до нови предизвикателства и въпроси, свързани с поверителността, предвид множеството допълнителни участници, които ще бъдат включени.

4.   Специфични бележки

4.1   ЕИСК изразява съгласие и подкрепя принципите, посочени в съобщението относно интегрираното морско наблюдение.

4.2   ЕИСК признава необходимостта от допълнителен анализ от политическа, правна, пазарна и технологична гледна точка, който би довел до изготвянето на конкретен план за действие за прилагане на ИМН и в който да се наблегне на предизвикателствата от правно и технологично естество. Чрез този анализ ще бъде разработена конкретна пътна карта за прилагане с точна времева рамка. Той може да се основава на съответния опит, натрупан при проекти като SafeSeaNet, Freightwise, e-Freight и AIS, както и от всички релевантни инициативи.

4.3   ЕИСК подчертава още веднъж важността на това да бъде направен анализ на резултатите от осъществяваните понастоящем пилотни проекти преди вземането на някои решения. Пилотните проекти трябва да бъдат насочени както към предприятията, така и към администрациите, които извършват дейност в представителните области на морското дело в ЕС. Освен това тези пилотни проекти следва да дават отчет и по отношение на дългосрочната устойчивост на ИМН. В този смисъл стартирането на допълнителни пилотни проекти ще допринесе за това да разберем по-добре въпросите, свързани с разработването на ИМН. Наред с това, за да бъдат завършени навреме тези пилотни проекти, следва да се изготвят конкретни графици и да се следи за тяхното спазване.

4.4   ЕИСК посочва, че стратегията за ИМН би могла да почерпи опит по отношение на осъществяването на обмен на данни от други практики в транспортния сектор, включително единния транспортен документ, който се счита за еквивалентна схема за обмен на информация в бизнес средите (понастоящем се изисква транспортен документ за проследяване на превоза на стоки (Регламент (ЕИО) No 11/1960 и Директива 92/106/ЕИО); според Плана за действие в областта на логистиката на превоза на товари ще бъде създаден единен европейски транспортен документ, който да може да се използва при всички видове транспорт, като по този начин ще се укрепи предложената рамка за товарителниците за комбиниран транспорт или манифестите за него). Наред с това обменът на информация следва да се основава на най-широко употребявания език в морския сектор.

4.5   Трябва да се осигури устойчивостта на ИМН, като се предвиди възможността за разширяване на системата с оглед на интегрирането на бъдещи самостоятелни системи за наблюдение.

4.6   По отношение на обмена на информация ЕИСК се застъпва за принципа „толкова информация колкото е необходимо, предоставяна въз основа на потребностите от информация, в съответствие с условията за ползване [...]“, а не за принципа „[...] възможно най-много информация [...]“. Информацията следва да се споделя с всички потребителски общности въз основа на ясна рамка, осигуряваща защитата на личните данни и на други чувствителни данни. Наред с това е наложително да се контролира разкриването на информация отвъд организацията, на която тя е предоставена, т.е. да се действа в съответствие с правните рамки на ЕС.

4.7   По отношение на техническите аспекти ЕИСК препоръчва използването на платформи с отворен код за целите на проектирането, разработването, пускането в действие и поддръжката на съответните решения. Основната част на системата следва да осигурява: а) онтология за морската област, позволяваща автоматичен обмен на данни; б) инструменти за проектиране, симулация, анализ на резултатите и оптимизация на решенията за наблюдение; в) регистър на услугите; г) инструменти в подкрепа на решаването на проблеми, свързани с оперативната съвместимост; д) механизми за автоматично откриване и интегриране на подходящите услуги; е) сигурна оперативна съвместимост; и ж) механизми за контрол и одит.

4.8   ЕИСК изразява съгласие с предложената пластова структура на системата. Този подход ще даде възможност за използване на най-новата „облачна структура“ (cloud architecture), използвана понастоящем от всички, които се занимават с разработване на ИТ. Независимо от това, следва да се има предвид, че подобни структури са по-податливи на нарушения, свързани със сигурността, поради което следва да се внедрят механизми за повишена сигурност. Все пак вътрешноорганизационният йерархичен процес на вземане на решения и рамката за достъп до данните могат да допринесат за поверителността на данните.

4.9   ЕИСК признава наличието на технологични средства за събиране, хомогенизиране и разпространение на полезни данни към всички заинтересовани страни и призовава ЕС да определи общите платформи, които следва да бъдат ефективно използвани от всички заинтересовани страни във всички държави-членки. Наред с това следва да бъдат разработени механизми за предотвратяване на проблемите, свързани с дублиране при събирането и съхранението на данни.

4.10   По отношение на първия принцип, посочен в съобщението, ЕИСК предлага да се направи активен опит за установяване на общи стандарти и правила за данните както на секторно, така и на функционално равнище, с цел подобряване на качеството на данните.

4.11   Предвид това, че морското дело е обширна област, сигурността на данните може евентуално да бъде понижена в една гъвкава среда за обмен на информация, което представлява потенциална заплаха.

4.12   ЕИСК счита, че техническата оперативна съвместимост е важна и следва да води до улесняване на обмена на данни от страна на всички заинтересовани участници в частния и публичния сектор (включително комуникациите между администрациите – А2А, от администрациите към предприятията – А2B, както и между предприятията – B2B).

4.13   По отношение на третия принцип, посочен в съобщението, ЕИСК признава, че е необходим допълнителен анализ на интеграцията на взаимовръзката между гражданските и военните органи с оглед по-доброто интегриране на данните и улесняването на по-доброто използване на информацията. ЕИСК е съгласен, че информацията от наблюдението трябва да бъде споделяна между гражданските и военните органи. ЕИСК потвърждава отново необходимостта от установяване на съответните мандати – следва да бъдат създадени общи стандарти и оперативни процедури за достъп и използване на съответната информация, които да дават възможност за законен двупосочен обмен на информация, при който използването на данните е обвързано със законодателството на Общността.

4.14   По отношение на четвъртия принцип, посочен в съобщението, ЕИСК би желал да подчертае необходимостта от допълнителен анализ на защитата на личните данни в съответствие с обхвата на този документ и призовава ЕС да преразгледа и приеме всички необходими действия за гарантиране на сигурността на чувствителните данни. Въпреки че това означава процесът да бъде утежнен, т.е. изграждане на подобна система, това се счита за основен принцип.

4.15   ЕИСК споделя секторния подход към обмена на информация, предложен в директивата. Във всеки случай следва да се изготвят конкретни насоки за предоставяне на право на достъп на компетентните власти и на оторизирания персонал.

4.16   ЕИСК приканва Комисията допълнително да разгледа съществуващите двустранни споразумения относно обмена на информация между държавите-членки на ЕС и трети страни и, ако е необходимо, да задейства прилагането на достиженията на правото на Общността (Регламенти No 4055/86 и No 4058/86).

4.17   По въпроса за данните, получени от космически изследвания, изрично се споменава програмата ГМОСС. Освен това ЕИСК би желал в съобщението изрично да бъде упоменато и използването на навигационната система „Галилео“.

4.18   ЕИСК разбира, че обработката на лични данни за прилагането на военното право, правото в областта на държавната сигурност и наказателното право понастоящем остава извън общата правна рамка за защита на данните. ЕИСК споделя заключенията от проучването (Европейска комисия, „Legal Aspects Of Maritime Monitoring & Surveillance Data“ („Правни аспекти на данните от морското наблюдение и мониторинг“) – окончателен доклад от рамковия договор за услуги No FISH/2006/09 – LOT2), изготвено по поръчка на Комисията, относно правните аспекти на данните от морското наблюдение, в което ясно се посочва, че защитата на данните е първостепенно задължение на ЕС и трябва да се прилага както на общностно, така и на национално равнище. Очаква се, че ще бъдат необходими усъвършенствани предпазни механизми, в случай че се предвиди споделянето на лични данни между органите, които попадат в обхвата на съществуващата правна рамка за защита на личните данни (например органите по рибарството) и органите, които (понастоящем) попадат извън този обхват (например военните органи, органите за държавна сигурност или правоприлагащите органи).

4.19   ЕИСК счита, че е изключително важно да бъде разработена правна рамка, в която да се разглеждат въпроси като например, наред с всичко останало, качеството, по-нататъшната употреба и сигурността на данните, механизмите за предоставяне на достъп, естеството на данните, които следва да участват в този процес, целите (и методите) на обмена, потенциалните получатели на данните, необходимите мерки за запазване на поверителността и сигурността на някои данни, защитата на личните данни и съответните процедури за това.

4.20   ЕИСК смята, че данните следва да бъдат споделяни въз основа на принципа „какво, защо, за колко време и с кого“. Особено по отношение на последния посочен аспект решаващо значение има определянето на органите в ЕС и – по-предпазливо – на тези извън ЕС, които разполагат с правомощията да контролират, разкриват и получават данни.

4.21   ЕИСК отправя искане към Европейската комисия да публикува годишен доклад за прилагането на дейностите ѝ в областта на морското наблюдение и резултатите от тях.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ОВ L 208, 5.8.2002 г., стр. 10-27.

1

(2)  Становище на ЕИСК относно „Интегрирана морска политика за Европейския съюз“, ОВ C 211, 19.8.2008 г., стр. 31-36.

2

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/178 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/178

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Да превърнем цифровия дивидент в социални постижения и икономически растеж“

COM(2009) 586 окончателен

2011/C 44/33

Докладчик: г-жа DARMANIN

На 28 октомври 2009 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Да превърнем цифровия дивидент в социални постижения и икономически растеж“

COM(2009) 586 окончателен.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 1 юни 2010 г.

На 464-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 15 юли 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 141 гласа „за“, 1 глас „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   ЕИСК приветства съобщението на Комисията „Да превърнем цифровия дивидент в социални постижения и икономически растеж“. Това е много важна стъпка към постигането на една от целите на стратегията „ЕС 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, при която цифровият дивидент ще бъде неразделна част от Програмата в областта на цифровите технологии за Европа.

1.2   Фактически ЕИСК подкрепя Комисията в усилията ѝ да гарантира, че държавите-членки ще запазят 2012 г. като краен срок за отваряне на радиочестотния спектър. ЕИСК разбира, че няколко страни срещат трудности и имат действителни причини да не спазят този срок. Но за неспазването на крайния срок следва да се посочат уважителни причини, а периодът за наваксване след януари 2012 г. следва да е максимално кратък.

1.3   ЕИСК признава, че цифровият дивидент, произтичащ от твърде ограничен ресурс като спектъра, би могъл да осигури значителни икономически и социални предимства за Европа, при условие че неговото използване бъде правилно определено и гарантирано. Тези предимства биха спомогнали за по-нататъшното развитие на единния европейски пазар и за засилване на икономическото, социалното и териториалното сближаване, като по този начин биха осигурили постигането на някои социални цели на ЕС.

1.4   ЕИСК също така определя този проект (водещ за Програмата в областта на цифровите технологии) като мощен инструмент за популяризиране на предимствата на ЕС. Във време, когато евроскептицизмът все повече се разпространява, а хората не разбират напълно потенциала на обединена Европа, това може да бъде видима и осезаема полза както за отделните хора, така и за предприятията. Този проект ще повиши също така равнището на защита на потребителите и процесът не бива да доведе до ненужни разходи за крайния потребител.

1.5   ЕИСК приканва Комисията да постави началото на интегрирана комуникационна стратегия, чрез която да обясни защо се преминава от аналогово към цифрово разпръскване и какви предимства ще донесе това.

2.   Въведение / Контекст

2.1   Преходът от аналогова към цифрова телевизия в Европа ще освободи високо ценени радиочестоти поради по-голямата ефикасност на цифровия формат на радиоразпръскването. Този „цифров дивидент“ има голям потенциал за предлагането на широк набор от услуги.

2.2   Той дава уникална възможност на Европа да посрещне нарастващите потребности от радиочестотен спектър, необходим по-специално за осигуряване на безжичен широколентов достъп в селските райони, допринасяйки така за преодоляване на цифровото разделение и за стимулиране на разпространението на нови безжични услуги. По този начин може да бъде направен значителен принос за постигането на целите от Лисабон за конкурентоспособност и икономически растеж и да бъдат удовлетворени някои от важните социални, културни и икономически потребности на европейските граждани.

2.3   Спектърът на цифровия дивидент ще бъде освободен в цяла Европа в сравнително кратък период от време, тъй като всички държави-членки следва да приключат процеса на изключване на аналоговата телевизия най-късно до 2012 г.

2.4   Комисията осъзнава важността на високоскоростната широколентова инфраструктура за много от разработките, които са от ключово значение за прехода към цифрова икономика на познанието с ниски въглеродни емисии. Планът за икономическо възстановяване, одобрен от Европейския съвет, вече формулира целта за постигане на 100 % покритие с широколентови услуги през периода 2010-2013 г.

2.5   Ще бъдат създадени нови възможности за новаторство. Най-очевидните възможности за новаторство са в областта на радиоразпръскването, тъй като цифровият дивидент предлага на операторите големи части от спектъра, в които те могат да развиват своите услуги. Ще се появят също много възможности в сектора на услугите, които ще донесат значителни социални предимства в области като здравеопазването, електронното обучение или електронното управление, електронната достъпност, както и в области, в които малките и средните предприятия могат да се възползват от по-добрия достъп до икономиката.

3.   Икономически и социални предимства на цифровия дивидент

3.1   Потенциалното икономическо въздействие ще зависи от реалното равнище на бъдещото търсене на нови услуги, което трудно може да бъде измерено на този етап. Въпреки това в едно свое неотдавнашно проучване Комисията оцени потенциалната полза от координацията на европейско равнище относно спектъра на цифровия дивидент като цяло, ако бъде постигната до 2015 г., на между 20 и 50 млрд. евро (за 15-годишен период) в повече от това, което страните от ЕС биха спечелили, ако действат поотделно. В тази предварителна оценка са взети под внимание потенциалните нови приложения като усъвършенствано наземно разпръскване и безжични широколентови услуги.

3.2   Хармонизираните условия в ЕС ще бъдат от полза за технологичната индустрия, тъй като по-голямата част от използваното оборудване ще бъде стандартизирано и усъвършенствано. Освен това иновационният потенциал в сектора ще нарасне чувствително и ще стане по-целенасочен. Това е особено ползотворно за индустрията и по-специално за участниците, които инвестират сериозно в иновации.

3.3   Основното социално въздействие от отварянето на радиочестотния спектър ще бъде по-големият широколентов достъп за всички. Дори и днес някои селски райони са лишени от подобаващ достъп до интернет. Чрез цифровия дивидент интернет ще може да стане достъпен за всички, интернет услугите ще се разпространят още повече, а това ще укрепи още повече вътрешния пазар. Тъй като широколентовият обхват ще бъде достъпен и в повечето селски райони, ЕИСК предвижда, че ще има повече основания предприятията да не искат да бъдат включени в градските зони и следователно ще се стигне до делокализация на индустрията, която до днес все още е съсредоточена в градските райони поради комуникационни и логистични причини. Тази делокализация би се отразила на икономиката (евентуално повече работни места в селските райони) и на околната среда (тъй като пренаселеността на градските зони не спомага за устойчиви практики). Комитетът обаче повтаря позицията си, изразена в различни становища, по отношение на нуждата от универсална широколентова услуга за всички граждани, с мерки за безпроблемен достъп на лица с увреждания.

3.4   Клиентът ще има по-богат избор, защото ще се увеличи разнообразието на телевизионни канали и първокачествени услуги и същевременно ще се използва по-малка част от радиочестотния спектър. Освен това възможността да се гледа телевизия чрез мобилни мултимедийни устройства придава ново измерение на достъпа до телевизията. Освен това цифровият дивидент ще доведе до значително подобряване на качеството на живот на потребителите. ЕИСК обръща внимание, че държавите-членки следва да гарантират, че потребителят остава защитен по подходящ начин, докато трае процедурата ASO, както и че не е принуден да прави ненужни разходи.

3.5   Допълнителна полза от цифровия дивидент е, че той показва потенциала и предимствата на единния ЕС, чиито държави-членки са възприели един стандарт. В настоящия период на нарастващ евроскептицизъм цифровият дивидент е друго осезаемо предимство, от което ще се възползва целият ЕС.

4.   Необходими уточнения

4.1   Отказът от аналогова телевизия и последващото преминаване към цифрова несъмнено ще доведе до по-рационална употреба на радиочестотния спектър. Всъщност при цифровата телевизия по всеки радиочестотен канал (с ширина 8 мегахерца) ще може да се излъчват пет-шест телевизионни канала. Това означава, че след пълното преминаване към цифрова телевизия радиочестотният спектър, използван за телевизионно излъчване, ще спадне до една пета или една шеста от необходимия досега. В страни, където са въведени едночестотни предавателни мрежи (SFN), печалбата от радиочестотния спектър може да се увеличи дори десетократно след оптимално въвеждане на различните телевизионни мрежи.

4.2   Няма съмнение, че освобождаването на спектъра е ценен ресурс, особено в страни, където кабелната телевизия е слаборазвита и поради това радиочестотният спектър е действително ограничен ресурс. Този отскоро съществуващ спектър може да се използва оптимално за безжични широколентови услуги, които са особено ценни за селските райони, където липсата на високоскоростен интернет несъмнено е причина за икономическа инерция и социално изключване. Комитетът счита, че тези услуги ще спомогнат за задълбочаването на икономическото, социалното и териториалното сближаване в тези области.

4.3   Причината за преминаване от аналогови към цифрови електронни медии може би не е била достатъчно обяснена в миналото. Обществеността може да остане с впечатлението, че този преход осигурява единствено търговска печалба за телевизионните оператори, защото подмяната на уредите на домакинствата предполага разходи. Ето защо е жизненоважно да се подготви и приложи подходяща комуникационна стратегия, за да се узнае истинската причина за този преход.

4.4   Особено важно е всички държави-членки да използват обща лента, за да се постигне универсално обслужване в целия ЕС и на всички европейски граждани. Оптималният избор е 800-мегахерцовият обхват, разположен в подлентата от 790 до 862 мегахерца на дециметровия обхват.

4.5   Европейската конференция за пощенска и телекомуникационна администрация (CEPT) отговаря за създаването на технически спецификации за хармонизиране на 800-мегахерцовата лента в тясно сътрудничество с различните национални регулаторни органи (НРО), които добре познават актуалните проблеми на радиочестотния спектър в своите страни.

4.6   За да се отвори 800-мегахерцовата лента за безжични широколентови комуникации, държавите-членки непременно трябва да изпълнят процедурата ASO (аналогово изключване) в определен срок. Сегашният срок – 1 януари 2012 г. – явно няма да бъде спазен от всички държави-членки. Изключително важно обаче е този, който не изпълни ASO навреме, да го направи в относително кратък срок през 2012 г.

4.7   Поради критичното си финансово положение редица телевизионни оператори, които понастоящем са принудени да преминат към цифрови телевизионни предаватели в държавите-членки, които прилагат процедурата ASO, не са в състояние да закупят висококачествено оборудване (което обикновено се произвежда в ЕС). При такива трудни обстоятелства те се принуждават да купуват по-евтини, но по-некачествени и по-ненадеждни предаватели, които обикновено се произвеждат в Далечния изток. В резултат на това оборудването може да се износи само за две-три години и по този начин излъчващите оператори ще се принудят да закупят ново оборудване (като се предполага, че то ще бъде по-надеждно и по-качествено).

4.8   В настоящия икономически сценарий телевизионните оператори, и по-специално малките, вероятно се борят, за да финансират подмяната на оборудването поради преминаването към цифрова телевизия. Ето защо ЕИСК смята, че следва да се създадат някакви структури за предварително финансиране, за да се помага на такива МСП в процеса на адаптиране към новите технологии. Не е задължително тази помощ да бъде под формата на безвъзмездно финансиране, а може да се обвърже с наличността на финансови средства преди инвестицията, която в такъв случай следва да се възвърне в реалистичен срок, както при кредитите. Освен това следва да бъдат предвидени и гаранционни схеми, насочени към подпомагане на МСП в тази област.

4.9   Крайният резултат може да бъде ниско качество на телевизионните услуги за крайните потребители и икономическа загуба за излъчващите оператори, които поради временните финансови затруднения се принуждават да инвестират два пъти. Чрез удължаване на срока за процедурата ASO или чрез финансова помощ за излъчващите оператори тези проблеми биха могли да се избегнат и би се стигнало до хармонизирано въвеждане на мрежата във всички държави-членки.

4.10   На държавите-членки ще се препоръча да освободят подлентата от 790 до 862 мегахерца за цифровия дивидент, но те няма да бъдат задължени да направят това. Ако положението с радиочестотния спектър в дадена страна е такова, че не всички телевизионни канали могат да се поберат в оставащата част от дециметровия обхват на радиочестотния спектър, въпросната страна ще може да запази телевизионното излъчване в 800-мегахерцовия обхват. Като компромисно решение страните ще могат да избират да съчетават едновременно операциите по телевизионно разпръскване и безжичните широколентови услуги.

4.11   Тъй като всички държави-членки вероятно ще използват 800-мегахерцовия обхват за безжични широколентови услуги в дългосрочен план, особено важно е да се разработят подходящи технически спецификации, за да се избегнат вредните „гранични ефекти“, които със сигурност ще влошат безжичните широколентови услуги поради по-ниските нива на мощност, използвани за безжичните клетъчни мрежи.

4.12   Същият проблем възниква и по отношение на съседни на Европейския съюз страни. Съществуващото там радиоразпръскване с висока мощност в 800-мегахерцовия обхват най-вероятно ще доведе до смущения в безжичните широколентови услуги, възприети от съседните държави-членки на ЕС. Когато се появи проблем със смущения от съседна на ЕС страна, единственото решение е да се преговаря за постигане на споразумение с тази страна за разпределението на честотите на нейните телевизионни предаватели, разположени край границата ѝ с ЕС, въпреки че това може би няма да е лесно.

4.13   Оптималната цел за държавите-членки на ЕС, приели 800-мегахерцовия обхват за целите на цифровия дивидент, е да постигнат подходящо равновесие между икономическите и социалните ползи от употребата на спектъра от страна на далекосъобщителните оператори (които ще спечелят от новата налична ширина на честотната лента) и на излъчващите оператори (които ще спечелят от по-рационалната употреба на наличната ширина на честотната лента и от допълнителните услуги с висока добавена стойност като интерактивните приложения, включващи електронното здравеопазване, електронното обучение, електронното управление, електронната достъпност и т.н.).

4.14   Държавите-членки следва да работят за въвеждане на комунални услуги чрез цифровата телевизионна мрежа и същевременно да предвидят леснодостъпни услуги с новите мобилни широколентови услуги, създадени благодарение на честотната лента на цифровия дивидент. В такъв случай техните политики ще действат неутрално, гарантирайки икономическите интереси и на излъчващите, и на далекосъобщителните оператори.

4.15   Много интересен аспект от въвеждането на новия цифров дивидент представлява фактът, че телевизионните услуги ще бъдат все по-достъпни с новите поколения мобилни телефонни мрежи (трето поколение и следващите). Това означава, че в известен смисъл мобилните оператори ще предоставят същите услуги като телевизионните оператори и по този начин ще дадат възможност за един нов вид конкуренция. Препоръчва се обаче да се избягва въвеждането на хибридни мрежи, управлявани едновременно от излъчващи и далекосъобщителни оператори. Това ще позволи тези два вида стопански субекти да останат изцяло независими и да се предотвратят бизнес модели, които биха могли да не зачитат потребителя.

4.16   Интерактивните приложения, които могат да бъдат осигурени от телевизионните компании в рамките на новите им цифрови програми, могат да бъдат разработени според всеки стандарт за интерактивни телевизионни услуги. Желателно е обаче да се използват технологии като стандарта MHP (Multimedia Home Platform – отворен стандарт за мидълуеър система, замислен от проекта за интерактивна цифрова телевизия DVB – Digital Video Broadcasting), тъй като това е европейска и също така напълно отворена технология. Тя е свободна от авторски права и предлага икономически предимства на операторите и преди всичко на крайните потребители. Има и други технологии, но е желателно да се избере отворен стандарт, който и да е той, в интерес на достъпа на крайния потребител до тази нова технология.

4.17   Най-ефикасният начин да се изпълни процедурата ASO в ЕС е чрез координирано сътрудничество между държавите-членки, за да се постигне непрекъсната обмяна на опит, особено в областта на планирането на мрежите за цифрова телевизия и на оптималната ефикасност на спектъра. Смятаме, че националните публични излъчващи оператори следва да играят основна роля в този обмен в рамките на ЕС. В действителност техният „публичен статут“ предполага, че те извършват публични услуги. Ето защо националните публични телевизионни оператори следва да предоставят консултантски услуги за публичните телевизионни оператори от други страни (във и извън ЕС). Типична полза от този подход би било бързото и ефективно обучение за телевизионни оператори в новите държави-членки, които обикновено са в по-ранен стадий на развитие на цифровите си мрежи.

4.18   В процеса на отваряне на 800-мегахерцовия обхват към новите безжични широколентови услуги следва да се разгледа един нов елемент: на телевизионните оператори, които понастоящем излъчват в метровия обхват (VHF), може да се наложи да преминат (датата ще бъде определена допълнително) към дециметровия обхват (UHF), в случай че съответните VHF канали бъдат използвани за цифрово аудиоразпръскване (DAB). Сам по себе си преходът към цифрово радио няма да допринесе за цифровия дивидент, защото все още не е ясно дали традиционното аналогово радиоизлъчване ще бъде закрито. Нещо повече – дори и да бъде закрито, частта на освободения обхват е твърде малка, за да допринесе значително за цифровия дивидент. Въпреки това за новите услуги на цифрово аудиоразпръскване със сигурност ще се използва същият VHF обхват, който в момента се използва от телевизионните оператори, така че този проблем ще допринесе още повече за свиването на спектъра от 21-ви до 60-и канал на дециметровия обхват (UHF).

4.19   Следва да се отбележи също така, че в процеса на отваряне на 800-мегахерцовия обхват към новите услуги, телевизионните оператори, които сега използват от 61-ви до 69-и канал (във въпросния обхват), ще трябва да се преместят в друг канал от дециметровия обхват (UHF), а операторите, които в момента използват от 21-ви до 60-и канал, няма да бъдат задължени да променят нищо. Това е явен недостатък за операторите, които използват 800-мегахерцовия обхват, и ще им струва време и пари. Същевременно те ще се принудят да изключат предавателите си по време на смяната на каналите и по този начин ще претърпят временни загуби от реклама на живо. Ето защо основният принцип на справедливост изисква да се осигури финансова помощ за потърпевшите оператори в съответствие с разпоредбите на Договора във връзка с държавната помощ.

4.20   За да се постигне оптимална ефективност на спектъра, горещо се препоръчва да се приемат нови технологии (като например кодиране MPEG-4 и DVB-T2), които биха направили възможно телевизионните програми да бъдат предавани [излъчвани] в още по-тесен обхват. Същевременно приемането на тези нови технологии не би трябвало да влияе на разходите на крайните потребители, защото това сериозно би накърнило всеобщата достъпност на новите услуги.

4.21   Друга полезна технология за оптимално използване на (недостатъчните) ресурси на спектъра е въвеждането на едночестотни предавателни мрежи (SFN). С тази технология може да се въведе регионална мрежа, като се използва само един канал от спектъра, докато при стандартните многочестотни мрежи са необходими поне три-четири честоти за средноголемите телевизионни мрежи. За да се използва само една честота, всички предаватели от мрежата трябва да бъдат синхронизирани чрез употребата на обща времева референция. Единственият използван засега метод е Глобалната система за позициониране (GPS), която е военно приложение, изцяло управлявано от САЩ. Това означава, че всички едночестотни цифрови телевизионни мрежи зависят изцяло от тази система, която би могла да бъде променена или изключена по всяко време от американските власти, а това би причинило огромна вреда на тези телевизионни оператори.

4.22   GPS обаче не е единствената система, която позволява да се синхронизира мрежата. Други потенциални алтернативни системи биха могли да бъдат източник на обща синхронизация. ЕС би могъл да работи за бързото завършване на проекта „Галилео“, който би могъл да се превърне в европейска алтернатива на GPS и би довел до пълна независимост на държавите-членки на ЕС от военната система на САЩ.

4.23   Една от предложените системи за оптимално използване на обхвата на цифровия дивидент е да се прибягва до интелигентно безжично широколентово оборудване, способно да търси автоматично свободните радиочестотни ленти (дори между съществуващите услуги за телевизионно разпръскване), и да се използват динамично наличните ленти чрез непрекъснато честотно търсене по време на нормалната им работа. Тези системи (наречени „когнитивно радиоразпръскване“) със сигурност биха били съвършено техническо решение за постигане на максимален цифров дивидент, но има опасност крайната цена за крайния потребител да се повиши до стойности, които биха попречили на всеобщата достъпност на цифровия дивидент.

4.24   За да се отвори напълно 800-мегахерцовият обхват за новите безжични широколентови услуги, всички системи за излъчване с ниска мощност, използвани за забавление или за спортни прояви (системи „безжичен микрофон“) би следвало да бъдат пренасочени към външни спрямо тази лента честоти, за да се избегне вредна интерференция с новите услуги от цифровия дивидент. Обикновено тези системи имат вторична функция в неизползваната част от спектъра, между две активни зони на покритие. Някои от тези системи са за професионална употреба (например действащите по време на олимпийските игри или на официални музикални концерти) и използват редовно лицензирани части от дециметровия обхват на радиочестотния спектър. Много други системи оперират с общо разрешение, което не изисква отделен лиценз. Ето защо следва да се планира внимателно, координирано регулиране на тези услуги на равнище ЕС, за да се избегне нарушаването на лентата на цифровия дивидент от остатъчни смущения в радиочестотния спектър дори след успешното изключване на аналоговата телевизия.

4.25   Друго много деликатно положение, за което трябва да се намери решение, е наличието на военни услуги в дециметровия обхват (UHF) в някои държави-членки и/или в някои съседни на ЕС страни. Тези услуги ще бъдат друг източник на смущения за новите комуникационни услуги в рамките на цифровия дивидент. Следва да се провеждат внимателни преговори с военните власти на съответните страни, за да се пренасочат съществуващите услуги към различни части на радиочестотния спектър.

Брюксел, 15 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

| 11.2.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/182 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/182

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно гражданската инициатива“

СОМ(2010) 119 окончателен — 2010/0074 (COD)

2011/C 44/34

Главен докладчик: г-жа Anne-Marie SIGMUND

На 27 април 2010 г. и съответно на 19 май 2010 г. Съветът и Европейският парламент решиха, в съответствие с член 304, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно гражданската инициатива“

СОМ(2010) 119 окончателен – 2010/0074 (COD).

Предвид неотложното естество на работата, на 464-тата си пленарна сесия на 14 и 15 юли 2010 г. (заседание от 14 юли 2010 г.) Европейският икономически и социален комитет реши да определи г-жа Anne-Marie SIGMUND за главен докладчик и прие настоящото становище със 155 гласа „за“, 4 гласа „против“ и без гласове „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Комитетът приветства основните принципи на предложението на Комисията, по-специално тристепенния подход, свързан с формално регистриране, проверка за допустимостта по същество и политическа оценка.

1.2   Комитетът вижда своята роля в две фази: най-напред в качеството си на „фасилитатор“ на нови граждански инициативи, който им създава възможност да се свържат в мрежа, евентуално да организират срещи и т.н., и, на второ място, като институционален помощник, който посредством становища подпомага Комисията в изготвянето на оценката на дадена успешна инициатива, организира на изслушвания и др. Наред с това Комитетът ще участва и в комуникационни кампании.

1.3   Комитетът обаче предлага също и следните подобрения:

| — | ясно позоваване на ценностите на Съюза като основание за отказ на регистрация; |
| --- | --- |

—

ясно позоваване на ценностите на Съюза като основание за отказ на регистрация;

| — | отказ от идентификационни номера при събирането на изявления за подкрепа във връзка с дадена инициатива; |
| --- | --- |

—

отказ от идентификационни номера при събирането на изявления за подкрепа във връзка с дадена инициатива;

| — | посочване на местопребиваването като принцип на класифициране на поддръжниците; |
| --- | --- |

—

посочване на местопребиваването като принцип на класифициране на поддръжниците;

| — | удължаване на срока до 18 месеца; |
| --- | --- |

—

удължаване на срока до 18 месеца;

| — | разработване на софтуер с отворен код за събиране на подписи онлайн; |
| --- | --- |

—

разработване на софтуер с отворен код за събиране на подписи онлайн;

| — | намаляване на минималния брой на държавите членки до 1/4; |
| --- | --- |

—

намаляване на минималния брой на държавите членки до 1/4;

| — | намаляване на кворума за проверката за допустимост на 50 000 поддръжници; |
| --- | --- |

—

намаляване на кворума за проверката за допустимост на 50 000 поддръжници;

| — | преразглеждане на регламента след три години; |
| --- | --- |

—

преразглеждане на регламента след три години;

| — | установяване на междуинституционално сътрудничество. |
| --- | --- |

—

установяване на междуинституционално сътрудничество.

2.   Въведение

2.1   Комитетът приветства основните принципи на предложението за Регламент на Комисията относно гражданската инициатива. Настоящото становище допълва приетото на 17 март 2010 г. становище относно „Прилагането на Договора от Лисабон: демокрация на участието и европейската гражданска инициатива (член 11 от ДЕС)“ (1) и разглежда само онези аспекти, по отношение на които Комитетът счита, че има възможност за подобрение.

2.2   Комитетът посочва по-специално мотивите на Европейския конвент, който изрично желаеше да създаде в рамките на „демократичния живот на Съюза“ равнопоставен на Парламента и Съвета инструмент за определяне на дневния ред за гражданите.

3.   Желани промени в предложението за регламент

3.1   Регистрация на предложена гражданска инициатива (член 4)

3.1.1   Тристепенен подход

Комитетът приветства категорично предложения от Комисията тристепенен подход на:

| — | официална регистрация на дадена инициатива; |
| --- | --- |

—

официална регистрация на дадена инициатива;

| — | проверка за допустимост в правно отношение след достигане на кворум; както и |
| --- | --- |

—

проверка за допустимост в правно отношение след достигане на кворум; както и

| — | политическа оценка на дадена успешна инициатива. |
| --- | --- |

—

политическа оценка на дадена успешна инициатива.

Предложената от различни заинтересовани страни проверка за допустимост по време на самата регистрация не изглежда целесъобразна, тъй като това би било забавило или възпрепятствало стартирането на някои инициативи. По този начин Комисията също така няма да може да бъде упрекната в извършване на предварителна оценка или дори в налагането на цензура.

Комитетът подчертава във връзка с това, че гражданската инициатива не само е новаторски, трансевропейски и свързан с пряката демокрация елемент, но представлява и много съществено средство за комуникация с цел съживяване на европейския политически дебат. Само по този начин е възможно в европейския дискурс да бъдат включени най-различни предложения и идеи, които в противен случай никога не биха достигнали до етапа на събиране на подписи, което представлява ценност само по себе си.

3.1.2   Информация, която трябва да бъде предоставена

Комитетът подкрепя предложението на Комисията по отношение на информацията, която трябва да бъде предоставена (приложение II). То е в интерес на постигането на възможно най-голяма прозрачност, а по този начин и на приемането на предложената инициатива. Организаторите следва да имат избор дали да посочат конкретно правно основание, но това не трябва да бъде задължително изискване.

3.1.3   Формална регистрация

Комитетът счита за необосновани критериите, посочени в проекта като основания за отказ на регистрация („неподходящи“, „обидни“, „лишени от сериозни намерения“ предложения). Освен това тези понятия позволяват твърде широко тълкуване.

Ето защо Комитетът предлага при формалната регистрация да се проверява по административен път единствено дали:

| — | предложената инициатива се съобразява с „единството на материята“, т.е. дали с нея не се прави опит за обединяване на различни искания в един документ; |
| --- | --- |

—

предложената инициатива се съобразява с „единството на материята“, т.е. дали с нея не се прави опит за обединяване на различни искания в един документ;

| — | не съдържа формулировка, накърняваща репутацията на отделни лица или групи; |
| --- | --- |

—

не съдържа формулировка, накърняваща репутацията на отделни лица или групи;

| — | не противоречи на Хартата на основните права и на ценностите на Съюза (член 2 от ДЕС). |
| --- | --- |

—

не противоречи на Хартата на основните права и на ценностите на Съюза (член 2 от ДЕС).

3.1.4   Обжалване

Като цяло, разбира се, на гражданите трябва да се гарантира правото на добра администрация (член 41 от Хартата на основните права). В случай на отказ на регистрация, организаторите биха могли да се обърнат във връзка с това към Европейския омбудсман и в крайна сметка, разбира се, да прибегнат до обжалване.

Комитетът счита, че в духа на прозрачността това следва да бъде ясно посочено, поне в обяснителния меморандум на регламента.

3.1.5   Проверка на субсидиарността

Комитетът счита за излишно поставеното от различни заинтересовани страни искане за свързване с принципа на субсидиарност. Комисията извършва тази проверка във всички случаи, ако реши да представи законодателно предложение в отговор на дадена гражданска инициатива.

3.2   Събиране на изявления за подкрепа (член 5)

3.2.1   Идентификационни номера

По мнение на Комитета в предложения формуляр (приложение III) се изискват прекалено много лични данни, което без съмнение създава колебания у лицата, изразили готовност да се подпишат. Поради това Комитетът се противопоставя на изискването за представяне на идентификационни номера. Малко вероятно е минувачите на улицата, които бъдат убедени да подкрепят дадено искане, да представят своя паспорт или да помнят идентификационния си номер. Комитетът препраща към отрицателното становище на Европейския надзорен орган по защита на данните (2) по този въпрос.

Тъй като не във всички държави-членки се изисква или съществува такъв идентификационен номер и в зависимост от държавата-членка се изискват най-различни документи (3), това би довело до твърде голямо разнообразие от изисквания относно необходимите данни и по този начин вече не биха били налице еднакви условия за събиране на подписи. Принципът на равнопоставеност на европейските граждани би бил нарушен, докато целта трябва да бъде да има единна процедура.

Ето защо Комитетът е на мнение, че за проверка на самоличността следва да са достатъчни отделни данни като име, адрес, дата на раждане и гражданство. Към това се прибавя и клетвено заявление, че подписът във връзка с инициативата е бил положен само веднъж.

3.2.2   Принцип на местопребиваването

По принцип гражданите на ЕС следва да бъдат класифицирани към съответната държава, в която живеят съгласно принципа на местопребиваване, независимо от гражданството им. Гражданите на ЕС с местопребиваване в трета държава се класифицират съгласно посоченото от тях гражданство.

3.2.3   Срок

По мнение на Комитета поисканият от Комисията срок от 12 месеца е твърде кратък, за да се доведе дадена паневропейска инициатива до успех. Поради това той поддържа своето искане за срок от 18 месеца.

3.3   Системи за събиране на изявления за подкрепа по електронен път (член 6)

ЕИСК изрично приветства предвидената възможност за събиране на изявления за подкрепа онлайн и споделя позицията на Комисията, че гарантирането на такова събиране изисква извънредно грижлива подготовка. С оглед на факта, че в световен план досега не съществуват подобни системи за събиране на подписи в рамките на процеси на представяне на инициативи (за разлика от масовите петиции, които са много по-малко обвързващи в правно отношение), по мнение на Комитета трябва да се проучат следните аспекти:

| — | Комисията да насърчи разработването на софтуер с отворен код за онлайн инициативи и да го предоставя на общо основание. |
| --- | --- |

—

Комисията да насърчи разработването на софтуер с отворен код за онлайн инициативи и да го предоставя на общо основание.

| — | Инициаторите би следвало да представят този софтуер за сертифициране в държавата-членка, в която се съхраняват данните, получени с помощта на системите за събиране на изявления за подкрепа по електронен път. |
| --- | --- |

—

Инициаторите би следвало да представят този софтуер за сертифициране в държавата-членка, в която се съхраняват данните, получени с помощта на системите за събиране на изявления за подкрепа по електронен път.

| — | Допълнителни електронни идентификатори, например електронно съобщение за потвърждение, би следвало да позволят извършването на безупречна проверка. |
| --- | --- |

—

Допълнителни електронни идентификатори, например електронно съобщение за потвърждение, би следвало да позволят извършването на безупречна проверка.

| — | Чрез кликване върху определено за целта квадратче поддръжникът би потвърдил, че е положил подписа си само един път. |
| --- | --- |

—

Чрез кликване върху определено за целта квадратче поддръжникът би потвърдил, че е положил подписа си само един път.

3.4   Минимален брой поддръжници от всяка държава-членка (член 7)

3.4.1   Брой на държавите-членки

ЕИСК стои зад предложението си за 1/4 от държавите-членки. По този начин в смисъла на равноценността на парламента и на гражданите се прилага същият принцип, който следва да се спазва при създаването на европейски партии (4). Не може за европейската гражданска инициатива да се поставят по-високи изисквания, отколкото за регистрацията на европейска партия.

3.4.2   Брой поддръжници от всяка държава-членка

Комитетът категорично приветства предложената система за минималния брой поддръжници (Приложение I) и нейния регресивно пропорционален принцип. Според принципа на местопребиваване (вж. 3.2.2) лицата с двойно гражданство или гражданите на ЕС, живеещи в други държави-членки, би следвало също да се преброяват в държавата, в която е посоченото от тях местопребиваване. Евентуалните случаи на двойно положени подписи на практика би следвало да са много ограничени по брой и следователно да не поставят под въпрос инструмента в неговата цялост.

3.5   Решение относно допустимостта на предложена гражданска инициатива (член 8)

3.5.1   Брой необходими изявления за подкрепа

Комитетът подкрепя тристепенния подход на Комисията. Посоченият от Комисията брой от 300 000 изявления за подкрепа за проверка на допустимостта обаче е твърде голям. Той представлява значителен разход за организаторите. Също толкова голямо би било и разочарованието на поддръжниците, ако им бъде съобщено, че инициативата не отговаря на критериите за допустимост.

Проверката на допустимостта би следвало да се извърши след събирането на 50 000 подписа от три държави-членки (и без удостоверяване) и да приключи най-късно след два месеца. През този период организациите могат да продължат за събират изявления за подкрепа.

3.6   Проверка и удостоверяване на изявленията за подкрепа от държавите-членки (член 9)

Комитетът подкрепя допустимостта на произволни извадки при проверките.

3.7   Внасяне на гражданска инициатива в Комисията (член 10)

В интерес на възможно най-голямата прозрачност всеки поддръжник следва да може да се осведомява какви са организационните и финансовите обстоятелства около инициативата. Следователно Комитетът повтаря своето настояване, при представянето на изявления за подкрепа организаторът да предоставя също и информация за формите на финансиране и подкрепа на съответната гражданска инициатива.

3.8   Разглеждане на гражданска инициатива от Комисията (член 11)

3.8.1   Приравняване към процедурата при инициативи на Парламента или Съвета

Комитетът настоява гражданските инициативи да бъдат разглеждани от Комисията по същия начин, както и инициативите, предложени от Парламента или Съвета съгласно член 225 от ДФЕС и съответно член 241 от ДФЕС. Те следва да получат същото по важност място.

3.8.2   Право на публично изслушване

Тъй като гражданската инициатива в ЕС представлява и средство за комуникация, което да насърчава диалога между гражданите и Европейската комисия, след представянето на успешна гражданска инициатива следва да се организира и публично изслушване. ЕИСК е готов да окаже помощ в това отношение или да организира такова изслушване; по този начин Комитетът изпълнява своята функция на мост между ЕС и гражданите.

3.8.3   Информиране на консултативните органи

Съобщението на Комисията относно по-нататъшните ѝ действия би следвало да бъде адресирано също така до Европейския икономически и социален комитет, както и до Комитета на регионите.

3.9   Клауза за преглед (член 21)

Тъй като липсват данни от опита с този нов, транснационален инструмент, Комитетът препоръчва настоящият регламент да бъде преразгледан още след три години. При това Комисията би следвало да се консултира също и с Комитета.

3.10   Влизане в сила на регламента (член 22)

Комитетът подкрепя предложените от Комисията срокове за влизането в сила на регламента, дори и ако например още не са определени всички подробности относно събирането на изявления за подкрепа по електронен път. Очакванията на гражданите към този нов инструмент обаче са толкова високи, че той би трябвало да влезе в сила колкото се може по-бързо.

3.11   Други открити въпроси

3.11.1   Финансова подкрепа

Комитетът подновява своето искане гражданска инициатива, която с 50 000 подписа е издържала проверката за допустимост, да получи известна финансова подкрепа от Комисията.

3.11.2   Превод

Комитетът е на мнение, че още при регистрирането на дадена инициатива краткото резюме на нейните цели (най-много 800 символа съгласно Приложение II) следва да бъде преведено от службите на Комисията на всички официални езици на ЕС.

След достигане на първите 50 000 изявления за подкрепа и формалното признаване на допустимостта, Комисията би следвало да поеме ангажимента да възложи превода на пълния текст на регистрираната инициатива на официалните езици на ЕС.

4.   Специфични предложения на ЕИСК

Комитетът препраща към предложенията, направени в неговото цитирано по-горе становище от 17 март 2010 г., които са уточнени по-долу:

| 4.1 | Комуникация и информация

  Комитетът подчертава необходимостта от подробна комуникационна кампания, веднага след като регламентът влезе в сила. В този процес институциите на ЕС би трябвало да си сътрудничат и да се координират помежду си. Комитетът вече работи по изготвянето на информационна брошура, в която ще бъдат разяснени и представени по-понятно на гражданите и организациите на гражданското общество новите възможности на гражданската инициатива, а също така ще се разглеждат консултацията и гражданският диалог. Освен това Комитетът планира да организира конференция със заинтересованите страни, веднага след като регламентът бъде приет. Други инициативи биха могли да бъдат насочени напр. към училищата, за да повишат осведомеността и събудят интереса именно на младото поколение. |
| --- | --- |

4.1

Комуникация и информация

Комитетът подчертава необходимостта от подробна комуникационна кампания, веднага след като регламентът влезе в сила. В този процес институциите на ЕС би трябвало да си сътрудничат и да се координират помежду си. Комитетът вече работи по изготвянето на информационна брошура, в която ще бъдат разяснени и представени по-понятно на гражданите и организациите на гражданското общество новите възможности на гражданската инициатива, а също така ще се разглеждат консултацията и гражданският диалог. Освен това Комитетът планира да организира конференция със заинтересованите страни, веднага след като регламентът бъде приет. Други инициативи биха могли да бъдат насочени напр. към училищата, за да повишат осведомеността и събудят интереса именно на младото поколение.

| 4.2 | Междуинституционално сътрудничество

  Важно е сред персонала на институциите и консултативните органи на ЕС, който се занимава с гражданската инициатива, да има тясно съгласуване и координация, за да може да се отговори по ефективен начин на потребността на гражданите от информация. Този синергичен ефект, който трябва да се постигне при зачитане на съответните компетенции, е действително необходим, ако желаем гражданската инициатива да се превърне в ефективен инструмент, който да служи на европейския модел на съвременната демокрация. |
| --- | --- |

4.2

Междуинституционално сътрудничество

Важно е сред персонала на институциите и консултативните органи на ЕС, който се занимава с гражданската инициатива, да има тясно съгласуване и координация, за да може да се отговори по ефективен начин на потребността на гражданите от информация. Този синергичен ефект, който трябва да се постигне при зачитане на съответните компетенции, е действително необходим, ако желаем гражданската инициатива да се превърне в ефективен инструмент, който да служи на европейския модел на съвременната демокрация.

| 4.3 | Участие на Комитета

  Комитетът вижда своята роля в две отделни фази:






  4.3.1 | Фаза 1: Комитетът като „фасилитатор“

  По време на подготовката или в хода на текуща инициатива Комитетът е готов, в качеството си на платформа за диалог и информация, да улеснява процеса, като дава на гражданските инициативи възможност да се свързват в мрежа, евентуално да организират срещи и т.н, без това да означава, че Комитетът се обвързва предварително със съдържанието на инициативите. |
| --- | --- | --- |

4.3

Участие на Комитета

Комитетът вижда своята роля в две отделни фази:

4.3.1

Фаза 1: Комитетът като „фасилитатор“

По време на подготовката или в хода на текуща инициатива Комитетът е готов, в качеството си на платформа за диалог и информация, да улеснява процеса, като дава на гражданските инициативи възможност да се свързват в мрежа, евентуално да организират срещи и т.н, без това да означава, че Комитетът се обвързва предварително със съдържанието на инициативите.

| 4.3.2 | Фаза 2: Комитетът като институционален помощник

  Изпълнявайки основната си функция – да консултира Комисията, Европейския парламент и Съвета – Комитетът може в тази фаза да бъде институционален помощник на дадена гражданска инициатива. Той предлага също така да подкрепя чрез свое становище Комисията в нейните вътрешни консултации и в процеса на съставяне на мнението ѝ във връзка с дадена успешна гражданска инициатива. Той е готов също така да предостави на разположение и своята инфраструктура за организирането на изслушвания във връзка с успешна гражданска инициатива. |
| --- | --- |

4.3.2

Фаза 2: Комитетът като институционален помощник

Изпълнявайки основната си функция – да консултира Комисията, Европейския парламент и Съвета – Комитетът може в тази фаза да бъде институционален помощник на дадена гражданска инициатива. Той предлага също така да подкрепя чрез свое становище Комисията в нейните вътрешни консултации и в процеса на съставяне на мнението ѝ във връзка с дадена успешна гражданска инициатива. Той е готов също така да предостави на разположение и своята инфраструктура за организирането на изслушвания във връзка с успешна гражданска инициатива.

| 4.3.3 | Укрепване на съществуващите структури

  Тези предложения и предложенията, отправени в становището от 17 март 2010 г. евентуално предполагат укрепване на вече съществуващите структури в Комитета и биха могли да изискват и допълнителни ресурси, за да може да се реагира адекватно. |
| --- | --- |

4.3.3

Укрепване на съществуващите структури

Тези предложения и предложенията, отправени в становището от 17 март 2010 г. евентуално предполагат укрепване на вече съществуващите структури в Комитета и биха могли да изискват и допълнителни ресурси, за да може да се реагира адекватно.

Брюксел, 14 юли 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Все още непубликувано в Официален вестник.

1

(2)  Становище от 21 април 2010 г. относно предложението за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно гражданската инициатива (източник: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/).

2

(3)  Общ подход по Регламента на Европейския парламент и на Съвета относно гражданската инициатива (10626/2/10 REV 2).

3

(4)  Регламент (ЕО) No 2004/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 4 ноември 2003 г. относно статута и финансирането на политическите партии на европейско равнище (ОВ L 297, 15.11.2003 г.).

4

---