# Az Európai Unió C 126/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2011.126.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 126 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. április 28. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2011.126.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 126

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. április 28.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK
  Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Közösség és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése


  A 20. ülésre Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) került sor 2010. december 2. és december 4. között. |
| 2011/C 126/01 | A 2010. december 2-i, csütörtöki ülés jegyzőkönyve | 1 |
| 2011/C 126/02 | A 2010. december 3-i, pénteki ülés jegyzőkönyve | 5 |
| 2011/C 126/03 | A 2010. december 4-i, szombati ülés jegyzőkönyve | 8 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK
  Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Közösség és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése


  A 20. ülésre Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) került sor 2010. december 2. és december 4. között.

Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Közösség és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése

A 20. ülésre Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) került sor 2010. december 2. és december 4. között.

2011/C 126/01

A 2010. december 2-i, csütörtöki ülés jegyzőkönyve

1

2011/C 126/02

A 2010. december 3-i, pénteki ülés jegyzőkönyve

5

2011/C 126/03

A 2010. december 4-i, szombati ülés jegyzőkönyve

8

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Közösség és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése A 20. ülésre Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) került sor 2010. december 2. és december 4. között.

| 28.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 126/1

---

A 2010. DECEMBER 2-I, CSÜTÖRTÖKI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2011/C 126/01

Tartalom

Hivatalos megnyitóülés

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A nem parlamenti képviselők akkreditálása

| 1. | A napirendtervezet elfogadása (AP100.751) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 19. üléséről készült jegyzőkönyv elfogadása (HL C 193., 2010.7.16.) |
| --- | --- |

2.

| 3. | A társelnökök közleményei, beleértve a 2010. december 1-jei elnökségi ülésen hozott határozatokat is |
| --- | --- |

3.

| 4. | Andris Piebalgs, a Bizottság fejlesztésért felelős biztosának felszólalása |
| --- | --- |

4.

| 5. | A Bizottsághoz intézett kérdések órája |
| --- | --- |

5.

| 6. | A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 19. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vita Andris Pielbags úrral, a Bizottság fejlesztésért felelős biztosával a fejlesztési politika jövőjéről szóló zöld könyvről – szólítás jelentkezés alapján |
| --- | --- |

7.

| 8. | Félidős felülvizsgálat, valamint ország- és regionális stratégiai dokumentumok a 10. EFA-hoz, beleértve a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló országstratégiai dokumentumot |
| --- | --- |

8.

A 2010. DECEMBER 2-I, CSÜTÖRTÖKI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 11.00-kor nyitják meg.)

Hivatalos megnyitóülés

Az alábbiak szólalnak fel a Közgyűlésben:

Őexcellenciája Evariste Boshab, a Kongói Demokratikus Köztársaság Nemzetgyűlésének elnöke, Louis Michel, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, David Matongo, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, őexcellenciája Joseph Kabila Kabange, a Kongói Demokratikus Köztársaság elnöke, aki hivatalosan megnyitja a Közös Parlamenti Közgyűlés 20. ülését.

(Az ülést 12.50-kor berekesztik, majd 15.20-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: MATONGO úr

társelnök

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A társelnök köszönti a résztvevőket, köztük a civil társadalom képviselőit.

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A társelnök bejelenti, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak listáját az AKCS-államok hatóságai és az Európai Parlament által továbbított formában mellékletként csatolják a jegyzőkönyvhöz.

A nem parlamenti képviselők akkreditálása

A társelnök bejelenti, hogy az AKCS-államok hatóságai elküldték a nem parlamenti képviselők névsorát. A Cotonoui Megállapodás 17. cikkének (1) bekezdésével és a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának 1. cikkével összhangban sor kerül e képviselők akkreditálására, és a névjegyzéket mellékelik a jegyzőkönyvhöz.

1.   A napirendtervezet elfogadása (AP100.751)

A napirendtervezetet az e jegyzőkönyvben foglaltak szerint elfogadják.

J. Ferreira úrnak az ülés nyelvi rendszerével kapcsolatos ügyrendi felszólalását követően a társelnökök kijelentik, hogy teljes mértékben tiszteletben tartották a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatát.

2.   Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 19. üléséről készült jegyzőkönyv elfogadása (HL C 193., 2010.7.16.)

A jegyzőkönyvet elfogadják.

3.   A társelnökök közleményei, beleértve a 2010. december 1-jei elnökségi ülésen hozott határozatokat is

A társelnök beszámol a 2010. december 1-jei elnökségi ülés eredményeiről.

Az alábbi határozatok születtek:

| a) | A társelnökök levelet intéznek Ashton bárónő főképviselőhöz, amelyben sajnálatuknak adnak hangot amiatt, hogy sem ő, sem pedig képviselője nem jelent meg az ülésen, hogy képviselje az EU Tanácsát a kérdések órája során, és kérik a helyzet orvoslását a jövőbeli üléseket illetően. Ezenfelül a levélben kérik majd az ülés keretében az EU Tanácsához intézett valamennyi kérdés írásbeli megválaszolását. |
| --- | --- |

a)

A társelnökök levelet intéznek Ashton bárónő főképviselőhöz, amelyben sajnálatuknak adnak hangot amiatt, hogy sem ő, sem pedig képviselője nem jelent meg az ülésen, hogy képviselje az EU Tanácsát a kérdések órája során, és kérik a helyzet orvoslását a jövőbeli üléseket illetően. Ezenfelül a levélben kérik majd az ülés keretében az EU Tanácsához intézett valamennyi kérdés írásbeli megválaszolását.

| b) | Az állandó bizottságok alábbi jelentéseinek kidolgozását engedélyezik a 22. ülésre: | Politikai Ügyek Bizottsága







  — | A Lisszaboni Szerződésnek az AKCS–EU partnerségre gyakorolt hatása (a bizottság uniós tagjai által írásbeli eljárás keretében megerősítendő) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Az állandó bizottságok alábbi jelentéseinek kidolgozását engedélyezik a 22. ülésre:

Politikai Ügyek Bizottsága

—

A Lisszaboni Szerződésnek az AKCS–EU partnerségre gyakorolt hatása (a bizottság uniós tagjai által írásbeli eljárás keretében megerősítendő)

| | Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság







  — | Az adósság fejlesztési finanszírozásra gyakorolt hatása az AKCS-országokban |
| --- | --- | --- |

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

—

Az adósság fejlesztési finanszírozásra gyakorolt hatása az AKCS-országokban

| | Szociális és Környezetvédelmi Bizottság







  — | A fogyatékkal élők kirekesztése a fejlődő országokban |
| --- | --- | --- |

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

—

A fogyatékkal élők kirekesztése a fejlődő országokban

| — | A 23. ülésre: Mezőgazdaság (a cím pontosítandó) |
| --- | --- |

—

A 23. ülésre: Mezőgazdaság (a cím pontosítandó)

| — | A 24. ülésre: A bányászati műveletek egészségre gyakorolt hatása; |
| --- | --- |

—

A 24. ülésre: A bányászati műveletek egészségre gyakorolt hatása;

| c) | A Haitin fennálló helyzetről és a Tripoliban tartott EU–AU csúcstalálkozóról folytatandó vitát felveszik a plenáris ülés jelenlegi napirendi pontjai közé; |
| --- | --- |

c)

A Haitin fennálló helyzetről és a Tripoliban tartott EU–AU csúcstalálkozóról folytatandó vitát felveszik a plenáris ülés jelenlegi napirendi pontjai közé;

| d) | 2011-ben a Fidzsi-szigeteki és a kelet-timori tényfeltáró látogatásokat engedélyezik (az időpontokról meg kell állapodni); |
| --- | --- |

d)

2011-ben a Fidzsi-szigeteki és a kelet-timori tényfeltáró látogatásokat engedélyezik (az időpontokról meg kell állapodni);

| e) | 2011 márciusában választási megfigyelő missziót indítanak a nigeri elnökválasztásra, amennyiben hivatalos felkérés érkezik erre vonatkozóan; |
| --- | --- |

e)

2011 márciusában választási megfigyelő missziót indítanak a nigeri elnökválasztásra, amennyiben hivatalos felkérés érkezik erre vonatkozóan;

| f) | A Kamerunban tartandó következő regionális ülés (2011. április 26–28.) napirendjén az alábbi három főbb téma szerepel majd:






  — | regionális integráció és infrastruktúra, |
| --- | --- | --- |

f)

A Kamerunban tartandó következő regionális ülés (2011. április 26–28.) napirendjén az alábbi három főbb téma szerepel majd:

—

regionális integráció és infrastruktúra,

| — | millenniumi fejlesztési célok, |
| --- | --- |

—

millenniumi fejlesztési célok,

| — | környezetvédelmi kérdések; |
| --- | --- |

—

környezetvédelmi kérdések;

| g) | Ami a Közös Parlamenti Közgyűlés soron következő üléseit illeti, a munkaértekezletekre az elnökségi ülés előtt kerül sor, azt pedig háromnapos plenáris ülésszak követi majd. |
| --- | --- |

g)

Ami a Közös Parlamenti Közgyűlés soron következő üléseit illeti, a munkaértekezletekre az elnökségi ülés előtt kerül sor, azt pedig háromnapos plenáris ülésszak követi majd.

| h) | A vallások békés egymás mellett éléséről, a homoszexualitás jelenségéről és a Közös Parlamenti Közgyűlés európai tagjainak erre vonatkozó álláspontjáról szóló AKCS-nyilatkozatot további megvitatás céljából továbbítják a Politikai Ügyek Bizottságához. |
| --- | --- |

h)

A vallások békés egymás mellett éléséről, a homoszexualitás jelenségéről és a Közös Parlamenti Közgyűlés európai tagjainak erre vonatkozó álláspontjáról szóló AKCS-nyilatkozatot további megvitatás céljából továbbítják a Politikai Ügyek Bizottságához.

A társelnök tájékoztatja a Közgyűlést arról, hogy az elnökség egyúttal meghallgatta a munkamódszerekkel foglalkozó munkacsoport előrehaladásról szóló jelentését.

A társelnök bejelenti, hogy a határidők a következőképpen alakulnak:

| — | a szavazásra kerülő megegyezéses állásfoglalási indítványok és egyéb sürgős állásfoglalási indítványok módosítása esetében: 2010. december 3., péntek 12.00 |
| --- | --- |

—

a szavazásra kerülő megegyezéses állásfoglalási indítványok és egyéb sürgős állásfoglalási indítványok módosítása esetében: 2010. december 3., péntek 12.00

| — | a szavazás módjával kapcsolatos kérdések esetében: 2010. december 4., szombat 10.00, írásban. |
| --- | --- |

—

a szavazás módjával kapcsolatos kérdések esetében: 2010. december 4., szombat 10.00, írásban.

Felszólalnak: Baldeh (Gambia), Michel társelnök, Mugambe (Uganda), Sall (Szenegál), Matongo társelnök, Malahoo Forte (Jamaica), Ndugai (Tanzánia), Schmidt, Toga (Etiópia), Assarid Imbarcaouane (Mali), Martínez Martínez, Casini, William (Seychelle-szigetek), Ogwal Atim (Uganda), Kollie (Libéria), Parmessar (Suriname).

ELNÖKÖL: MICHEL úr

társelnök

4.   Andris Piebalgs, a Bizottság fejlesztésért felelős biztosának felszólalása

A társelnök üdvözli a biztost, és megköszöni a Közös Parlamenti Közgyűlés melletti elkötelezettségét.

A biztos beszédet tart a fejlesztési politika jövőjéről.

5.   A Bizottsághoz intézett kérdések órája

A társelnök felvezeti a témát.

Összesen harminchat kérdést tesznek fel a Bizottságnak.

A Bizottság már korábban írásbeli választ adott a kérdésekre, a biztos pedig szóban válaszolja meg az alább felsoroltak kiegészítő kérdéseit:

| | 2. kérdés Carlo Casini részéről a családtervezéssel foglalkozó nem kormányzati szervezetek finanszírozásáról. |
| --- | --- |

2. kérdés Carlo Casini részéről a családtervezéssel foglalkozó nem kormányzati szervezetek finanszírozásáról.

| | 3. kérdés Norbert Neuser részéről a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos kezdeményezés keretében az anyák egészsége és a reproduktív egészség támogatásáról. |
| --- | --- |

3. kérdés Norbert Neuser részéről a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos kezdeményezés keretében az anyák egészsége és a reproduktív egészség támogatásáról.

| | 4. kérdés Charles Goerens részéről a fogyatékkal élők jogairól és a millenniumi fejlesztési célokról. |
| --- | --- |

4. kérdés Charles Goerens részéről a fogyatékkal élők jogairól és a millenniumi fejlesztési célokról.

| | 5. kérdés Françoise Castex részéről az ENSZ-főtitkárnak a nők és gyermekek egészségére vonatkozó globális stratégiájáról, valamint a G8-ak által indított, az anyák, újszülöttek és az 5 éven aluli gyermekek egészségére irányuló Muskoka-kezdeményezésről. |
| --- | --- |

5. kérdés Françoise Castex részéről az ENSZ-főtitkárnak a nők és gyermekek egészségére vonatkozó globális stratégiájáról, valamint a G8-ak által indított, az anyák, újszülöttek és az 5 éven aluli gyermekek egészségére irányuló Muskoka-kezdeményezésről.

| | 6. kérdés Catherine Bearder részéről az Elefántcsontparton folytatott gyermekkereskedelemről és a ghánai kakaóiparról. |
| --- | --- |

6. kérdés Catherine Bearder részéről az Elefántcsontparton folytatott gyermekkereskedelemről és a ghánai kakaóiparról.

| | 8. kérdés Iva Zanicchi részéről az AKCS-országokban nyújtott települési vízszolgáltatásokról. |
| --- | --- |

8. kérdés Iva Zanicchi részéről az AKCS-országokban nyújtott települési vízszolgáltatásokról.

| | 9. kérdés Hans-Peter Mayer részéről a Vízalapról. |
| --- | --- |

9. kérdés Hans-Peter Mayer részéről a Vízalapról.

| | 20. kérdés Assarid Ag Imbaracaouane (Mali) részéről a pénzügyi együttműködésről. |
| --- | --- |

20. kérdés Assarid Ag Imbaracaouane (Mali) részéről a pénzügyi együttműködésről.

| | 21. kérdés Patrice Tirolien részéről az új, 1 milliárd EUR értékű MFC-eszközről. |
| --- | --- |

21. kérdés Patrice Tirolien részéről az új, 1 milliárd EUR értékű MFC-eszközről.

| | 22. kérdés Michael Cashman részéről (akit Patrice Tirolien helyettesít) az 1 milliárd EUR értékű uniós MFC-kezdeményezésről. |
| --- | --- |

22. kérdés Michael Cashman részéről (akit Patrice Tirolien helyettesít) az 1 milliárd EUR értékű uniós MFC-kezdeményezésről.

| | 19. kérdés Gay Mitchell részéről a demokratikus jogokról. |
| --- | --- |

19. kérdés Gay Mitchell részéről a demokratikus jogokról.

| | 23. kérdés Michael Gahler részéről az afrikai kontinensre irányuló koherens és egységes megközelítés kialakításáról. |
| --- | --- |

23. kérdés Michael Gahler részéről az afrikai kontinensre irányuló koherens és egységes megközelítés kialakításáról.

| | 24. kérdés Michèle Rivasi részéről a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottságban a szavazatok Japán általi állítólagos megvásárlásáról. |
| --- | --- |

24. kérdés Michèle Rivasi részéről a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottságban a szavazatok Japán általi állítólagos megvásárlásáról.

| | 25. kérdés Isabelle Durant részéről az EU–Afrikai Unió csúcstalálkozóról. |
| --- | --- |

25. kérdés Isabelle Durant részéről az EU–Afrikai Unió csúcstalálkozóról.

| | 26. kérdés Waven William (Seychelle-szigetek) részéről a fejlesztési támogatásról. |
| --- | --- |

26. kérdés Waven William (Seychelle-szigetek) részéről a fejlesztési támogatásról.

| | 27. kérdés Joseph K. Mugambe (Uganda) részéről a GPM-ek finanszírozásáról. |
| --- | --- |

27. kérdés Joseph K. Mugambe (Uganda) részéről a GPM-ek finanszírozásáról.

| | 12. kérdés João Ferreira részéről az AKCS-országokban az élelmiszer-ellátási függetlenségről és az élelmezésbiztonságról. |
| --- | --- |

12. kérdés João Ferreira részéről az AKCS-országokban az élelmiszer-ellátási függetlenségről és az élelmezésbiztonságról.

| | 13. kérdés Fiona Hall részéről (akit Liam Aylward helyettesít) az uniós energiakeretről és az energiához való egyetemes hozzáférésről. |
| --- | --- |

13. kérdés Fiona Hall részéről (akit Liam Aylward helyettesít) az uniós energiakeretről és az energiához való egyetemes hozzáférésről.

| | 14. kérdés Jo Leinen részéről az éghajlatváltozás elleni küzdelem keretében történő technológiaátadásról. |
| --- | --- |

14. kérdés Jo Leinen részéről az éghajlatváltozás elleni küzdelem keretében történő technológiaátadásról.

| | 15. kérdés Achille Tapsoba (Burkina Faso) részéről a parlamenti képviselőknek a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ekről) folytatott tárgyalásokba és azok végrehajtásába való bevonásának módjairól. |
| --- | --- |

15. kérdés Achille Tapsoba (Burkina Faso) részéről a parlamenti képviselőknek a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ekről) folytatott tárgyalásokba és azok végrehajtásába való bevonásának módjairól.

| | 16. kérdés Enrique Guerrero Salom (akit Miguel Angel Martínez helyettesít) a gazdasági partnerségi megállapodásokról, azok jelenlegi állásáról és a GPM-ekre vonatkozó konkrét javaslatokról. |
| --- | --- |

16. kérdés Enrique Guerrero Salom (akit Miguel Angel Martínez helyettesít) a gazdasági partnerségi megállapodásokról, azok jelenlegi állásáról és a GPM-ekre vonatkozó konkrét javaslatokról.

| | 17. kérdés Joseph Owona Kono (Kamerun) részéről a banánipari kísérő intézkedésekről. |
| --- | --- |

17. kérdés Joseph Owona Kono (Kamerun) részéről a banánipari kísérő intézkedésekről.

| | 18. kérdés Ole Christensen részéről a kereskedelmi megállapodásokról és az emberi jogokról. |
| --- | --- |

18. kérdés Ole Christensen részéről a kereskedelmi megállapodásokról és az emberi jogokról.

| | 30. kérdés Anneli Jäätteenmäki részéről (akit Riika Manner helyettesít) a kongói nők védelméről. |
| --- | --- |

30. kérdés Anneli Jäätteenmäki részéről (akit Riika Manner helyettesít) a kongói nők védelméről.

| | 31. kérdés Jan Zahradil részéről az elmaradt fizetéseknek a Kongói Demokratikus Köztársaság által az európai polgárok részére történő kifizetéséről. |
| --- | --- |

31. kérdés Jan Zahradil részéről az elmaradt fizetéseknek a Kongói Demokratikus Köztársaság által az európai polgárok részére történő kifizetéséről.

| | 32. kérdés Filip Kaczmarek részéről a Zimbabwével szembeni korlátozó intézkedésekről. |
| --- | --- |

32. kérdés Filip Kaczmarek részéről a Zimbabwével szembeni korlátozó intézkedésekről.

| | 33. kérdés Olle Schmidt részéről a Dawit Isaakra vonatkozó jogi véleményről. |
| --- | --- |

33. kérdés Olle Schmidt részéről a Dawit Isaakra vonatkozó jogi véleményről.

| | 34. kérdés Ana Gomes részéről (akit Françoise Castex helyettesít) az angolai emberi jogi helyzetről, konkrétabban a Cabinda-perről. |
| --- | --- |

34. kérdés Ana Gomes részéről (akit Françoise Castex helyettesít) az angolai emberi jogi helyzetről, konkrétabban a Cabinda-perről.

| | 35. kérdés Abadula Gemeda részéről (akit Toga úr [Etiópia] helyettesít) a szomáliai helyzetről. |
| --- | --- |

35. kérdés Abadula Gemeda részéről (akit Toga úr [Etiópia] helyettesít) a szomáliai helyzetről.

Az 1., 7., 10., 11., 28., 29. és 36. kérdés szerzői nincsenek jelen.

6.   A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 19. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében

A biztos a Tenerifén (Spanyolország) elfogadott állásfoglalások Bizottság általi nyomon követéséről szóló dokumentumra hivatkozik.

ELNÖKÖL: MATONGO úr

társelnök

7.   Vita Andris Pielbags úrral, a Bizottság fejlesztésért felelős biztosával a fejlesztési politika jövőjéről szóló zöld könyvről
   (1)
  – szólítás jelentkezés alapján

A biztos felvezeti a témát.

Felszólalnak: Schmidt, Klass, Malahoo Forte (Jamaica), De Keyser, J. Ferreira, William (Seychelle-szigetek), Sall (Szenegál) és Michel társelnök.

A biztos válaszol a képviselők által feltett kérdésekre.

8.   Félidős felülvizsgálat, valamint ország- és regionális stratégiai dokumentumok a 10. EFA-hoz, beleértve a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló országstratégiai dokumentumot

A Kongói Demokratikus Köztársaság pénzügyminisztere, Matata Ponyo tart előadást.

Felszólalnak: Gahler, Nedelcheva.

A miniszter és a biztos válaszol a képviselők által feltett kérdésekre.

(Az ülést 19.05-kor berekesztik.)

David MATONGO és

Louis MICHEL

társelnökök

Mohamed Ibn CHAMBAS és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

(1)  COM(2010) 629

1

---

| 28.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 126/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 126/5

---

A 2010. DECEMBER 3-I, PÉNTEKI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2011/C 126/02

Tartalom

| 1. | Millenniumi fejlesztési célok – A New Yorkban tartott magas szintű konferencia eredményei – Gianfranco Rotigliano, az UNICEF igazgatójának előadása |
| --- | --- |

1.

| 2. | A millenniumi fejlesztési célok elérése: innovatív válaszok a társadalmi és gazdasági kihívások kezelésére
  Odirile Motlhale (Botswana) és Licia Ronzulli jelentése
  Szociális és Környezetvédelmi Bizottság |
| --- | --- |

2.

A millenniumi fejlesztési célok elérése: innovatív válaszok a társadalmi és gazdasági kihívások kezelésére

Odirile Motlhale (Botswana) és Licia Ronzulli jelentése

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

| 3. | Anyák halálozási aránya |
| --- | --- |

3.

| 4. | A gazdasági és szociális partnerek jelentése
  „A civil társadalom megerősítése – a fejlődés kulcsfontosságú tényezője” |
| --- | --- |

4.

A gazdasági és szociális partnerek jelentése

„A civil társadalom megerősítése – a fejlődés kulcsfontosságú tényezője”

| 5. | A Koppenhága utáni időszak: technológiaátadás, új technológiák és technikai kapacitásbővítés az AKCS-államokban
  Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság
  Marlene Malahoo Forte (Jamaica) és Jo Leinen jelentése |
| --- | --- |

5.

A Koppenhága utáni időszak: technológiaátadás, új technológiák és technikai kapacitásbővítés az AKCS-államokban

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Marlene Malahoo Forte (Jamaica) és Jo Leinen jelentése

| 6. | Szabad és független média
  Politikai Ügyek Bizottsága
  Jean Rodolphe Joazile (Haiti) és Rainer Wieland jelentése |
| --- | --- |

6.

Szabad és független média

Politikai Ügyek Bizottsága

Jean Rodolphe Joazile (Haiti) és Rainer Wieland jelentése

| 7. | A Kongói Demokratikus Köztársaságban és a közép-afrikai térségben fennálló helyzet
  Eszmecsere a Kongói Demokratikus Köztársaság hatóságaival |
| --- | --- |

7.

A Kongói Demokratikus Köztársaságban és a közép-afrikai térségben fennálló helyzet

Eszmecsere a Kongói Demokratikus Köztársaság hatóságaival

| 8. | 1. sürgős téma: Élelmezésbiztonság |
| --- | --- |

8.

| 9. | 2. sürgős téma: A száhel-szaharai régióban fennálló biztonsági probléma: terrorizmus, valamint kábítószer-, fegyver- és emberkereskedelem |
| --- | --- |

9.

| 10. | A munkacsoportok összefoglaló jelentései |
| --- | --- |

10.

| 11. | A Közös Parlamenti Közgyűlés nyilatkozata az elefántcsontparti elnökválasztás 2010. november 28-án tartott második fordulóján elért eredmények bejelentéséről |
| --- | --- |

11.

A 2010. DECEMBER 3-I, PÉNTEKI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.05-kor nyitják meg.)

ELNÖKÖL: MICHEL ÚR

társelnök

Közös vita (1., 2. és 3. pont)

1.   Millenniumi fejlesztési célok – A New Yorkban megrendezett magas szintű konferencia eredményei – Gianfranco Rotigliano, az UNICEF igazgatójának előadása

2.   A millenniumi fejlesztési célok elérése: innovatív válaszok a társadalmi és gazdasági kihívások kezelésére

Odirile Motlhale (Botswana) és Licia Ronzulli jelentése

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

3.   Anyák halálozási aránya

Gianfranco Rotigliano, az UNICEF nyugat- és közép-afrikai regionális irodájának igazgatója bevezető előadást tart a millenniumi fejlesztési célokról, valamint a New Yorkban megrendezett magas szintű konferencia eredményeiről.

Licia Ronzulli és Odirile Motlhale (Botswana) ismertetik „A millenniumi fejlesztési célok elérése: innovatív válaszok a társadalmi és gazdasági kihívások kezelésére” című jelentésüket.

Felszólalnak: Rosa (Európai Bizottság), Mitchell, Tirolien, Ould Guelaye (Mauritánia), Sylla (Mali), Ponga, Naib (Eritrea), Baldeh (Gambia), Hamatoukour (Kamerun), Manner, William (Seychelle-szigetek), Klass, Sithole (Mozambik), Christensen, Rivasi, J. Ferreira, Kombo (Kenya), Nedelcheva, Bearder, Toga (Etiópia), Attyat Mustafa (Szudán), Bauer, Malloum (Csád), Zanicchi, Castex, Casini, Karerwa (Burundi), de Keyser és Laboso (Kenya).

A társelőadók, Ronzulli asszony és Motlhale úr (Botswana), valamint Rotigliano úr és Rosa úr (Európai Bizottság) lezárja a vitát.

ELNÖKÖL: MATONGO úr

társelnök

4.   A gazdasági és szociális partnerek jelentése: „A civil társadalom megerősítése – a fejlődés kulcsfontosságú tényezője”

Brenda King, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság AKCS-bizottságának elnöke tart előadást.

Felszólalnak: Hamatoukour (Kamerun), Sylla (Mali), Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Aipira (Malawi) és Bundu (Sierra Leone).

King asszony válaszol a vita során feltett kérdésekre.

5.   A Koppenhága utáni időszak: technológiaátadás, új technológiák és technikai kapacitásbővítés az AKCS-államokban

Marlene Malahoo Forte (Jamaica) és Jo Leinen jelentése

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Marlene Malahoo Forte (Jamaica) és Jo Leinen ismertetik jelentésüket.

Felszólalnak: Bandua (Ghána), J. Ferreira, Owono Nguema (Gabon), Parmessar (Suriname), Jensen, Sylla (Mali), Hamatoukour (Kamerun), William (Seychelle-szigetek), Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Toga (Etiópia), Sall (Szenegál), Ramotar (Guyana) és Seramila (Madagaszkár).

A társelőadók, Leinen úr és Malahoo Forte asszony (Jamaica), valamint Rosa úr (Európai Bizottság) lezárja a vitát.

(Az ülést 12.10-kor berekesztik, majd 15.05-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: MATONGO úr

társelnök

6.   Szabad és független média

Donald Ramotar (Guyana) és Rainer Wieland jelentése

Politikai Ügyek Bizottsága

Donald Ramotar (Guyana) és Rainer Wieland ismertetik jelentésüket.

Felszólalnak: Rosa (Európai Bizottság), Kaczmarek, Atteyeh (Dzsibuti), Martínez Martínez, J. Ferreira, Sall (Szenegál), Schmidt, Durant, Toga (Etiópia), Speroni, Gahler, Naib (Eritrea), Nedelcheva, Hamatoukour (Kamerun), Baldeh (Gambia), William (Seychelle-szigetek), Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Linares (Kuba), Sikota (Zambia), Ramotar (Guyana) és Wieland.

A társelőadók, Ramotar úr és Wieland asszony (Jamaica), valamint Rosa úr (Európai Bizottság) lezárja a vitát.

ELNÖKÖL: MICHEL úr

társelnök

7.   A Kongói Demokratikus Köztársaságban és a közép-afrikai térségben fennálló helyzet

Eszmecsere a Kongói Demokratikus Köztársaság hatóságaival

Lambert Mende (a Kongói Demokratikus Köztársaság kommunikációs és médiaügyekért felelős minisztere) előadást tart a Kongói Demokratikus Köztársaságban és a közép-afrikai térségben fennálló helyzetről.

Felszólalnak: Gahler, Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Malahoo Forte (Jamaica), Zahradil, J. Ferreira, Hamatoukour (Kamerun), Kaczmarek, Assarid (Mali), Durant, Nedelcheva, Rivasi és Striffler.

Raymond Tshibanda (a Kongói Demokratikus Köztársaság nemzetközi és regionális együttműködésért felelős minisztere) és Mende úr válaszol a vita során feltett kérdésekre.

Louis Michel (társelnök) lezárja az eszmecserét.

ELNÖKÖL: MATONGO úr

társelnök

8.   1. sürgős téma: Élelmezésbiztonság

Domenico Rosa (Európai Bizottság) ismerteti a témát.

Felszólalnak: Rosa (Európai Bizottság), Schnellhardt, Kombo (Kenya), Bearder, Karerwa (Burundi), J. Ferreira, Assarid (Mali), Michel társelnök, William (Seychelle-szigetek), Gahler, Baldeh (Gambia), Tirolien, Toga (Etiópia), Striffler, Sall (Szenegál), Klass és Rosa (Európai Bizottság).

9.   2. sürgős téma: A száhel-szaharai régióban fennálló biztonsági probléma: terrorizmus, valamint kábítószer-, fegyver- és emberkereskedelem

Bruno Gatta (Európai Bizottság) ismerteti a témát.

Felszólalnak: Sall (Szenegál), Nedelcheva, Schmidt, J. Ferreira, Guelaye (Mauritánia), Bauer, Assarid (Mali), Rivasi, Kombo (Kenya), Gahler, Nkongo (Kongói Demokratikus Köztársaság), Striffler, Baldeh (Gambia), Attard-Montalto, Hamatoukour (Kamerun), Ramotar (Guyana) és Gatta (Európai Bizottság).

10.   A munkacsoportok összefoglaló jelentései

Olle Schmidt, az 1. munkacsoport előadója és Ould Guelaye (Mauritánia), a 2. munkacsoport előadója rövid előadást tartanak az alábbi témákban:

| — | 2. munkacsoport (A konfliktushelyzetből kilábalt államok újjáépítése által támasztott kihívás: a Kongói Demokratikus Köztársaság esete) |
| --- | --- |

—

2. munkacsoport (A konfliktushelyzetből kilábalt államok újjáépítése által támasztott kihívás: a Kongói Demokratikus Köztársaság esete)

| — | 1. munkacsoport (A természeti és ásványi erőforrások Kongói Demokratikus Köztársaságban történő jogellenes kiaknázása által jelentett kihívások és veszélyek a közép-afrikai térség stabilitása tekintetében) |
| --- | --- |

—

1. munkacsoport (A természeti és ásványi erőforrások Kongói Demokratikus Köztársaságban történő jogellenes kiaknázása által jelentett kihívások és veszélyek a közép-afrikai térség stabilitása tekintetében)

11.   Nyilatkozat az elefántcsontparti elnökválasztás 2010. november 28-án tartott második fordulóján elért eredmények bejelentéséről

A nyilatkozatot közfelkiáltással elfogadják.

(Az ülést 19.10-kor berekesztik.)

David MATONGO és

Louis MICHEL

társelnökök

Mohamed Ibn CHAMBAS és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 28.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 126/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 126/8

---

A 2010. DECEMBER 4-I, SZOMBATI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2011/C 126/03

Tartalom

| 1. | A 2010. december 2-i, csütörtöki ülés jegyzőkönyvének elfogadása |
| --- | --- |

1.

| 2. | Carolyn Rodrigues-Birkett külügyminiszter (Guyana), az AKCS Tanácsa soros elnökének felszólalása |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az AKCS Tanácshoz intézett kérdések órája |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vita az AKCS Tanáccsal – szólítás jelentkezés alapján |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vita az egyes országokban fennálló helyzetről: Madagaszkár, Szomália, Szudán, Zimbabwe és Haiti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) – jelenlegi helyzet Karel de Gucht, a Bizottság nemzetközi kereskedelemért felelős biztosának vitával kísért felszólalása |
| --- | --- |

6.

| 7. | A 2010. december 2-i, csütörtöki és december 3-i, pénteki ülés jegyzőkönyvének elfogadása |
| --- | --- |

7.

| 8. | Szavazás az állandó bizottságok által benyújtott jelentésekbe foglalt állásfoglalási indítványokról |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról |
| --- | --- |

9.

| 10. | Egyéb kérdések |
| --- | --- |

10.

| 11. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 21. ülésének időpontja és helye |
| --- | --- |

11.

| I. melléklet | A Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak névsora (abc sorrendben) |
| --- | --- |

I. melléklet

| II. melléklet | A 2010. december 2. és december 4. között Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) tartott ülés jelenléti íve |
| --- | --- |

II. melléklet

| III. melléklet | A nem parlamenti küldöttek akkreditálása |
| --- | --- |

III. melléklet

| IV. melléklet | Elfogadott szövegek |
| --- | --- |

IV. melléklet

A 2010. DECEMBER 4-I, SZOMBATI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.05-kor nyitják meg.)

ELNÖKÖL: MICHEL úr

társelnök

1.   A 2010. december 2-i, csütörtöki ülés jegyzőkönyvének elfogadása

Martínez Martínez úr egy kisebb módosítás átvezetését kéri a csütörtöki jegyzőkönyvben.

2.   Carolyn Rodrigues-Birkett külügyminiszter (Guyana), az AKCS Tanácsa soros elnökének felszólalása

Carolyn Rodrigues-Birkett beszédet tart.

ELNÖKÖL: MATONGO úr

társelnök

3.   Az AKCS Tanácshoz intézett kérdések órája

Összesen kilenc kérdést tesznek fel az AKCS Tanácsának.

Carolyn Rodrigues-Birkett a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre válaszol:

| | 1. kérdés Filip Kaczmarek részéről a Chagos-szigeteki lakosokról. |
| --- | --- |

1. kérdés Filip Kaczmarek részéről a Chagos-szigeteki lakosokról.

| | A 2. és 3. kérdést visszavonták. |
| --- | --- |

A 2. és 3. kérdést visszavonták.

| | 4. kérdés Olle Schmidt részéről a konfliktus sújtotta térségekben a nemi erőszak fegyverként történő alkalmazásáról. |
| --- | --- |

4. kérdés Olle Schmidt részéről a konfliktus sújtotta térségekben a nemi erőszak fegyverként történő alkalmazásáról.

| | 5. kérdés Patrice Tirolien részéről a 2010. november 29–30-án megrendezett harmadik Afrika–EU csúcstalálkozóról. |
| --- | --- |

5. kérdés Patrice Tirolien részéről a 2010. november 29–30-án megrendezett harmadik Afrika–EU csúcstalálkozóról.

| | 6. kérdés Christa Klaß részéről a Chagos-szigetlakók visszatéréséről. |
| --- | --- |

6. kérdés Christa Klaß részéről a Chagos-szigetlakók visszatéréséről.

| | 8. kérdés Waven William (Seychelle-szigetek) részéről az AKCS-csoport jövőjéről. |
| --- | --- |

8. kérdés Waven William (Seychelle-szigetek) részéről az AKCS-csoport jövőjéről.

| | 9. kérdés Achille Tapsoba (Burkina Faso) részéről a parlamenti képviselőknek a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ekről) tárgyalási és végrehajtási folyamatába való bevonására irányuló intézkedésekről. |
| --- | --- |

9. kérdés Achille Tapsoba (Burkina Faso) részéről a parlamenti képviselőknek a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ekről) tárgyalási és végrehajtási folyamatába való bevonására irányuló intézkedésekről.

A 7. kérdés szerzője nincs jelen.

4.   Vita az AKCS Tanáccsal – szólítás jelentkezés alapján

Felszólalnak: J. Ferreira, Durant, Mitchell, Hamatoukour (Kamerun), Sall (Szenegál) és Malahoo Forte (Jamaica).

Carolyn Rodrigues-Birkett válaszol a vita során feltett kérdésekre.

ELNÖKÖL: MICHEL úr

társelnök

5.   Vita az egyes országokban fennálló helyzetről: Madagaszkár, Szomália, Szudán, Zimbabwe és Haiti

A következő képviselők szólalnak fel Madagaszkárral kapcsolatban: Rosa (Európai Bizottság), Nedelcheva, Griesbeck és Gunessee (Mauritius).

A következő képviselők szólalnak fel Szomáliával kapcsolatban: Rosa (Európai Bizottság), Casini, Naib (Eritrea), Schmidt, J. Ferreira, Kombo (Kenya), Toga (Etiópia) és Deva.

A következő képviselők szólalnak fel Szudánnal kapcsolatban: Rosa (Európai Bizottság), Michel, Schnellhardt, De Keyser, Sylla (Mali), J. Ferreira, Casini és Musa (Szudán).

A következő képviselők szólalnak fel Zimbabwével kapcsolatban: Rosa (Európai Bizottság), Gahler, Sithole (Mozambik), Bearder, Ogwal Atim (Uganda) és Deva.

A következő képviselők szólalnak fel Haitivel kapcsolatban: Rosa (Európai Bizottság), Malahoo Forte (Jamaica), Durant és Jiménez (Dominikai Köztársaság).

6.   Gazdasági partnerségi megállapodások (GMP-ek) – jelenlegi helyzet, Karel de Gucht, a Bizottság nemzetközi kereskedelemért felelős biztosának vitával kísért felszólalása

Karel De Gucht beszédet tart.

Felszólalnak: Matongo (Zambia), Bearder, Durant, Sall (Szenegál), J. Ferreira, Hamatoukour (Kamerun), Scicluna, Sylla (Mali), Ramotar (Guyana), Malahoo Forte (Jamaica) és Tapsoba (Burkina Faso).

De Gucht úr válaszol a vita során feltett kérdésekre.

(Az ülést 12.20-kor berekesztik, majd 15.05-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: MICHEL úr

társelnök

7.   A 2010. december 2-i, csütörtöki és december 3-i, pénteki ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A jegyzőkönyveket elfogadják.

8.   Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekbe foglalt állásfoglalási indítványokról

A társelnök emlékezteti a Közgyűlést a szavazási eljárásokra.

| — | Szabad és független média
  Donald Ramotar (Guyana) és Rainer Wieland jelentése
  Politikai Ügyek Bizottsága (ACP–EU/100.655/10/fin.)
  Az S&D képviselőcsoport részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kér a Ha. (új) preambulumbekezdésre vonatkozóan, majd az új preambulumbekezdést elutasítják.
  Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 2. módosításra vonatkozóan, majd a módosítást elfogadják.
  Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 3. és 4. módosításra vonatkozóan, majd a módosításokat elutasítják.
  Részenkénti és házankénti külön szavazást kérnek az 5. módosításra vonatkozóan, majd a módosítást elutasítják.
  Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 6. módosításra vonatkozóan, majd a módosítást elutasítják.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Szabad és független média

Donald Ramotar (Guyana) és Rainer Wieland jelentése

Politikai Ügyek Bizottsága (ACP–EU/100.655/10/fin.)

Az S&D képviselőcsoport részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kér a Ha. (új) preambulumbekezdésre vonatkozóan, majd az új preambulumbekezdést elutasítják.

Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 2. módosításra vonatkozóan, majd a módosítást elfogadják.

Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 3. és 4. módosításra vonatkozóan, majd a módosításokat elutasítják.

Részenkénti és házankénti külön szavazást kérnek az 5. módosításra vonatkozóan, majd a módosítást elutasítják.

Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 6. módosításra vonatkozóan, majd a módosítást elutasítják.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | A Koppenhága utáni időszak: technológiaátadás, új technológiák és technikai kapacitásbővítés az AKCS-államokban
  Marlene Malahoo Forte (Jamaica) és Jo Leinen jelentése
  Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság (ACP–EU/100.739/10/fin.)
  Az S&D képviselőcsoport külön szavazást, az EPP képviselőcsoport pedig külön szavazást és házankénti külön szavazást kér a K. preambulumbekezdésre és a 4. bekezdésre vonatkozóan, majd az említett preambulumbekezdést és bekezdést elutasítják.
  Az S&D képviselőcsoport részenkénti szavazást, az EPP képviselőcsoport pedig részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kér a 21. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elutasítják.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

A Koppenhága utáni időszak: technológiaátadás, új technológiák és technikai kapacitásbővítés az AKCS-államokban

Marlene Malahoo Forte (Jamaica) és Jo Leinen jelentése

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság (ACP–EU/100.739/10/fin.)

Az S&D képviselőcsoport külön szavazást, az EPP képviselőcsoport pedig külön szavazást és házankénti külön szavazást kér a K. preambulumbekezdésre és a 4. bekezdésre vonatkozóan, majd az említett preambulumbekezdést és bekezdést elutasítják.

Az S&D képviselőcsoport részenkénti szavazást, az EPP képviselőcsoport pedig részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kér a 21. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elutasítják.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | A millenniumi fejlesztési célok elérése: innovatív válaszok a társadalmi és gazdasági kihívások kezelésére
  Odirile Motlhale (Botswana) és Licia Ronzulli jelentése
  Szociális és Környezetvédelmi Bizottság (ACP–EU/100.732/10/fin)
  Az 1., 2., 3., 4., 6., 7., 8., 9. és 10. módosítást elfogadják.
  Az 5. módosítást elutasítják.
  Az EPP képviselőcsoport részenkénti és házankénti külön szavazást kér a 4. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elfogadják.
  Malahoo Forte asszony (Jamaica) szóbeli módosítást terjeszt elő a 8. bekezdésre vonatkozóan, majd a módosítást elfogadják.
  Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást kér a 10. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elfogadják.
  Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 14. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elutasítják.
  Ronzulli asszony, társelőadó szóbeli módosítást terjeszt elő a 26. bekezdésre vonatkozóan, majd a módosítást elutasítják.
  Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást kér a 26. bekezdésre vonatkozóan, majd a teljes bekezdést elutasítják.
  Az S&D képviselőcsoport részenkénti szavazást, az EPP képviselőcsoport pedig részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kér a 49. bekezdésre vonatkozóan, amelynek eredményeképpen a bekezdés első részét elfogadják, második részét pedig elutasítják.
  A módosított állásfoglalást ellenszavazat nélkül és 1 tartózkodás mellett elfogadják. |
| --- | --- |

—

A millenniumi fejlesztési célok elérése: innovatív válaszok a társadalmi és gazdasági kihívások kezelésére

Odirile Motlhale (Botswana) és Licia Ronzulli jelentése

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság (ACP–EU/100.732/10/fin)

Az 1., 2., 3., 4., 6., 7., 8., 9. és 10. módosítást elfogadják.

Az 5. módosítást elutasítják.

Az EPP képviselőcsoport részenkénti és házankénti külön szavazást kér a 4. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elfogadják.

Malahoo Forte asszony (Jamaica) szóbeli módosítást terjeszt elő a 8. bekezdésre vonatkozóan, majd a módosítást elfogadják.

Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást kér a 10. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elfogadják.

Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 14. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elutasítják.

Ronzulli asszony, társelőadó szóbeli módosítást terjeszt elő a 26. bekezdésre vonatkozóan, majd a módosítást elutasítják.

Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást kér a 26. bekezdésre vonatkozóan, majd a teljes bekezdést elutasítják.

Az S&D képviselőcsoport részenkénti szavazást, az EPP képviselőcsoport pedig részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kér a 49. bekezdésre vonatkozóan, amelynek eredményeképpen a bekezdés első részét elfogadják, második részét pedig elutasítják.

A módosított állásfoglalást ellenszavazat nélkül és 1 tartózkodás mellett elfogadják.

9.   Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról

| — | Sürgős állásfoglalás az élelmezésbiztonságról (ACP–EU/100.879/10/comp.)
  Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 7. és 8. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdéseket elutasítják.
  Az 1–5., 9., 17., 19. és 21–25. módosítást elfogadják.
  A 10., 14., 15. és 18. módosítást elutasítják.
  Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 11. és 12. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdéseket elutasítják.
  Gunessee úr (Mauritius) szóbeli módosítást terjeszt elő a 13. bekezdésre vonatkozóan, majd a módosítást elutasítják.
  Az EPP képviselőcsoport külön szavazást kér a 6. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elfogadják.
  Az ALDE képviselőcsoport részenkénti szavazást, az EPP képviselőcsoport pedig házankénti külön szavazást kér a 17a. bekezdésre vonatkozó 16. módosításról, amelynek eredményeképpen a bekezdés első és harmadik részét elutasítják, második részét pedig elfogadják.
  Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást kér az L. preambulumbekezdésre vonatkozóan, amelynek első részét elfogadják, második részét pedig elutasítják.
  Az EPP képviselőcsoport külön szavazást kér az N. preambulumbekezdésre vonatkozóan, majd a preambulumbekezdést elutasítják.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Sürgős állásfoglalás az élelmezésbiztonságról (ACP–EU/100.879/10/comp.)

Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 7. és 8. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdéseket elutasítják.

Az 1–5., 9., 17., 19. és 21–25. módosítást elfogadják.

A 10., 14., 15. és 18. módosítást elutasítják.

Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 11. és 12. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdéseket elutasítják.

Gunessee úr (Mauritius) szóbeli módosítást terjeszt elő a 13. bekezdésre vonatkozóan, majd a módosítást elutasítják.

Az EPP képviselőcsoport külön szavazást kér a 6. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elfogadják.

Az ALDE képviselőcsoport részenkénti szavazást, az EPP képviselőcsoport pedig házankénti külön szavazást kér a 17a. bekezdésre vonatkozó 16. módosításról, amelynek eredményeképpen a bekezdés első és harmadik részét elutasítják, második részét pedig elfogadják.

Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást kér az L. preambulumbekezdésre vonatkozóan, amelynek első részét elfogadják, második részét pedig elutasítják.

Az EPP képviselőcsoport külön szavazást kér az N. preambulumbekezdésre vonatkozóan, majd a preambulumbekezdést elutasítják.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | Sürgős állásfoglalás a száhel-szaharai régióban fennálló biztonsági problémáról: terrorizmus, valamint kábítószer-, fegyver- és emberkereskedelem (ACP–EU/100.880/10/comp.)
  Az 1., 2. és 3. módosítást elfogadják.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Sürgős állásfoglalás a száhel-szaharai régióban fennálló biztonsági problémáról: terrorizmus, valamint kábítószer-, fegyver- és emberkereskedelem (ACP–EU/100.880/10/comp.)

Az 1., 2. és 3. módosítást elfogadják.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

ELNÖKÖL: MATONGO úr

társelnök

10.   Egyéb kérdések

Zahradil úr az élelmezésbiztonsági kérdésekről, míg Vlasák úr a szabad demokrácia és a médiaszabadság fontosságáról beszél, Bearder asszony pedig kiegészíti Zimbabwéről tartott beszédét.

11.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 21. ülésének időpontja és helye

A társelnök köszönetet mond a kongói hatóságoknak vendéglátásukért, majd megköszöni a titkárság és a többi személyzet munkáját.

A Közös Parlamenti Közgyűlés 21. ülésére 2011. május 16–18-án Budapesten (Magyarország) kerül sor.

(Az ülést 16.00-kor berekesztik.)

David MATONGO és

Louis MICHEL

társelnökök

Mohamed Ibn CHAMBAS és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ABC SORRENDBEN)

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| MATONGO (ZAMBIA), társelnök | MICHEL, társelnök |
| BOTSWANA (alelnök) | ARIF (alelnök) |
| BURUNDI (alelnök) | ŠŤASTNÝ (alelnök) |
| KAMERUN (alelnök) | HOARAU (alelnök) |
| KONGÓI Köztársaság (alelnök) | KLASS (alelnök) |
| COOK-SZIGETEK (alelnök) | NICHOLSON (alelnök) |
| GUYANA (alelnök) | McAVAN (alelnök) |
| LESOTHO (alelnök) | RONZULLI (alelnök) |
| LIBÉRIA (alelnök) | GOERENS (alelnök) |
| MALI (alelnök) | SPERONI (alelnök) |
| SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK (alelnök) | ROITHOVÁ (alelnök) |
| TANZÁNIA (alelnök) | OUZKÝ (alelnök) |
| TUVALU (alelnök) | RIVASI (alelnök) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA-SZIGETEK | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| ZÖLD-FOKI-SZIGETEK | CARVALHO |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | CASA |
| CSÁD | CASINI |
| COMORE-SZIGETEK | CASPARY |
| KONGÓI Demokratikus Köztársaság | CASTEX |
| ELEFÁNTCSONTPART | CHRISTENSEN |
| DZSIBUTI | COELHO |
| DOMINIKA | DE KEYSER |
| DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG | DELVAUX |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA | DE MITA |
| ERITREA | DE SARNEZ |
| ETIÓPIA | DURANT |
| FIDZSI-SZIGETEK | ENGEL |
| GABON | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIA | FERREIRA, Elisa |
| GHÁNA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GUINEA | GAHLER |
| BISSAU-GUINEA | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| JAMAICA | HALL |
| KENYA | HÄNDEL |
| KIRIBATI | HANNAN |
| MADAGASZKÁR | HAUG |
| MALAWI | JADOT |
| MARSHALL-SZIGETEKI Köztársaság | JENSEN |
| MAURITÁNIA | JOLY |
| MAURITIUS | KACZMAREK |
| MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok | KORHOLA |
| MOZAMBIK | KUHN |
| NAMÍBIA | LEGUTKO |
| NAURUI Köztársaság | LE PEN |
| NIGER | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGÉRIA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MANDERS |
| PALAU | MARTIN |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| RUANDA | MATO ADROVER |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | MAYER |
| SAINT LUCIA | MITCHELL |
| SZAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SZENEGÁL | NEUSER |
| SEYCHELLE-SZIGETEK | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SALAMON-SZIGETEK | SCHMIDT |
| SZOMÁLIA | SCHNELLHARDT |
| DÉL-AFRIKA | SCICLUNA |
| SZUDÁN | SCOTTÀ |
| SURINAME | SENYSZYN |
| SZVÁZIFÖLD | STRIFFLER |
| KELET-TIMOR | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

MATONGO (ZAMBIA), társelnök

MICHEL, társelnök

BOTSWANA (alelnök)

ARIF (alelnök)

BURUNDI (alelnök)

ŠŤASTNÝ (alelnök)

KAMERUN (alelnök)

HOARAU (alelnök)

KONGÓI Köztársaság (alelnök)

KLASS (alelnök)

COOK-SZIGETEK (alelnök)

NICHOLSON (alelnök)

GUYANA (alelnök)

McAVAN (alelnök)

LESOTHO (alelnök)

RONZULLI (alelnök)

LIBÉRIA (alelnök)

GOERENS (alelnök)

MALI (alelnök)

SPERONI (alelnök)

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK (alelnök)

ROITHOVÁ (alelnök)

TANZÁNIA (alelnök)

OUZKÝ (alelnök)

TUVALU (alelnök)

RIVASI (alelnök)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ALVES

BAHAMA-SZIGETEK

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

CARVALHO

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

CASA

CSÁD

CASINI

COMORE-SZIGETEK

CASPARY

KONGÓI Demokratikus Köztársaság

CASTEX

ELEFÁNTCSONTPART

CHRISTENSEN

DZSIBUTI

COELHO

DOMINIKA

DE KEYSER

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

DELVAUX

EGYENLÍTŐI-GUINEA

DE MITA

ERITREA

DE SARNEZ

ETIÓPIA

DURANT

FIDZSI-SZIGETEK

ENGEL

GABON

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIA

FERREIRA, Elisa

GHÁNA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GUINEA

GAHLER

BISSAU-GUINEA

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

JAMAICA

HALL

KENYA

HÄNDEL

KIRIBATI

HANNAN

MADAGASZKÁR

HAUG

MALAWI

JADOT

MARSHALL-SZIGETEKI Köztársaság

JENSEN

MAURITÁNIA

JOLY

MAURITIUS

KACZMAREK

MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok

KORHOLA

MOZAMBIK

KUHN

NAMÍBIA

LEGUTKO

NAURUI Köztársaság

LE PEN

NIGER

LÓPEZ AGUILAR

NIGÉRIA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MANDERS

PALAU

MARTIN

PÁPUA ÚJ-GUINEA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

RUANDA

MATO ADROVER

SAINT KITTS ÉS NEVIS

MAYER

SAINT LUCIA

MITCHELL

SZAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SZENEGÁL

NEUSER

SEYCHELLE-SZIGETEK

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SALAMON-SZIGETEK

SCHMIDT

SZOMÁLIA

SCHNELLHARDT

DÉL-AFRIKA

SCICLUNA

SZUDÁN

SCOTTÀ

SURINAME

SENYSZYN

SZVÁZIFÖLD

STRIFFLER

KELET-TIMOR

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD ÉS TOBAGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| STRAKER, SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK, társelnök | CASA, társelnök |
| PAPALII (SZAMOA), alelnök | KORHOLA, alelnök |
| DAYORI (BENIN), alelnök | CASTEX, alelnök |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | ALFONSI |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | CALLANAN |
| IBOVI (KONGÓI Köztársaság) | CASINI |
| ELEFÁNTCSONTPART | DE KEYSER |
| ATEYE (DZSIBUTI) | DE MITA |
| TOGA (ETIÓPIA) | DURANT |
| FIDZSI-SZIGETEK | FERREIRA, Elisa |
| OWONO NGUEMA (GABON) | GAHLER |
| GUINEA | GRIESBECK |
| RAMOTAR (GUYANA) | HANNAN |
| HAITI | HÄNDEL |
| LESOTHO | KACZMAREK |
| KOLLIE (LIBÉRIA) | LE PEN |
| SERAMILA (MADAGASZKÁR) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| VAN DER WALT (NAMÍBIA) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | SCOTTÀ |
| HAMDI-H-OSMAN (SZUDÁN) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAME) | SPERONI |
| BAMNANTE (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

AKCS-tagok

EP-tagok

STRAKER, SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK, társelnök

CASA, társelnök

PAPALII (SZAMOA), alelnök

KORHOLA, alelnök

DAYORI (BENIN), alelnök

CASTEX, alelnök

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ALFONSI

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

CALLANAN

IBOVI (KONGÓI Köztársaság)

CASINI

ELEFÁNTCSONTPART

DE KEYSER

ATEYE (DZSIBUTI)

DE MITA

TOGA (ETIÓPIA)

DURANT

FIDZSI-SZIGETEK

FERREIRA, Elisa

OWONO NGUEMA (GABON)

GAHLER

GUINEA

GRIESBECK

RAMOTAR (GUYANA)

HANNAN

HAITI

HÄNDEL

LESOTHO

KACZMAREK

KOLLIE (LIBÉRIA)

LE PEN

SERAMILA (MADAGASZKÁR)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

VAN DER WALT (NAMÍBIA)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PÁPUA ÚJ-GUINEA

SCOTTÀ

HAMDI-H-OSMAN (SZUDÁN)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAME)

SPERONI

BAMNANTE (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (KONGÓI Demokratikus Köztársaság), társelnök | CARVALHO, társelnök |
| MUGAMBE (UGANDA), alelnök | LEGUTKO, alelnök |
| BUYA KAMARO (SIERRA LEONE), alelnök | ALVES, alelnök |
| DOS SANTOS (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMA-SZIGETEK | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| COOK-SZIGETEK | CASPARY |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA | ENGEL |
| NAIB (ERITREA) | FORD |
| BANDUA (GHÁNA) | GOERENS |
| MALAHOO FORTE (JAMAICA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAWI) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURITÁNIA) | JENSEN |
| GUNESSEE (MAURITIUS) | KUHN |
| ADEFIDIDE (NIGÉRIA) | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RUANDA) | MAYER |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| JEAN-MARIE (SAINT LUCIA) | MICHEL |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | MITCHELL |
| SALL (SZENEGÁL) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEYCHELLE-SZIGETEK) | ŠŤASTNÝ |
| SIBHIDLA (DÉL-AFRIKA) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| TUVALU | TIROLIEN |
| SIKOFA (ZAMBIA) | ZANICCHI |

AKCS-tagok

EP-tagok

KUTEKALA KAAWA (KONGÓI Demokratikus Köztársaság), társelnök

CARVALHO, társelnök

MUGAMBE (UGANDA), alelnök

LEGUTKO, alelnök

BUYA KAMARO (SIERRA LEONE), alelnök

ALVES, alelnök

DOS SANTOS (ANGOLA)

ARIF

BAHAMA-SZIGETEK

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

COOK-SZIGETEK

CASPARY

EGYENLÍTŐI-GUINEA

ENGEL

NAIB (ERITREA)

FORD

BANDUA (GHÁNA)

GOERENS

MALAHOO FORTE (JAMAICA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAWI)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURITÁNIA)

JENSEN

GUNESSEE (MAURITIUS)

KUHN

ADEFIDIDE (NIGÉRIA)

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RUANDA)

MAYER

SAINT KITTS ÉS NEVIS

McMILLAN-SCOTT

JEAN-MARIE (SAINT LUCIA)

MICHEL

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

MITCHELL

SALL (SZENEGÁL)

SCHLYTER

WILLIAM (SEYCHELLE-SZIGETEK)

ŠŤASTNÝ

SIBHIDLA (DÉL-AFRIKA)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

TUVALU

TIROLIEN

SIKOFA (ZAMBIA)

ZANICCHI

SZOCIÁLIS ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOZAMBIK), társelnök | RIVASI, társelnök |
| KOMBO (KENYA), alelnök | BAUER, alelnök |
| GRENADA, alelnök | NEDELCHEVA, alelnök |
| BARBADOS | BEARDER |
| MOTLHALE (BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | COELHO |
| KARERWA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ALMADA (ZÖLD-FOKI-SZIGETEK) | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (CSÁD) | FERREIRA, João |
| COMORE-SZIGETEK | HALL |
| DOMINIKA | HAUG |
| JIMÉNEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG) | JADOT |
| BALDEH (GAMBIA) | JOLY |
| BISSAU-GUINEA | KLASS |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| MARSHALL-SZIGETEK | McAVAN |
| MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok | NEUSER |
| NIGER | OUZKÝ |
| SALAMON-SZIGETEK | RONZULLI |
| SZOMÁLIA | ROSSI |
| HLOPE (SZVÁZIFÖLD) | SCHNELLHARDT |
| NDUGAI (TANZÁNIA) | SENYSZYN |
| KELET-TIMOR | TOIA |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO | VLASÁK |
| VANUATU | ZIMMER |

AKCS-tagok

EP-tagok

SITHOLE (MOZAMBIK), társelnök

RIVASI, társelnök

KOMBO (KENYA), alelnök

BAUER, alelnök

GRENADA, alelnök

NEDELCHEVA, alelnök

BARBADOS

BEARDER

MOTLHALE (BOTSWANA)

CHRISTENSEN

TAPSOBA (BURKINA FASO)

COELHO

KARERWA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

ALMADA (ZÖLD-FOKI-SZIGETEK)

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (CSÁD)

FERREIRA, João

COMORE-SZIGETEK

HALL

DOMINIKA

HAUG

JIMÉNEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG)

JADOT

BALDEH (GAMBIA)

JOLY

BISSAU-GUINEA

KLASS

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

MARSHALL-SZIGETEK

McAVAN

MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok

NEUSER

NIGER

OUZKÝ

SALAMON-SZIGETEK

RONZULLI

SZOMÁLIA

ROSSI

HLOPE (SZVÁZIFÖLD)

SCHNELLHARDT

NDUGAI (TANZÁNIA)

SENYSZYN

KELET-TIMOR

TOIA

TRINIDAD ÉS TOBAGO

VLASÁK

VANUATU

ZIMMER

---

II. MELLÉKLET

A 2010. DECEMBER 2. ÉS DECEMBER 4. KÖZÖTT KINSHASÁBAN (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG) TARTOTT ÜLÉS JELENLÉTI ÍVE

| MATONGO (Zambia), társelnök | MICHEL, társelnök |
| --- | --- |
| DOS SANTOS (Angola)
  CHANDLER (Barbados)
  DAYORI (Benin)
  MOTLHALE (Botswana) (alelnök)
  TAPSOBA (Burkina Faso)
  KARERWA (Burundi) (alelnök)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (alelnök)
  DARBO (Csád)
  IBOVI (Kongói Köztársaság) (alelnök)
  MBUKU LAKA (Kongói Demokratikus Köztársaság)
  SOUBANE ATEYE (Dzsibuti)
  JIMÉNEZ (Dominikai Köztársaság)
  SERICHE DOUGAN (Egyenlítői-Guinea)
  NAIB (Eritrea)
  TOGA (Etiópia)
  OWONO NGUEMA (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghána)
  FLETCHER (Grenada) (1)

  RAMOTAR (Guyana) (alelnök)
  BEAUPLAN (Haiti)
  MALAHOO FORTE (Jamaica)
  KOMBO (Kenya)
  TIHELI (Lesotho) (1) (alelnök)
  KOLLIE (Libéria) (alelnök)
  AIPIRA (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (alelnök)
  OULD GUELAYE (Mauritánia)
  GUNESSEE (Mauritius) (1)

  SITHOLE (Mozambik)
  VAN DER WALT (Namíbia)
  WAZIRI (Nigéria) (1)

  POLISI (Ruanda) (alelnök)
  SKERRIT-ANDREW (Saint Kitts és Nevis) (1)

  JEAN MARIE (Saint Lucia)
  STRAKER (Saint Vincent és Grenadine-szigetek) (alelnök)
  PAPALII (Szamoa)
  SALL (Szenegál)
  WILLIAM (Seychelle-szigetek)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TOZAKA (Salamon-szigetek)
  MANAMELA (Dél-Afrika)
  MUSA (Szudán)
  PARMESSAR (Suriname)
  HLOPHE (Szváziföld)
  NDUGAI (Tanzánia) (alelnök)
  BAMNANTE (Togo)
  JOSEPH (Trinidad és Tobago) (1)

  ITALELI (Tuvalu) (alelnök)
  MUGAMBE (Uganda)
  JOY (Vanuatu) (1)

  SIKOTA (Zambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ATTARD MONTALTO (Elisa FERREIRA helyett)
  AYLWARD (HALL helyett) (2)
   (3)

  BAUER
  BEARDER
  BERMAN (MOREIRA helyett) (2)
   (3)

  BINEV (LE PEN helyett) (3)
   (4)

  CALLANAN
  CASINI
  CASTEX
  CHRISTENSEN
  DE KEYSER
  DEVA (OUZKÝ helyett) (4)

  DURANT
  FERREIRA, João
  GAHLER
  GOERENS (alelnök) (2)

  GRIESBECK
  HANNAN (2)
   (3)

  JENSEN (2)
   (3)

  KACZMAREK
  KASTLER (CASPARY helyett)
  KLAß (alelnök)
  LEINEN (BULLMANN helyett)
  MANNER (DE SARNEZ helyett) (2)
   (3)

  MARTÍNEZ MARTÍNEZ
  MAYER
  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  PONGA (DE MITA helyett)
  RINALDI (MANDERS helyett) (2)

  RIVASI (alelnök)
  RONZULLI (alelnök)
  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SENYSZYN
  SPERONI (alelnök) (3)
   (4)

  STRIFFLER (3)
   (4)

  TIROLIEN
  VLASÁK
  WIELAND (2)
   (3)

  ZAHRADIL (STURDY helyett)
  ZANICCHI |
| MEGFIGYELŐK: |
| KUBA

  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASZKÁR

  SERAMILA |
| NIGER

  AMADOU |

MATONGO (Zambia), társelnök

MICHEL, társelnök

DOS SANTOS (Angola)

CHANDLER (Barbados)

DAYORI (Benin)

MOTLHALE (Botswana) (alelnök)

TAPSOBA (Burkina Faso)

KARERWA (Burundi) (alelnök)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (alelnök)

DARBO (Csád)

IBOVI (Kongói Köztársaság) (alelnök)

MBUKU LAKA (Kongói Demokratikus Köztársaság)

SOUBANE ATEYE (Dzsibuti)

JIMÉNEZ (Dominikai Köztársaság)

SERICHE DOUGAN (Egyenlítői-Guinea)

NAIB (Eritrea)

TOGA (Etiópia)

OWONO NGUEMA (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghána)

FLETCHER (Grenada) (1)

RAMOTAR (Guyana) (alelnök)

BEAUPLAN (Haiti)

MALAHOO FORTE (Jamaica)

KOMBO (Kenya)

TIHELI (Lesotho) (1) (alelnök)

KOLLIE (Libéria) (alelnök)

AIPIRA (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (alelnök)

OULD GUELAYE (Mauritánia)

GUNESSEE (Mauritius) (1)

SITHOLE (Mozambik)

VAN DER WALT (Namíbia)

WAZIRI (Nigéria) (1)

POLISI (Ruanda) (alelnök)

SKERRIT-ANDREW (Saint Kitts és Nevis) (1)

JEAN MARIE (Saint Lucia)

STRAKER (Saint Vincent és Grenadine-szigetek) (alelnök)

PAPALII (Szamoa)

SALL (Szenegál)

WILLIAM (Seychelle-szigetek)

BUNDU (Sierra Leone)

TOZAKA (Salamon-szigetek)

MANAMELA (Dél-Afrika)

MUSA (Szudán)

PARMESSAR (Suriname)

HLOPHE (Szváziföld)

NDUGAI (Tanzánia) (alelnök)

BAMNANTE (Togo)

JOSEPH (Trinidad és Tobago) (1)

ITALELI (Tuvalu) (alelnök)

MUGAMBE (Uganda)

JOY (Vanuatu) (1)

SIKOTA (Zambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ATTARD MONTALTO (Elisa FERREIRA helyett)

AYLWARD (HALL helyett) (2)
   (3)

BAUER

BEARDER

BERMAN (MOREIRA helyett) (2)
   (3)

BINEV (LE PEN helyett) (3)
   (4)

CALLANAN

CASINI

CASTEX

CHRISTENSEN

DE KEYSER

DEVA (OUZKÝ helyett) (4)

DURANT

FERREIRA, João

GAHLER

GOERENS (alelnök) (2)

GRIESBECK

HANNAN (2)
   (3)

JENSEN (2)
   (3)

KACZMAREK

KASTLER (CASPARY helyett)

KLAß (alelnök)

LEINEN (BULLMANN helyett)

MANNER (DE SARNEZ helyett) (2)
   (3)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MAYER

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

PONGA (DE MITA helyett)

RINALDI (MANDERS helyett) (2)

RIVASI (alelnök)

RONZULLI (alelnök)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SENYSZYN

SPERONI (alelnök) (3)
   (4)

STRIFFLER (3)
   (4)

TIROLIEN

VLASÁK

WIELAND (2)
   (3)

ZAHRADIL (STURDY helyett)

ZANICCHI

MEGFIGYELŐK:

KUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASZKÁR

SERAMILA

NIGER

AMADOU

Jelen vannak továbbá:

| ANGOLA

  SIMBRÃO da CARVALHO
  FERREIRA-PINTO
  DALA | BENIN

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI | BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  OUOBA NABA |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI

  MWIDOGO
  NSHIMIRIMANA
  HAKIZIMANA
  BAGENGWANUBUSA | KAMERUN

  AWUDU MBAYA
  KOMBO
  OWONA KONO | CSÁD

  DJIMAI
  MALLOUM |
| KONGÓI Köztársaság

  BOUNKOULOU
  BOPELE EBAMBA
  MOUSSODIA | KONGÓI Demokratikus Köztársaság

  MABAYA GIZI AMINE
  MATADI NENGA
  KUTEKALA KAAWA
  BIE BONGENGE
  MOLEKO MOLIWA
  MUTUMBE MBUYA
  KAMBAYI CIMBUMBU
  KEMBUJUSWA NE N'LANZA
  NDOMBE SITA
  LUTUNDULA APALA
  IPALAKA YOBWA
  ENGBANDA MANANGA
  BAITSURA MUSOWA
  NKONGO BUDINA NZAU
  BETYNA NGILASE
  BIALOSUKA WATA
  ENGUDA LITUMBA
  EZATY MEREKO
  IYOLO LA NDJONDO
  LOMBEYA BOSONGO
  LUHONGE KABINDA NGOY
  LUONO KIMBANGA
  MBADU NSITU
  MONDOE ESSO LIBANZA
  MUTAMBA DIBWE
  MWAMBA MUSHIKONKE
  NENYENGWE IMI
  OTSHUMAMPITA ALOKI
  SHENILA MWANZA SAMILA
  SILUVANGI LUMBA | DZSIBUTI

  BOURHAN |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA

  NFA NDONG NSENG
  OLO BAHAMONDE | ERITREA

  TEKLE | ETIÓPIA

  YILALA
  WAKJIRA
  WAKE GELESU |
| GABON

  BOUANGA MOUNDANGA
  AFATOGUE NSOLE
  BOULINGUI MBADINGA
  AWOMBI | GHÁNA

  ANTWI
  YIADOM | KENYA

  AFFEY
  LABOSO |
| LIBÉRIA

  DUNA
  BARCLAY | MALAWI

  CHITEYEYE | MALI

  SYLLA
  BAH
  CISSE |
| MAURITÁNIA

  GUELADIO
  BILAL
  OULD HAMOUD
  OULD ZAMEL
  ABDALLAH | MOZAMBIK

  ERNESTO
  MIGUEL | NAMÍBIA

  TJIHIUKO |
| NIGÉRIA

  USMAN
  AKWASHIKI
  JIBIA | RUANDA

  AYINKAMIYE | SIERRA LEONE

  JUMU
  KAMARA
  TORTO |
| DÉL-AFRIKA

  SIBHIDLA
  MUBU | SZUDÁN

  ELHASSAN
  MUSTAF
  OMER
  CHOLEK
  TAHA | SURINAME

  BREEVELD
  WANGSABESARI |
| SZVÁZIFÖLD

  HLOPE | TOGO

  GBONE
  ADONAYAKPOR | UGANDA

  DOMBO
  OGWAL ATIM |
| ZAMBIA

  MUBANGA | ZIMBABWE

  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | |

ANGOLA

SIMBRÃO da CARVALHO

FERREIRA-PINTO

DALA

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

BURUNDI

MWIDOGO

NSHIMIRIMANA

HAKIZIMANA

BAGENGWANUBUSA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

KOMBO

OWONA KONO

CSÁD

DJIMAI

MALLOUM

KONGÓI Köztársaság

BOUNKOULOU

BOPELE EBAMBA

MOUSSODIA

KONGÓI Demokratikus Köztársaság

MABAYA GIZI AMINE

MATADI NENGA

KUTEKALA KAAWA

BIE BONGENGE

MOLEKO MOLIWA

MUTUMBE MBUYA

KAMBAYI CIMBUMBU

KEMBUJUSWA NE N'LANZA

NDOMBE SITA

LUTUNDULA APALA

IPALAKA YOBWA

ENGBANDA MANANGA

BAITSURA MUSOWA

NKONGO BUDINA NZAU

BETYNA NGILASE

BIALOSUKA WATA

ENGUDA LITUMBA

EZATY MEREKO

IYOLO LA NDJONDO

LOMBEYA BOSONGO

LUHONGE KABINDA NGOY

LUONO KIMBANGA

MBADU NSITU

MONDOE ESSO LIBANZA

MUTAMBA DIBWE

MWAMBA MUSHIKONKE

NENYENGWE IMI

OTSHUMAMPITA ALOKI

SHENILA MWANZA SAMILA

SILUVANGI LUMBA

DZSIBUTI

BOURHAN

EGYENLÍTŐI-GUINEA

NFA NDONG NSENG

OLO BAHAMONDE

ERITREA

TEKLE

ETIÓPIA

YILALA

WAKJIRA

WAKE GELESU

GABON

BOUANGA MOUNDANGA

AFATOGUE NSOLE

BOULINGUI MBADINGA

AWOMBI

GHÁNA

ANTWI

YIADOM

KENYA

AFFEY

LABOSO

LIBÉRIA

DUNA

BARCLAY

MALAWI

CHITEYEYE

MALI

SYLLA

BAH

CISSE

MAURITÁNIA

GUELADIO

BILAL

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

ABDALLAH

MOZAMBIK

ERNESTO

MIGUEL

NAMÍBIA

TJIHIUKO

NIGÉRIA

USMAN

AKWASHIKI

JIBIA

RUANDA

AYINKAMIYE

SIERRA LEONE

JUMU

KAMARA

TORTO

DÉL-AFRIKA

SIBHIDLA

MUBU

SZUDÁN

ELHASSAN

MUSTAF

OMER

CHOLEK

TAHA

SURINAME

BREEVELD

WANGSABESARI

SZVÁZIFÖLD

HLOPE

TOGO

GBONE

ADONAYAKPOR

UGANDA

DOMBO

OGWAL ATIM

ZAMBIA

MUBANGA

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

| | AKCS Tanács

  RODRIGUES-BIRKETT külügyminiszter (Guyana), az AKCS Tanács soros elnöke |
| --- | --- |

AKCS Tanács

RODRIGUES-BIRKETT külügyminiszter (Guyana), az AKCS Tanács soros elnöke

| | EURÓPAI BIZOTTSÁG

  PIEBALGS, a Bizottság fejlesztésért felelős biztosa
  DE GUCHT, a Bizottság nemzetközi kereskedelemért felelős biztosa |
| --- | --- |

EURÓPAI BIZOTTSÁG

PIEBALGS, a Bizottság fejlesztésért felelős biztosa

DE GUCHT, a Bizottság nemzetközi kereskedelemért felelős biztosa

| | AU

  IGUEH |
| --- | --- |

AU

IGUEH

| | EGSZB

  KING
  JAHIER
  OCCHIPENTI
  VERBOVEN |
| --- | --- |

EGSZB

KING

JAHIER

OCCHIPENTI

VERBOVEN

| | AKCS TITKÁRSÁG

  CHAMBAS társfőtitkár |
| --- | --- |

AKCS TITKÁRSÁG

CHAMBAS társfőtitkár

| | EU TITKÁRSÁG

  AGUIRIANO NALDA társfőtitkár |
| --- | --- |

EU TITKÁRSÁG

AGUIRIANO NALDA társfőtitkár

---

(1)  Nem parlamenti képviselő által képviselt ország.

(2)  Jelen van 2010. december 2-án.

(3)  Jelen van 2010. december 3-án.

(4)  Jelen van 2010. december 4-én.

---

III. MELLÉKLET

A 2010. DECEMBER 2-I, CSÜTÖRTÖKI ÜLÉS MELLÉKLETE

A nem parlamenti küldöttek akkreditálása

| 1. | Grenada
  Őexcellenciája FLETCHER úr
  nagykövet
  Grenadai Nagykövetség, Brüsszel |
| --- | --- |

1.

Grenada

Őexcellenciája FLETCHER úr

nagykövet

Grenadai Nagykövetség, Brüsszel

| 2. | Lesotho
  Őexcellenciája Mamoruti A. TIHELI
  nagykövet
  Lesothói Nagykövetség, Brüsszel |
| --- | --- |

2.

Lesotho

Őexcellenciája Mamoruti A. TIHELI

nagykövet

Lesothói Nagykövetség, Brüsszel

| 3. | Mauritius
  Őexcellenciája Sutiawan GUNESSEE
  nagykövet
  Mauritiusi Nagykövetség, Brüsszel |
| --- | --- |

3.

Mauritius

Őexcellenciája Sutiawan GUNESSEE

nagykövet

Mauritiusi Nagykövetség, Brüsszel

| 4. | Saint Kitts és Nevis
  Őexcellenciája Shirley SKERITT-ANDREW
  nagykövet
  Saint Kitts és Nevis Nagykövetsége, Brüsszel |
| --- | --- |

4.

Saint Kitts és Nevis

Őexcellenciája Shirley SKERITT-ANDREW

nagykövet

Saint Kitts és Nevis Nagykövetsége, Brüsszel

| 5. | Trinidad és Tobago
  Jerome JOSEPH
  első titkár
  Trinidad és Tobago Nagykövetsége, Brüsszel |
| --- | --- |

5.

Trinidad és Tobago

Jerome JOSEPH

első titkár

Trinidad és Tobago Nagykövetsége, Brüsszel

| 6. | Vanuatu
  Őexcellenciája Roy Mickey JOY
  nagykövet
  Vanuatui Nagykövetség, Brüsszel |
| --- | --- |

6.

Vanuatu

Őexcellenciája Roy Mickey JOY

nagykövet

Vanuatui Nagykövetség, Brüsszel

---

IV. MELLÉKLET

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

| — | Állásfoglalás a szabad és független médiáról (ACP–EU/100.655/10/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a Koppenhága utáni időszakról: technológiaátadás, új technológiák és technikai kapacitásbővítés az AKCS-országokban (ACP–EU/100.739/10/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a millenniumi fejlesztési célok eléréséről: innovatív válaszok a társadalmi és gazdasági kihívások kezelésére (ACP–EU/100.732/10/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás az élelmezésbiztonságról (ACP–EU/100.879/10/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a száhel-szaharai régióban fennálló biztonsági problémáról: terrorizmus, valamint kábítószer-, fegyver- és emberkereskedelem (ACP–EU/100.880/10/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Nyilatkozat az elefántcsontparti elnökválasztás 2010. november 28-án tartott második fordulóján elért eredmények bejelentéséről |
| --- | --- |

—

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a szabad és független médiáról

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

2010. december 2-tól4-ig Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) tartott ülésén,

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, és különösen annak 19. és 20. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 11. cikkére,

tekintettel a Cotonoui Partnerségi Megállapodásra, és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a független és pluralista afrikai sajtó ösztönzéséről szóló, 1991. május 3-i windhoeki nyilatkozatra,

tekintettel a független újságírás elveire, amelyeket az újságírók globális hangja, a Nemzetközi Újságíró Szövetség (IFJ) és annak afrikai és európai regionális szervezetei, az Afrikai Újságírók Szövetsége (FAJ) és az Európai Újságíró Szövetség (EFJ) is megerősített,

tekintettel a Lapok és Lapkiadók Világszövetsége alapokmányának 1. cikkére,

tekintettel a FAJ sajtószabadságról szóló 2009. évi jelentésére,

tekintettel arra, hogy az Európai Parlament a 2005-ös Szaharov-díjat a Riporterek határok nélkül (RSF) szervezetnek ítélte,

tekintettel az RSF éves jelentéseire, különösen a 2009-esre,

tekintettel a Freedom House jelentéseire, különösen a „Sajtószabadság, 2009” és „A világháló szabadsága” című jelentésekre,

tekintettel a médiáról és a fejlődésről szóló, 2006. szeptember 26-i európai parlamenti állásfoglalásra (2),

tekintettel „A média koncentrációja és pluralizmusa az Európai Unióban” című, 2008. szeptember 25-i európai parlamenti állásfoglalásra (3),

tekintettel a médiáról és a fejlődésről 2008. szeptemberben Ouagadougouban tartott Afrikai Unió–Európai Unió Fórum következtetéseire,

tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP–EU/100.655/10/fin.),

| A. | mivel a szabad és független média fogalma a véleménynyilvánítás szabadságának egyik fő alkotóeleme, amint azt az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata megállapította, és ezt követően az Európai Unió Alapjogi Chartája és a Cotonoui Partnerségi Megállapodás egyaránt megerősítette, |
| --- | --- |

A.

mivel a szabad és független média fogalma a véleménynyilvánítás szabadságának egyik fő alkotóeleme, amint azt az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata megállapította, és ezt követően az Európai Unió Alapjogi Chartája és a Cotonoui Partnerségi Megállapodás egyaránt megerősítette,

| B. | mivel a globális fórumokon, így például a Nemzetközi Újságíró Szövetségben, a Lapok és Lapkiadók Világszövetségében, a Bizottság az Újságírók Védelmére, a Riporterek határok nélkül és a Freedom House szervezetben általánosan elismerik, hogy a média szabadsága és függetlensége kulcsfontosságú az olyan demokrácia megfelelő működéséhez, ahol tiszteletben tartják az alapvető szabadságokat, és az olyan társadalomhoz, amelyben az egyén jogai valódi értéket képviselnek, |
| --- | --- |

B.

mivel a globális fórumokon, így például a Nemzetközi Újságíró Szövetségben, a Lapok és Lapkiadók Világszövetségében, a Bizottság az Újságírók Védelmére, a Riporterek határok nélkül és a Freedom House szervezetben általánosan elismerik, hogy a média szabadsága és függetlensége kulcsfontosságú az olyan demokrácia megfelelő működéséhez, ahol tiszteletben tartják az alapvető szabadságokat, és az olyan társadalomhoz, amelyben az egyén jogai valódi értéket képviselnek,

| C. | mivel a közelmúltbeli fejlemények azt mutatják, hogy a médiában való véleménynyilvánítási szabadságot tekintve általános visszaesés történt, amint azt a független testületek jelentései a fejlett és a fejlődő országokban egyaránt alátámasztják, |
| --- | --- |

C.

mivel a közelmúltbeli fejlemények azt mutatják, hogy a médiában való véleménynyilvánítási szabadságot tekintve általános visszaesés történt, amint azt a független testületek jelentései a fejlett és a fejlődő országokban egyaránt alátámasztják,

| D. | mivel a tekintélyelvű rendszerek nemcsak korlátozzák a média szabadságát annak érdekében, hogy elnyomják az ellenzéket, és ezáltal meggátolják a demokrácia megfelelő működését, hanem a választási folyamatokat és a társadalom rendes működését is veszélybe sodorják az olyan intézkedésekkel, amelyek csorbítják az ellenzék vagy a kisebbségek ahhoz való jogát, hogy üzeneteiket szabad, átlátható módon terjesszék, |
| --- | --- |

D.

mivel a tekintélyelvű rendszerek nemcsak korlátozzák a média szabadságát annak érdekében, hogy elnyomják az ellenzéket, és ezáltal meggátolják a demokrácia megfelelő működését, hanem a választási folyamatokat és a társadalom rendes működését is veszélybe sodorják az olyan intézkedésekkel, amelyek csorbítják az ellenzék vagy a kisebbségek ahhoz való jogát, hogy üzeneteiket szabad, átlátható módon terjesszék,

| E. | mivel egyre szélesebb körben – így a világ gazdagabb területein is – ismétlődnek a társadalom azon bűnöző elemeinek tevékenységei, akik igyekeznek visszaszorítani az oknyomozó újságírást, és akár attól sem riadnak vissza, hogy meggyilkolják azokat a médiában dolgozó személyeket, akik megpróbálják nyilvánosságra hozni tevékenységeiket, |
| --- | --- |

E.

mivel egyre szélesebb körben – így a világ gazdagabb területein is – ismétlődnek a társadalom azon bűnöző elemeinek tevékenységei, akik igyekeznek visszaszorítani az oknyomozó újságírást, és akár attól sem riadnak vissza, hogy meggyilkolják azokat a médiában dolgozó személyeket, akik megpróbálják nyilvánosságra hozni tevékenységeiket,

| F. | mivel független testületek a média szabadsága és függetlensége terén a helyzet romlását tapasztalták mind az EU-ban, mind az AKCS-országokban, |
| --- | --- |

F.

mivel független testületek a média szabadsága és függetlensége terén a helyzet romlását tapasztalták mind az EU-ban, mind az AKCS-országokban,

| G. | mivel a média szabadsága és függetlensége terén bizonyos uniós országok - néhány esetben jelentősen - visszaestek az összesített rangsorban, |
| --- | --- |

G.

mivel a média szabadsága és függetlensége terén bizonyos uniós országok - néhány esetben jelentősen - visszaestek az összesített rangsorban,

| H. | mivel vannak olyan AKCS-országok, ahol a média szabadsága és függetlensége súlyosan csorbul, vagy nem is létezik; mivel bizonyos AKCS-országok, köztük Haiti, Guyana és Pápua Új-Guinea dicséretben részesültek a médiaszabadság javítása terén elért előrehaladásért, |
| --- | --- |

H.

mivel vannak olyan AKCS-országok, ahol a média szabadsága és függetlensége súlyosan csorbul, vagy nem is létezik; mivel bizonyos AKCS-országok, köztük Haiti, Guyana és Pápua Új-Guinea dicséretben részesültek a médiaszabadság javítása terén elért előrehaladásért,

| I. | mivel az újságírók – befolyásukkal arányos mértékben – felelősek azért, hogy ne szítsanak gyűlöletet, különösen fajgyűlöletet, |
| --- | --- |

I.

mivel az újságírók – befolyásukkal arányos mértékben – felelősek azért, hogy ne szítsanak gyűlöletet, különösen fajgyűlöletet,

| J. | mivel az új internetes és mobiltelefonos technológiák fejlődése az eddigieknél is nagyobb lehetőséget kínál az embereknek az önkifejezésre, |
| --- | --- |

J.

mivel az új internetes és mobiltelefonos technológiák fejlődése az eddigieknél is nagyobb lehetőséget kínál az embereknek az önkifejezésre,

| 1. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a média szabadsága és függetlensége terén romlik a helyzet a világban, a tekintélyelvű rendszerek súlyos emberi jogi jogsértéseket követnek el az újságírókkal, médiaalkalmazottakkal és internethasználókkal szemben, és akár a gyilkosságtól vagy a törvénytelen bebörtönzéstől sem riadnak vissza, ezáltal megsértik a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 19. és 20. cikkét; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a média szabadsága és függetlensége terén romlik a helyzet a világban, a tekintélyelvű rendszerek súlyos emberi jogi jogsértéseket követnek el az újságírókkal, médiaalkalmazottakkal és internethasználókkal szemben, és akár a gyilkosságtól vagy a törvénytelen bebörtönzéstől sem riadnak vissza, ezáltal megsértik a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 19. és 20. cikkét;

| 2. | kifogásolja a nagyvállalatokban koncentrálódó médiatulajdonból eredő negatív következményeket, különösen ami a pluralizmus csökkenését, a tájékozódás és a tájékoztatás szabadságának feltételekhez kötését, az újságírók tevékenységére kiszabott megszorításokat és a cenzúra új, kifejezett és burkolt formáinak megjelenését illeti; |
| --- | --- |

2.

kifogásolja a nagyvállalatokban koncentrálódó médiatulajdonból eredő negatív következményeket, különösen ami a pluralizmus csökkenését, a tájékozódás és a tájékoztatás szabadságának feltételekhez kötését, az újságírók tevékenységére kiszabott megszorításokat és a cenzúra új, kifejezett és burkolt formáinak megjelenését illeti;

| 3. | felszólítja azokat a kormányokat, amelyek törvényes feladataikat ellátó újságírókat börtönöztek be, hogy haladéktalanul bocsássák szabadon őket; |
| --- | --- |

3.

felszólítja azokat a kormányokat, amelyek törvényes feladataikat ellátó újságírókat börtönöztek be, hogy haladéktalanul bocsássák szabadon őket;

| 4. | felszólítja az Európai Bizottságot, az AKCS-csoportot és az EU tagállamait, hogy határozottan ítéljék el tag- és partnerországaikban a szólásszabadság és a sajtószabadság megsértésének minden formáját; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az Európai Bizottságot, az AKCS-csoportot és az EU tagállamait, hogy határozottan ítéljék el tag- és partnerországaikban a szólásszabadság és a sajtószabadság megsértésének minden formáját;

| 5. | elítéli a gyakran szervezett bűnözői csoportban vagy a politikai hatóságok utasítására dolgozó bűnöző elemek sokszor büntetlenül maradó tetteit, akik zaklatják, bántalmazzák, sőt időnként meg is ölik a tevékenységük után nyomozó újságírókat; |
| --- | --- |

5.

elítéli a gyakran szervezett bűnözői csoportban vagy a politikai hatóságok utasítására dolgozó bűnöző elemek sokszor büntetlenül maradó tetteit, akik zaklatják, bántalmazzák, sőt időnként meg is ölik a tevékenységük után nyomozó újságírókat;

| 6. | elfogadhatatlannak tartja, hogy az újságírók kénytelenek korlátozni, módosítani vagy beszüntetni tevékenységeiket, illetve életvitelükben is korlátok közé kényszerülnek amiatt, hogy vallási kérdésekkel foglalkoznak; |
| --- | --- |

6.

elfogadhatatlannak tartja, hogy az újságírók kénytelenek korlátozni, módosítani vagy beszüntetni tevékenységeiket, illetve életvitelükben is korlátok közé kényszerülnek amiatt, hogy vallási kérdésekkel foglalkoznak;

| 7. | elfogadhatatlannak tartja, hogy egyházi személyek ítéletet hirdetnek az újságírókról, ezáltal behatárolják tevékenységüket, korlátozzák véleménynyilvánítási szabadságukat és veszélybe sodorják az életüket; |
| --- | --- |

7.

elfogadhatatlannak tartja, hogy egyházi személyek ítéletet hirdetnek az újságírókról, ezáltal behatárolják tevékenységüket, korlátozzák véleménynyilvánítási szabadságukat és veszélybe sodorják az életüket;

| 8. | sajnálja, hogy nincs semmilyen hatékony eszköz az alapvető jogok tiszteletben tartásának érvényesítésére a nemzetközi kereskedelmi és együttműködési megállapodások alkalmazásában; |
| --- | --- |

8.

sajnálja, hogy nincs semmilyen hatékony eszköz az alapvető jogok tiszteletben tartásának érvényesítésére a nemzetközi kereskedelmi és együttműködési megállapodások alkalmazásában;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a média szabadsága és függetlensége a demokratikus társadalmak megfelelő működésének alapvető eleme, ami a szabad és tisztességes választások megtartásától egészen a mindenkit megillető pluralista véleménynyilvánítási szabadságig terjed; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a média szabadsága és függetlensége a demokratikus társadalmak megfelelő működésének alapvető eleme, ami a szabad és tisztességes választások megtartásától egészen a mindenkit megillető pluralista véleménynyilvánítási szabadságig terjed;

| 10. | elismeri, hogy a média tagjainak morális és jogi felelőssége, hogy minőségi tájékoztatást nyújtsanak a nyilvánosság számára, és a köz javát kell szolgálniuk; mindazonáltal úgy véli, hogy a kormányoknak, vállalatoknak és bűnöző személyeknek nem szabadna megpróbálkozniuk a média cenzúrázásával; |
| --- | --- |

10.

elismeri, hogy a média tagjainak morális és jogi felelőssége, hogy minőségi tájékoztatást nyújtsanak a nyilvánosság számára, és a köz javát kell szolgálniuk; mindazonáltal úgy véli, hogy a kormányoknak, vállalatoknak és bűnöző személyeknek nem szabadna megpróbálkozniuk a média cenzúrázásával;

| 11. | elismeri, hogy az internet alapú média új formáit a szabad és független média részeként kell védeni, a hagyományos médiumokkal, azaz a rádióval, televízióval és nyomtatott sajtóval együtt; |
| --- | --- |

11.

elismeri, hogy az internet alapú média új formáit a szabad és független média részeként kell védeni, a hagyományos médiumokkal, azaz a rádióval, televízióval és nyomtatott sajtóval együtt;

| 12. | felszólít arra, hogy kifejezettebb hivatkozás szerepeljen a nemzetközi megállapodásokban a média szabadságára és függetlenségére vonatkozóan, hogy biztosított legyen a megfelelő feltételesség érvényesülése, amikor az említett szabadságot korlátozzák; |
| --- | --- |

12.

felszólít arra, hogy kifejezettebb hivatkozás szerepeljen a nemzetközi megállapodásokban a média szabadságára és függetlenségére vonatkozóan, hogy biztosított legyen a megfelelő feltételesség érvényesülése, amikor az említett szabadságot korlátozzák;

| 13. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes AKCS-országok visszaestek a sajtószabadság szerinti rangsorban, ugyanakkor méltatja Pápua Új-Guineát, Guyanát, Ghánát, Tanzániát, Dzsibutit és Lesothót, amiért jó példát mutatnak arra, hogy a nehéz körülmények ellenére mit lehet elérni az AKCS-országokban; megállapítja, hogy a 2009-es rangsorban az AKCS-országok közül tíz található az első 50 helyezett között, egy EU-tagállam viszont nem került be az első ötven közé; |
| --- | --- |

13.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes AKCS-országok visszaestek a sajtószabadság szerinti rangsorban, ugyanakkor méltatja Pápua Új-Guineát, Guyanát, Ghánát, Tanzániát, Dzsibutit és Lesothót, amiért jó példát mutatnak arra, hogy a nehéz körülmények ellenére mit lehet elérni az AKCS-országokban; megállapítja, hogy a 2009-es rangsorban az AKCS-országok közül tíz található az első 50 helyezett között, egy EU-tagállam viszont nem került be az első ötven közé;

| 14. | aggodalmát fejezi ki a média szabadságának korlátozásai miatt az EU-hoz és a Cotonoui Megállapodáshoz csatlakozni kívánó országokban, és arra szólít fel, hogy a csatlakozást tegyék függővé az emberi jogok tiszteletben tartásától, és kifejezetten a véleménynyilvánítási szabadságának a sajtóban és más médiumban való tiszteletben tartásától; |
| --- | --- |

14.

aggodalmát fejezi ki a média szabadságának korlátozásai miatt az EU-hoz és a Cotonoui Megállapodáshoz csatlakozni kívánó országokban, és arra szólít fel, hogy a csatlakozást tegyék függővé az emberi jogok tiszteletben tartásától, és kifejezetten a véleménynyilvánítási szabadságának a sajtóban és más médiumban való tiszteletben tartásától;

| 15. | sajnálja, hogy a média gyakran túlontúl alá van rendelve a gazdasági vagy politikai érdekeknek, illetve az államnak, ami határt szab a vélemény sokszínűségének; |
| --- | --- |

15.

sajnálja, hogy a média gyakran túlontúl alá van rendelve a gazdasági vagy politikai érdekeknek, illetve az államnak, ami határt szab a vélemény sokszínűségének;

| 16. | olyan etikai kódexek és alapokmányok előmozdítására szólít fel, amelyek védik az újságírók szerkesztői függetlenségét, előmozdítják a szakmai normákat és az újságírókat a függetlenségük felelős gyakorlására kötelezik az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 20. cikkének korlátain belül és az újságírók képviseleti szervezeteiben; |
| --- | --- |

16.

olyan etikai kódexek és alapokmányok előmozdítására szólít fel, amelyek védik az újságírók szerkesztői függetlenségét, előmozdítják a szakmai normákat és az újságírókat a függetlenségük felelős gyakorlására kötelezik az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 20. cikkének korlátain belül és az újságírók képviseleti szervezeteiben;

| 17. | felszólít egy különálló költségvetési sor létrehozására az Európai Bizottság fejlesztési támogatási költségvetésében azzal a céllal, hogy fokozzák a kapacitásbővítést és az újságíróképzést, különösen az AKCS-országokban; |
| --- | --- |

17.

felszólít egy különálló költségvetési sor létrehozására az Európai Bizottság fejlesztési támogatási költségvetésében azzal a céllal, hogy fokozzák a kapacitásbővítést és az újságíróképzést, különösen az AKCS-országokban;

| 18. | méltatja az Európai Bizottságot a média szabadsága és függetlensége terén tett kezdeményezéseiért, és felszólítja arra, hogy programjai – például a Lorenzo Natali-díj, valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze – révén támogassa tovább az újságírói véleménynyilvánítás szabadságát; |
| --- | --- |

18.

méltatja az Európai Bizottságot a média szabadsága és függetlensége terén tett kezdeményezéseiért, és felszólítja arra, hogy programjai – például a Lorenzo Natali-díj, valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze – révén támogassa tovább az újságírói véleménynyilvánítás szabadságát;

| 19. | utasítja társelnökeit, hogy vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy egy, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által évente odaítélt díj segítségével háttértámogatást adjanak a sajtószabadságot támogató fellépéshez az AKCS- és EU-országokban, és számoljanak be erről a Közös Parlamenti Közgyűlés következő ülésén; |
| --- | --- |

19.

utasítja társelnökeit, hogy vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy egy, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által évente odaítélt díj segítségével háttértámogatást adjanak a sajtószabadságot támogató fellépéshez az AKCS- és EU-országokban, és számoljanak be erről a Közös Parlamenti Közgyűlés következő ülésén;

| 20. | méltatja az olyan szakmai szervezetek munkáját, mint az IFJ, EFJ, FAJ, IPI és WAN, az olyan nem kormányzati szervezetek munkáját, mint az RSF, a Freedom House, a Bizottság az Újságírók Védelmére és az UNESCO nemzetközi kommunikáció-fejlesztési programja, amiért felhívják a figyelmet a médiaszabadság megsértéseire világszerte, és felszólít a munkájuk lehető legszélesebb körű támogatására és kiterjesztésére; |
| --- | --- |

20.

méltatja az olyan szakmai szervezetek munkáját, mint az IFJ, EFJ, FAJ, IPI és WAN, az olyan nem kormányzati szervezetek munkáját, mint az RSF, a Freedom House, a Bizottság az Újságírók Védelmére és az UNESCO nemzetközi kommunikáció-fejlesztési programja, amiért felhívják a figyelmet a médiaszabadság megsértéseire világszerte, és felszólít a munkájuk lehető legszélesebb körű támogatására és kiterjesztésére;

| 21. | üdvözli az EU és az AU kezdeményezését a pánafrikai médiahálózat és portál támogatására vonatkozóan; |
| --- | --- |

21.

üdvözli az EU és az AU kezdeményezését a pánafrikai médiahálózat és portál támogatására vonatkozóan;

| 22. | vállalja, hogy továbbra is figyelemmel kíséri a média szabadságát és függetlenségét az AKCS- és EU-államokban, valamint regionális és nemzetközi szintű intézményi kapcsolataiban; |
| --- | --- |

22.

vállalja, hogy továbbra is figyelemmel kíséri a média szabadságát és függetlenségét az AKCS- és EU-államokban, valamint regionális és nemzetközi szintű intézményi kapcsolataiban;

| 23. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS és az EU intézményeinek. |
| --- | --- |

23.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS és az EU intézményeinek.

ÁLLÁSFOGLALÁS (4)

a Koppenhága utáni időszakról: technológiaátadás, új technológiák és technikai kapacitásbővítés az AKCS-országokban

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

2010. december 2-tól4-ig Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) tartott ülésén,

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményére (UNFCCC), és különösen annak 4. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az Egyesült Nemzetek 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a szegénység megszüntetése érdekében a nemzetközi közösség által együttesen megállapított kritériumként rögzíti a millenniumi fejlesztési célokat,

tekintettel a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt AKCS–EU partnerségi megállapodásra, és különösen a megállapodás második, az EU–AKCS Tanács 2010. júniusi ülésén aláírt felülvizsgálatára, és konkrétan annak 32a. cikkére (Éghajlatváltozás),

tekintettel Nicholas Stern „Az éghajlatváltozás gazdasága: a Stern-áttekintés” című, 2006. évi jelentésére („Stern-jelentés”),

tekintettel az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoportnak (IPCC) a spanyolországi Valenciában 2007. november 17-én közzétett negyedik értékelő jelentésére,

tekintettel a bali cselekvési tervre (1/COP 13. sz. határozat),

tekintettel a UNFCCC részes feleinek tizenötödik konferenciájára (COP 15) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2009. december 7–18. között Koppenhágában, Dániában tartott ötödik konferenciájára (COP/MOP 5) és az aláírt Koppenhágai Egyezményre,

tekintettel a „Megerősített fellépés a technológiafejlesztés és -átadás terén” című 2009. december 15-i szövegtervezetre,

tekintettel az EU éghajlatváltozás elleni globális szövetségére és az éghajlatváltozás terén a fejlődő országokkal való fokozott együttműködésről szóló rendelkezésekre,

tekintettel a koppenhágai éghajlat-változási konferencia (COP 15) eredményeiről szóló, 2010. február 10-i európai parlamenti állásfoglalásra (5),

tekintettel a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Nemzetközi éghajlat-politika Koppenhága után: Most kell cselekedni az éghajlatváltozással kapcsolatos globális szintű intézkedések újraindítása érdekében” című, 2010. március 9-i európai bizottsági közleményre (COM(2010)86),

tekintettel „Az éghajlatváltozás finanszírozása: gyorsfinanszírozás” című, 2010. május 11-i tanácsi jelentésre,

tekintettel a 2008. júniusban elindított AKCS–EU tudományos és technológiai együttműködési programra,

tekintettel az Afrika–EU megújuló energia együttműködési programra, amelynek elindítását 2010 végére tervezik,

tekintettel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa 2010. június 22-én Ouagdougouban (Burkina Faso) tartott 35. ülésén elfogadott, az éghajlatváltozásról szóló AKCS–EU együttes nyilatkozatra,

tekintettel az éghajlatváltozásnak az AKCS-országokban jelentkező pénzügyi és gazdasági következményeiről szóló, 2010. április 1-jén Tenerifében elfogadott állásfoglalására (6),

tekintettel a 2010. decemberben Mexikóban tartott COP 16-ra,

tekintettel a Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság jelentésére (ACP–EU/100.739/10/fin.),

| A. | mivel alapvető fontosságú az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák kutatásának, fejlesztésének és átadásának fokozása az AKCS- és EU-országokban a globális felmelegedés megállítása (miután azt kiindulásként az iparosodás előtti szinthez képest legfeljebb +1,5 °C-ra korlátozzuk), a többek között tiszta energia termelésen alapuló, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságok létrehozása és annak lehetővé tétele érdekében, hogy mindenki alkalmazkodhasson az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásához és hatékonyan felléphessen az éghajlatváltozás, a biológiai sokszínűség csökkenése és a világszerte tapasztalható szennyezés ellen, |
| --- | --- |

A.

mivel alapvető fontosságú az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák kutatásának, fejlesztésének és átadásának fokozása az AKCS- és EU-országokban a globális felmelegedés megállítása (miután azt kiindulásként az iparosodás előtti szinthez képest legfeljebb +1,5 °C-ra korlátozzuk), a többek között tiszta energia termelésen alapuló, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságok létrehozása és annak lehetővé tétele érdekében, hogy mindenki alkalmazkodhasson az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásához és hatékonyan felléphessen az éghajlatváltozás, a biológiai sokszínűség csökkenése és a világszerte tapasztalható szennyezés ellen,

| B. | mivel a globális felmelegedésért való „közös, de differenciált felelősség” elvét figyelembe kell venni az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák AKCS-országoknak való átadása terén, |
| --- | --- |

B.

mivel a globális felmelegedésért való „közös, de differenciált felelősség” elvét figyelembe kell venni az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák AKCS-országoknak való átadása terén,

| C. | mivel a technológiaátadásnak azt a célt kell szolgálnia, hogy kiegészítse és fokozza az éghajlatváltozás elleni küzdelemben globális szinten tett valamennyi erőfeszítést, beleértve az enyhítést, a kapacitásbővítést és az alkalmazkodást, |
| --- | --- |

C.

mivel a technológiaátadásnak azt a célt kell szolgálnia, hogy kiegészítse és fokozza az éghajlatváltozás elleni küzdelemben globális szinten tett valamennyi erőfeszítést, beleértve az enyhítést, a kapacitásbővítést és az alkalmazkodást,

| D. | mivel az AKCS-országok azok közé tartoznak, amelyek a legkisebb mértékben járultak hozzá az éghajlatváltozáshoz, ugyanakkor annak kedvezőtlen hatásai a leginkább őket fenyegetik; mivel az iparosodott és feltörekvő országokban az energiafogyasztás korlátozása az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák gyors fejlesztésével és az AKCS-államoknak való átadásával ötvözve hozzásegítené ezeket az országokat a globális felmelegedés következményeinek elkerüléséhez, |
| --- | --- |

D.

mivel az AKCS-országok azok közé tartoznak, amelyek a legkisebb mértékben járultak hozzá az éghajlatváltozáshoz, ugyanakkor annak kedvezőtlen hatásai a leginkább őket fenyegetik; mivel az iparosodott és feltörekvő országokban az energiafogyasztás korlátozása az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák gyors fejlesztésével és az AKCS-államoknak való átadásával ötvözve hozzásegítené ezeket az országokat a globális felmelegedés következményeinek elkerüléséhez,

| E. | mivel a technológiai együttműködés javarészt továbbra is nemzeti, nem pedig nemzetközi szinten zajlik, és a közös szabadalmaknak mindössze 2 %-án osztoznak fejlett és fejlődő országokból származó vállalatok és intézmények, |
| --- | --- |

E.

mivel a technológiai együttműködés javarészt továbbra is nemzeti, nem pedig nemzetközi szinten zajlik, és a közös szabadalmaknak mindössze 2 %-án osztoznak fejlett és fejlődő országokból származó vállalatok és intézmények,

| F. | mivel a fejlett országok 2009. decemberben Koppenhágában ígéretet tettek arra, hogy „megnövelt, új és további, kiszámítható és megfelelő támogatást” nyújtanak, kezdetben a 2010–2012 közötti időszakra 30 milliárd USD, 2020-ig pedig 100 milliárd USD összegben (7), hogy támogassák az enyhítésre, az alkalmazkodásra, a technológiafejlesztésre és -átadásra és a kapacitásbővítésre irányuló fellépést; mivel az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy a 2010–2012 közötti időszakra előirányzott 30 milliárd USD-ból 7,2 milliárd EUR-t biztosít, |
| --- | --- |

F.

mivel a fejlett országok 2009. decemberben Koppenhágában ígéretet tettek arra, hogy „megnövelt, új és további, kiszámítható és megfelelő támogatást” nyújtanak, kezdetben a 2010–2012 közötti időszakra 30 milliárd USD, 2020-ig pedig 100 milliárd USD összegben (7), hogy támogassák az enyhítésre, az alkalmazkodásra, a technológiafejlesztésre és -átadásra és a kapacitásbővítésre irányuló fellépést; mivel az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy a 2010–2012 közötti időszakra előirányzott 30 milliárd USD-ból 7,2 milliárd EUR-t biztosít,

| G. | mivel a legkevésbé fejlett országokban a biomassza a fő megújuló energiaforrás, ám széles körű, szabályozatlan használata nem fenntartható, és sokféle hátrányos hatása van a környezetre és az emberi egészségre nézve, |
| --- | --- |

G.

mivel a legkevésbé fejlett országokban a biomassza a fő megújuló energiaforrás, ám széles körű, szabályozatlan használata nem fenntartható, és sokféle hátrányos hatása van a környezetre és az emberi egészségre nézve,

| H. | mivel ugyanakkor az Afrikában meglévő hatalmas, fenntartható megújuló energetikai lehetőségeknek csak a töredékét használják ki (8), |
| --- | --- |

H.

mivel ugyanakkor az Afrikában meglévő hatalmas, fenntartható megújuló energetikai lehetőségeknek csak a töredékét használják ki (8),

| I. | mivel a leggazdagabb országokból származó vállalatok által az AKCS-országokba eladott peszticidek többségének, valamint ezek intenzív, szabályozatlan használatának számos káros hatása van a környezetre és az emberi egészségre; mivel a vegyipari technológiák cseréjének lehetővé kell tennie, hogy az AKCS-országok mezőgazdasági termelői olyan alacsony költségű termékeket vásároljanak, amelyek a lehető legnagyobb mértékben környezetbarátok, |
| --- | --- |

I.

mivel a leggazdagabb országokból származó vállalatok által az AKCS-országokba eladott peszticidek többségének, valamint ezek intenzív, szabályozatlan használatának számos káros hatása van a környezetre és az emberi egészségre; mivel a vegyipari technológiák cseréjének lehetővé kell tennie, hogy az AKCS-országok mezőgazdasági termelői olyan alacsony költségű termékeket vásároljanak, amelyek a lehető legnagyobb mértékben környezetbarátok,

| J. | mivel a fejlett és a leggazdagabb országokból származó különféle hulladékok AKCS-országokba irányuló nagyarányú kivitele komoly veszélyt jelent az AKCS-országok ökológiai egyensúlyára, ráadásul ezek az országok nem is rendelkeznek megfelelő, hatékony technológiával az ilyen hulladékok újrafeldolgozásához, helyreállításához és újrahasznosításához, amelyek között ártalmatlan és erősen mérgező anyagok egyaránt előfordulnak, |
| --- | --- |

J.

mivel a fejlett és a leggazdagabb országokból származó különféle hulladékok AKCS-országokba irányuló nagyarányú kivitele komoly veszélyt jelent az AKCS-országok ökológiai egyensúlyára, ráadásul ezek az országok nem is rendelkeznek megfelelő, hatékony technológiával az ilyen hulladékok újrafeldolgozásához, helyreállításához és újrahasznosításához, amelyek között ártalmatlan és erősen mérgező anyagok egyaránt előfordulnak,

| K. | mivel a decentralizált megújuló energiaforrások elterjesztése az AKCS-országokban csökkenthetné a szegénységet az energiaellátáshoz való hozzáférés növelése révén, ezáltal jobb lehetőségeket kínálna a vidékfejlesztés és az erdők megőrzése számára, és közvetlen előnyökkel járna az emberi egészség és a munkalehetőségek szempontjából; mivel az EU hivatalos fejlesztési támogatásának (ODA) jelenleg mindössze 0,2 %-a irányul a decentralizált megújuló energiaellátásba való beruházásokra, |
| --- | --- |

K.

mivel a decentralizált megújuló energiaforrások elterjesztése az AKCS-országokban csökkenthetné a szegénységet az energiaellátáshoz való hozzáférés növelése révén, ezáltal jobb lehetőségeket kínálna a vidékfejlesztés és az erdők megőrzése számára, és közvetlen előnyökkel járna az emberi egészség és a munkalehetőségek szempontjából; mivel az EU hivatalos fejlesztési támogatásának (ODA) jelenleg mindössze 0,2 %-a irányul a decentralizált megújuló energiaellátásba való beruházásokra,

| L. | mivel meg kell szüntetni az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák AKCS-országokba való átadásának valamennyi politikai, intézményi, pénzügyi, kereskedelmi, valamint információval és emberi kapacitással kapcsolatos akadályát, |
| --- | --- |

L.

mivel meg kell szüntetni az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák AKCS-országokba való átadásának valamennyi politikai, intézményi, pénzügyi, kereskedelmi, valamint információval és emberi kapacitással kapcsolatos akadályát,

| M. | mivel az AKCS-országok technológiai és innovációs hiányosságait gyakran a piaci hibák tüneteiként kezelik, nem pedig annak jeleként, hogy javítani kellene a nemzetközi együttműködést a technológiafejlesztés terén, |
| --- | --- |

M.

mivel az AKCS-országok technológiai és innovációs hiányosságait gyakran a piaci hibák tüneteiként kezelik, nem pedig annak jeleként, hogy javítani kellene a nemzetközi együttműködést a technológiafejlesztés terén,

| N. | mivel el kell ismerni az információs és kommunikációs technológiák fontos szerepét a technológiai terjesztés folyamatában, |
| --- | --- |

N.

mivel el kell ismerni az információs és kommunikációs technológiák fontos szerepét a technológiai terjesztés folyamatában,

| 1. | hangsúlyozza, hogy a kutatás és az innováció növelése az AKCS- és EU-országokban, valamint a megfelelő technológiák és know-how terjesztése és átadása az AKCS-országoknak kulcsfontosságú eleme az éghajlatváltozás globális kihívására adandó bármely hatékony nemzetközi válasznak; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a kutatás és az innováció növelése az AKCS- és EU-országokban, valamint a megfelelő technológiák és know-how terjesztése és átadása az AKCS-országoknak kulcsfontosságú eleme az éghajlatváltozás globális kihívására adandó bármely hatékony nemzetközi válasznak;

| 2. | sajnálja, hogy annak ellenére, hogy az éghajlatváltozás mérséklésére és a hozzá való alkalmazkodásra irányuló technológia fejlesztése és átadása a bali cselekvési terv egyik fontos építőeleme volt és meghatározó helyen szerepelt az ENSZ 2009-es koppenhágai éghajlat-változási tárgyalásain, a COP 15 keretében nem tettek javaslatot a környezetbarát technológiák fejlesztésére, átadására és az ezzel kapcsolatos együttműködésre irányuló mechanizmus létrehozására; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy annak ellenére, hogy az éghajlatváltozás mérséklésére és a hozzá való alkalmazkodásra irányuló technológia fejlesztése és átadása a bali cselekvési terv egyik fontos építőeleme volt és meghatározó helyen szerepelt az ENSZ 2009-es koppenhágai éghajlat-változási tárgyalásain, a COP 15 keretében nem tettek javaslatot a környezetbarát technológiák fejlesztésére, átadására és az ezzel kapcsolatos együttműködésre irányuló mechanizmus létrehozására;

| 3. | úgy véli, hogy az éghajlat védelméről szóló sikeres nemzetközi megállapodásnak erőteljes intézményi szabályokat és szabályozásokat kell tartalmaznia a technológiafejlesztésre és a nem tiltó átadásra vonatkozóan annak érdekében, hogy megkönnyítse az állami és magánberuházásokat ezen a téren; ezért felhívja a COP 16-ot, hogy már most hozzon konkrét döntéseket a technikai kapacitásbővítésről és a technológiafejlesztésről és -átadásról, az UNFCCC folyamatból származó rendelkezésekre építve ezen a területen; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az éghajlat védelméről szóló sikeres nemzetközi megállapodásnak erőteljes intézményi szabályokat és szabályozásokat kell tartalmaznia a technológiafejlesztésre és a nem tiltó átadásra vonatkozóan annak érdekében, hogy megkönnyítse az állami és magánberuházásokat ezen a téren; ezért felhívja a COP 16-ot, hogy már most hozzon konkrét döntéseket a technikai kapacitásbővítésről és a technológiafejlesztésről és -átadásról, az UNFCCC folyamatból származó rendelkezésekre építve ezen a területen;

| 4. | rámutat arra, hogy a COP 15 alkalmával Koppenhágában javasolt technológiai mechanizmust bármilyen, az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni nemzetközi keretben tovább kell fejleszteni; egyúttal felhívja a tárgyaló feleket annak biztosítására, hogy a koppenhágai zöld éghajlat-változási alapon belül megfelelő finanszírozást különítsenek el konkrétan a technológiafejlesztésre és -átadásra, hogy biztosítsák a technológiai mechanizmus hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a COP 15 alkalmával Koppenhágában javasolt technológiai mechanizmust bármilyen, az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni nemzetközi keretben tovább kell fejleszteni; egyúttal felhívja a tárgyaló feleket annak biztosítására, hogy a koppenhágai zöld éghajlat-változási alapon belül megfelelő finanszírozást különítsenek el konkrétan a technológiafejlesztésre és -átadásra, hogy biztosítsák a technológiai mechanizmus hatékony végrehajtását;

| 5. | megjegyzi, hogy a technológiafejlesztés és -átadás, valamint az AKCS-országok kapacitásnövelő projektjeinek sikere érdekében először meg kell határozni a kutatás és fejlesztés nemzeti szükségleteit, tapasztalatait, akadályait és belső lehetőségeit; hangsúlyozza, hogy az alkalmazott megközelítéseknek igazodniuk kell az adott ország körülményeihez és növelniük kell az ország felelősségvállalását az említett tevékenységeket illetően; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a technológiafejlesztés és -átadás, valamint az AKCS-országok kapacitásnövelő projektjeinek sikere érdekében először meg kell határozni a kutatás és fejlesztés nemzeti szükségleteit, tapasztalatait, akadályait és belső lehetőségeit; hangsúlyozza, hogy az alkalmazott megközelítéseknek igazodniuk kell az adott ország körülményeihez és növelniük kell az ország felelősségvállalását az említett tevékenységeket illetően;

| 6. | rámutat arra, hogy figyelembe kell venni a legkevésbé fejlett országok és a nagymértékben eladósodott, közepes jövedelmű országok sérülékeny gazdaságának speciális körülményeit, valamint a kis szigeteken található fejlődő AKCS-államok kiszolgáltatottságát, távoli fekvését és a méretgazdaságosság megteremtésére való csekély lehetőségüket; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy figyelembe kell venni a legkevésbé fejlett országok és a nagymértékben eladósodott, közepes jövedelmű országok sérülékeny gazdaságának speciális körülményeit, valamint a kis szigeteken található fejlődő AKCS-államok kiszolgáltatottságát, távoli fekvését és a méretgazdaságosság megteremtésére való csekély lehetőségüket;

| 7. | felhívja a fejlett országokat, hogy támogassák az intézményi, tudományos, technológiai és humán kapacitások és know-how fejlesztését és további erősítését az AKCS-országokban, az AKCS tudományos és technológiai program példáját követve, hogy lehetővé tegyék számukra a megfelelő alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák átvételét, alkalmazását és fejlesztését; |
| --- | --- |

7.

felhívja a fejlett országokat, hogy támogassák az intézményi, tudományos, technológiai és humán kapacitások és know-how fejlesztését és további erősítését az AKCS-országokban, az AKCS tudományos és technológiai program példáját követve, hogy lehetővé tegyék számukra a megfelelő alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák átvételét, alkalmazását és fejlesztését;

| 8. | megjegyzi, hogy a kapacitás támogatása továbbra is széttagolt, és olyan nemzeti sajátosságoktól függ, mint a munkaerő-intenzitás és a szolgáltatások decentralizációja; hangsúlyozza, hogy a technológiafejlesztést és -átadást segítő kapacitásnövelést az AKCS-országokban kiemelt célnak kell tekinteni, nem pedig olyan intézkedésnek, amellyel rövid távú projekteredmények mozdíthatók elő; hangsúlyozza, hogy ez egy hosszú távú folyamat, amelyhez szisztematikus megközelítésre, az ország- és ágazatspecifikus körülmények tudomásul vételére és az intézményi, szervezeti és humán kapacitásfejlesztések összekapcsolására van szükség; hangsúlyozza továbbá, hogy a kapacitásnövelésnek elő kell segítenie a technológiafejlesztés és/vagy -átadás iránti keresletet az AKCS-országok körében; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a kapacitás támogatása továbbra is széttagolt, és olyan nemzeti sajátosságoktól függ, mint a munkaerő-intenzitás és a szolgáltatások decentralizációja; hangsúlyozza, hogy a technológiafejlesztést és -átadást segítő kapacitásnövelést az AKCS-országokban kiemelt célnak kell tekinteni, nem pedig olyan intézkedésnek, amellyel rövid távú projekteredmények mozdíthatók elő; hangsúlyozza, hogy ez egy hosszú távú folyamat, amelyhez szisztematikus megközelítésre, az ország- és ágazatspecifikus körülmények tudomásul vételére és az intézményi, szervezeti és humán kapacitásfejlesztések összekapcsolására van szükség; hangsúlyozza továbbá, hogy a kapacitásnövelésnek elő kell segítenie a technológiafejlesztés és/vagy -átadás iránti keresletet az AKCS-országok körében;

| 9. | rámutat arra, hogy képzési programokat kell biztosítani annak érdekében, hogy növekedjen a belső kapacitás a projektfejlesztés, az irányítás, a technológiák működtetése és karbantartása terén; megjegyzi azonban, hogy sürgősen kezelni kell azokat az okokat – azaz az alacsony fizetéseket és a rossz munkakörülményeket –, amelyek a képzett személyzet kiáramlásához vezetnek némely AKCS-országban; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy képzési programokat kell biztosítani annak érdekében, hogy növekedjen a belső kapacitás a projektfejlesztés, az irányítás, a technológiák működtetése és karbantartása terén; megjegyzi azonban, hogy sürgősen kezelni kell azokat az okokat – azaz az alacsony fizetéseket és a rossz munkakörülményeket –, amelyek a képzett személyzet kiáramlásához vezetnek némely AKCS-országban;

| 10. | úgy véli, hogy egyértelmű és sokkal ambiciózusabb hozzáállást kell alkalmazni az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák fejlesztésével szemben, hogy megkönnyítsék és felgyorsítsák ezek elterjedését és a fosszilis energiától való függőség megszüntetését; tudomásul veszi, hogy meg kell erősíteni a meglévő nemzeti és regionális állami intézmények kapacitásait e szemlélet támogatása érdekében; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy egyértelmű és sokkal ambiciózusabb hozzáállást kell alkalmazni az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák fejlesztésével szemben, hogy megkönnyítsék és felgyorsítsák ezek elterjedését és a fosszilis energiától való függőség megszüntetését; tudomásul veszi, hogy meg kell erősíteni a meglévő nemzeti és regionális állami intézmények kapacitásait e szemlélet támogatása érdekében;

| 11. | felhívja a fejlett országokat, hogy támogassák aktívan a kutatást és a fejlesztést az AKCS-országokban, hogy a fejlődő országok állami és magánszereplői tulajdonosként vehessenek részt az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák egyre bővülő globális piacán; ösztönzi az olyan innovatív rendszereken dolgozó nemzeti intézmények létrehozását, amelyek belső fejlesztésű technológiákat eredményezhetnek; rámutat, hogy a kezdeményezéseknek össze kell kötniük a technikai és szociális területeket, biztosítva, hogy a projektek helyi tulajdonban legyenek és megfeleljenek a helyi igényeknek; hangsúlyozza, hogy a tulajdonjogokkal kapcsolatos kérdéseket szintén mérlegelni kell; |
| --- | --- |

11.

felhívja a fejlett országokat, hogy támogassák aktívan a kutatást és a fejlesztést az AKCS-országokban, hogy a fejlődő országok állami és magánszereplői tulajdonosként vehessenek részt az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák egyre bővülő globális piacán; ösztönzi az olyan innovatív rendszereken dolgozó nemzeti intézmények létrehozását, amelyek belső fejlesztésű technológiákat eredményezhetnek; rámutat, hogy a kezdeményezéseknek össze kell kötniük a technikai és szociális területeket, biztosítva, hogy a projektek helyi tulajdonban legyenek és megfeleljenek a helyi igényeknek; hangsúlyozza, hogy a tulajdonjogokkal kapcsolatos kérdéseket szintén mérlegelni kell;

| 12. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy ki kell használni az uniós vállalkozásoknak és közszolgáltatásoknak a megújuló energiák és technológiák – köztük az energiahatékonysági és a fejlett IKT-technológiák – területén meglévő innovatív potenciálját, hogy kereskedelmi megállapodásokon keresztül elősegítsék az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő fokozatos átmenetet világszerte, ezáltal új lehetőségeket biztosítva ezen a területen az uniós termékek és szaktudás fejlődő országoknak történő piaci értékesítésére, illetve adott esetben a szaktudás átadására; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy ki kell használni az uniós vállalkozásoknak és közszolgáltatásoknak a megújuló energiák és technológiák – köztük az energiahatékonysági és a fejlett IKT-technológiák – területén meglévő innovatív potenciálját, hogy kereskedelmi megállapodásokon keresztül elősegítsék az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő fokozatos átmenetet világszerte, ezáltal új lehetőségeket biztosítva ezen a területen az uniós termékek és szaktudás fejlődő országoknak történő piaci értékesítésére, illetve adott esetben a szaktudás átadására;

| 13. | úgy véli, hogy az energiaforrások, az ellátási útvonalak és az infrastruktúra diverzifikálása, valamint az olaj-, gáz- és az intelligens villamosenergia-hálózatok összekapcsolása kulcsfontosságú az Unió és az AKCS-országok energiaellátásának hosszú távú biztonsága és fenntarthatósága szempontjából; emlékeztet arra, hogy ezek a szakpolitikai trendek fontos szerepet játszanak az új energetikai technológiák létrejöttében és a munkahelyteremtésben az Unión belül és az AKCS-országokban; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az energiaforrások, az ellátási útvonalak és az infrastruktúra diverzifikálása, valamint az olaj-, gáz- és az intelligens villamosenergia-hálózatok összekapcsolása kulcsfontosságú az Unió és az AKCS-országok energiaellátásának hosszú távú biztonsága és fenntarthatósága szempontjából; emlékeztet arra, hogy ezek a szakpolitikai trendek fontos szerepet játszanak az új energetikai technológiák létrejöttében és a munkahelyteremtésben az Unión belül és az AKCS-országokban;

| 14. | megerősíti a közös EU–AKCS kutatások és tőkeinjekciók növelésének fontosságát az EU tagállamai és az AKCS-országok energiainfrastruktúrájának kiépítése és korszerűsítése terén, kiváltképpen köz- és magánszféra közötti partnerségeken, vegyesvállalatokon vagy adott esetben vegyes tulajdonban álló közjogi partnerségeken keresztül, elősegítve ezáltal a kölcsönösen előnyös energiakereskedelmet vagy a technológia átadását, és ösztönözve az energiaszerkezet diverzifikálását az AKCS-országokban; |
| --- | --- |

14.

megerősíti a közös EU–AKCS kutatások és tőkeinjekciók növelésének fontosságát az EU tagállamai és az AKCS-országok energiainfrastruktúrájának kiépítése és korszerűsítése terén, kiváltképpen köz- és magánszféra közötti partnerségeken, vegyesvállalatokon vagy adott esetben vegyes tulajdonban álló közjogi partnerségeken keresztül, elősegítve ezáltal a kölcsönösen előnyös energiakereskedelmet vagy a technológia átadását, és ösztönözve az energiaszerkezet diverzifikálását az AKCS-országokban;

| 15. | felhívja az AKCS-országokat, hogy saját szükségleteikhez és szakpolitikáikhoz igazodva alakítsanak ki és hajtsanak végre nemzeti éghajlat-változási innovációs stratégiákat, ugyancsak figyelembe véve ezeknek az egészségügyre, az oktatásra és a foglalkoztatásra gyakorolt kedvező tovagyűrűző hatásait; |
| --- | --- |

15.

felhívja az AKCS-országokat, hogy saját szükségleteikhez és szakpolitikáikhoz igazodva alakítsanak ki és hajtsanak végre nemzeti éghajlat-változási innovációs stratégiákat, ugyancsak figyelembe véve ezeknek az egészségügyre, az oktatásra és a foglalkoztatásra gyakorolt kedvező tovagyűrűző hatásait;

| 16. | felhívja az EU-t, hogy támogassa az AKCS-országokban már folyamatban lévő innovatív megoldásokat és projekteket; |
| --- | --- |

16.

felhívja az EU-t, hogy támogassa az AKCS-országokban már folyamatban lévő innovatív megoldásokat és projekteket;

| 17. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy gyakoroljanak nyomást az AKCS-országokban jelen lévő európai vállalatokra vonatkozó, kötelező jogszabályok megalkotása és bevezetése érdekében azzal a céllal, hogy azok példát mutassanak a fenntartható fejlődés, az alacsony szén-dioxid-kibocsátás, a környezet tiszteletben tartása és a talaj- és vízszennyezés elkerülése terén; úgy véli, hogy ez például a technológia és szakértelem cseréjének formájában is megvalósulhat; |
| --- | --- |

17.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy gyakoroljanak nyomást az AKCS-országokban jelen lévő európai vállalatokra vonatkozó, kötelező jogszabályok megalkotása és bevezetése érdekében azzal a céllal, hogy azok példát mutassanak a fenntartható fejlődés, az alacsony szén-dioxid-kibocsátás, a környezet tiszteletben tartása és a talaj- és vízszennyezés elkerülése terén; úgy véli, hogy ez például a technológia és szakértelem cseréjének formájában is megvalósulhat;

| 18. | felhívja az AKCS-országokat, hogy vessenek ki szankciókat a területükön jelen lévő uniós vállalatokra, amelyek nem a fent említett elvek szerint járnak el, és amelyek így például nem vesznek részt az ilyen cserékben; |
| --- | --- |

18.

felhívja az AKCS-országokat, hogy vessenek ki szankciókat a területükön jelen lévő uniós vállalatokra, amelyek nem a fent említett elvek szerint járnak el, és amelyek így például nem vesznek részt az ilyen cserékben;

| 19. | hangsúlyozza a fejlett országok vállalatai, állami szervei, kutatóintézetei és az AKCS-országokban működő partnereik közötti, kölcsönösen előnyös együttműködés fontosságát, és ösztönzi a közöttük lévő technológiai partnerségek létrehozását; felszólít a technológiaátadás területén már meglévő együttműködési megállapodások jobb ismeretére, valamint az ilyen intézkedések nyilvántartásának, illetve az engedélyezési adatok és a bevált gyakorlatok globális adatbázisának létrehozására; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza a fejlett országok vállalatai, állami szervei, kutatóintézetei és az AKCS-országokban működő partnereik közötti, kölcsönösen előnyös együttműködés fontosságát, és ösztönzi a közöttük lévő technológiai partnerségek létrehozását; felszólít a technológiaátadás területén már meglévő együttműködési megállapodások jobb ismeretére, valamint az ilyen intézkedések nyilvántartásának, illetve az engedélyezési adatok és a bevált gyakorlatok globális adatbázisának létrehozására;

| 20. | felszólít a kormányközi és nemzetközi intézményekkel való partnerségek fokozására; hangsúlyozza, hogy az alacsonyabb helyi szinteken folytatott együttműködést is ösztönözni kell, beleértve a nem kormányzati és közösségi alapú szervezeteket; |
| --- | --- |

20.

felszólít a kormányközi és nemzetközi intézményekkel való partnerségek fokozására; hangsúlyozza, hogy az alacsonyabb helyi szinteken folytatott együttműködést is ösztönözni kell, beleértve a nem kormányzati és közösségi alapú szervezeteket;

| 21. | hangsúlyozza egy éghajlat-változási technológiai központ és egy hálózat létrehozásának szükségességét azzal a céllal, hogy a kulcsfontosságú technológiák terén fellendítsék a nemzetközi együttműködést, és technikai segítségnyújtást biztosítsanak; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos technológiaátadásra szolgáló új, globális struktúráknak kevesebb terhet kell jelenteniük és kevésbé bürokratikusnak kell lenniük; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza egy éghajlat-változási technológiai központ és egy hálózat létrehozásának szükségességét azzal a céllal, hogy a kulcsfontosságú technológiák terén fellendítsék a nemzetközi együttműködést, és technikai segítségnyújtást biztosítsanak; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos technológiaátadásra szolgáló új, globális struktúráknak kevesebb terhet kell jelenteniük és kevésbé bürokratikusnak kell lenniük;

| 22. | tudomásul veszi a dél–dél együttműködés fontosságát, amely technológiai önállósághoz vezethet, ami által elkerülhető a szellemi tulajdonjogokból adódó esetleges konfliktus; arra biztatja az AKCS-országokat, hogy a meglévő hazai kutatóintézetekből hozzanak létre regionális K+F együttműködési platformokat/hálózatokat az éghajlatváltozással kapcsolatos technológiafejlesztés érdekében, hogy ezáltal osztozni tudjanak a K+F erőforrásain és költségein; |
| --- | --- |

22.

tudomásul veszi a dél–dél együttműködés fontosságát, amely technológiai önállósághoz vezethet, ami által elkerülhető a szellemi tulajdonjogokból adódó esetleges konfliktus; arra biztatja az AKCS-országokat, hogy a meglévő hazai kutatóintézetekből hozzanak létre regionális K+F együttműködési platformokat/hálózatokat az éghajlatváltozással kapcsolatos technológiafejlesztés érdekében, hogy ezáltal osztozni tudjanak a K+F erőforrásain és költségein;

| 23. | sürgeti az uniós tagállamok és az AKCS-országok kormányait, hogy fejlesszék tovább és növeljék az éghajlatváltozással foglalkozó kutatások finanszírozását az egyetemeiken és kutatóintézeteikben, valamint javítsák a köztük lévő kapcsolatokat annak érdekében, hogy együttes megoldásokat találhassanak a közös problémákra (pl. víztakarékos és a vizet újrahasznosító technológiák kifejlesztésével); |
| --- | --- |

23.

sürgeti az uniós tagállamok és az AKCS-országok kormányait, hogy fejlesszék tovább és növeljék az éghajlatváltozással foglalkozó kutatások finanszírozását az egyetemeiken és kutatóintézeteikben, valamint javítsák a köztük lévő kapcsolatokat annak érdekében, hogy együttes megoldásokat találhassanak a közös problémákra (pl. víztakarékos és a vizet újrahasznosító technológiák kifejlesztésével);

| 24. | felszólít az állami és magánszféra közötti partnerségek előmozdítására a technológiai kutatás, fejlesztés és alkalmazás területén, valamint az uniós és AKCS-vállalatok közötti közös vállalkozások létrehozására; felhívja továbbá az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak pénzügyi és technikai támogatást a technológiafejlesztésbe és -átadásba való befektetésekhez az AKCS-országokban, ösztönzőket kínálva ezáltal az üzleti együttműködéshez; |
| --- | --- |

24.

felszólít az állami és magánszféra közötti partnerségek előmozdítására a technológiai kutatás, fejlesztés és alkalmazás területén, valamint az uniós és AKCS-vállalatok közötti közös vállalkozások létrehozására; felhívja továbbá az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak pénzügyi és technikai támogatást a technológiafejlesztésbe és -átadásba való befektetésekhez az AKCS-országokban, ösztönzőket kínálva ezáltal az üzleti együttműködéshez;

| 25. | felszólít arra, hogy teljes mértékben vonják be a helyi nem kormányzati szervezeteket a technológiaterjesztési és kapacitásnövelő folyamatokba; hangsúlyozza a nem kormányzati szervezetek helyi környezetre vonatkozó ismereteinek fontosságát az új technológiák sikeres bevezetése szempontjából; |
| --- | --- |

25.

felszólít arra, hogy teljes mértékben vonják be a helyi nem kormányzati szervezeteket a technológiaterjesztési és kapacitásnövelő folyamatokba; hangsúlyozza a nem kormányzati szervezetek helyi környezetre vonatkozó ismereteinek fontosságát az új technológiák sikeres bevezetése szempontjából;

| 26. | rámutat arra, hogy az AKCS-országokban nagy számban találhatók elszigetelt közösségek és szigetek, ezért arra hív fel, hogy a helyileg előállított energia támogatását prioritásnak kell tekinteni; |
| --- | --- |

26.

rámutat arra, hogy az AKCS-országokban nagy számban találhatók elszigetelt közösségek és szigetek, ezért arra hív fel, hogy a helyileg előállított energia támogatását prioritásnak kell tekinteni;

| 27. | rámutat arra, hogy különös figyelmet kell fordítani az energiával kapcsolatos és környezetbarát technológiák fejlesztésére és átadására; úgy véli, hogy a hivatalos fejlesztési támogatás keretében nagyobb hangsúlyt kell helyezni az energiahatékonysági technológiák és a decentralizált megújuló energiák fejlesztésére az AKCS-országokban, ami csökkentené a szegénységet, és növelné a foglalkoztatási lehetőségeket; emlékeztet arra, hogy az atomenergia nem megoldás az alacsony szén-dioxid-kibocsátású fejlődés biztosítására; hangsúlyozza, hogy a technológiáknak bizonyítaniuk kell hatékonyságukat és gazdasági életképességüket is, és ezek átvétele olyan holisztikus megközelítést tesz szükségessé, amely különféle fenntarthatósági dimenziókat, köztük egészségügyi, környezeti, technológiai, gazdasági, társadalmi-kulturális és intézményi szempontokat tartalmaz; |
| --- | --- |

27.

rámutat arra, hogy különös figyelmet kell fordítani az energiával kapcsolatos és környezetbarát technológiák fejlesztésére és átadására; úgy véli, hogy a hivatalos fejlesztési támogatás keretében nagyobb hangsúlyt kell helyezni az energiahatékonysági technológiák és a decentralizált megújuló energiák fejlesztésére az AKCS-országokban, ami csökkentené a szegénységet, és növelné a foglalkoztatási lehetőségeket; emlékeztet arra, hogy az atomenergia nem megoldás az alacsony szén-dioxid-kibocsátású fejlődés biztosítására; hangsúlyozza, hogy a technológiáknak bizonyítaniuk kell hatékonyságukat és gazdasági életképességüket is, és ezek átvétele olyan holisztikus megközelítést tesz szükségessé, amely különféle fenntarthatósági dimenziókat, köztük egészségügyi, környezeti, technológiai, gazdasági, társadalmi-kulturális és intézményi szempontokat tartalmaz;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásoknak kedvező hatást kell gyakorolniuk a technológia terjedésének ösztönzésére és az innovációs kapacitás erősítésére az AKCS-régiókban, amint azt a technológiafejlesztés és -átadás terén való megerősített fellépésről szóló szövegtervezet előírja; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásoknak kedvező hatást kell gyakorolniuk a technológia terjedésének ösztönzésére és az innovációs kapacitás erősítésére az AKCS-régiókban, amint azt a technológiafejlesztés és -átadás terén való megerősített fellépésről szóló szövegtervezet előírja;

| 29. | hangsúlyozza, hogy az AKCS-országoknak nagyobb előnyökhöz kell jutniuk a tiszta fejlesztési mechanizmusban rejlő lehetőségekből, amelyet a Koppenhága utáni forgatókönyvben át kell alakítani; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy az AKCS-országoknak nagyobb előnyökhöz kell jutniuk a tiszta fejlesztési mechanizmusban rejlő lehetőségekből, amelyet a Koppenhága utáni forgatókönyvben át kell alakítani;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az AKCS-országokban az éghajlatváltozás mérséklése és a hozzá való alkalmazkodás kezelése érdekében kifejezetten a technológiai lehetőségekre kell összpontosítani; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az AKCS-országokban az éghajlatváltozás mérséklése és a hozzá való alkalmazkodás kezelése érdekében kifejezetten a technológiai lehetőségekre kell összpontosítani;

| 31. | hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell arról, hogy a technológia fejlesztését és átadását, valamint a kapacitásnövelő projekttevékenységeket rutinszerűen nyomon kövessék, ellenőrizzék és értékeljék; felszólít arra, hogy készítsenek rendszeres jelentéseket az adott helyzetről, lehetőségekről, illetve bármilyen további előrelépés szükségességéről annak érdekében, hogy az értékelési eredmények alapján ajánlásokat lehessen megfogalmazni; hangsúlyozza a tanulságok megosztásának fontosságát; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell arról, hogy a technológia fejlesztését és átadását, valamint a kapacitásnövelő projekttevékenységeket rutinszerűen nyomon kövessék, ellenőrizzék és értékeljék; felszólít arra, hogy készítsenek rendszeres jelentéseket az adott helyzetről, lehetőségekről, illetve bármilyen további előrelépés szükségességéről annak érdekében, hogy az értékelési eredmények alapján ajánlásokat lehessen megfogalmazni; hangsúlyozza a tanulságok megosztásának fontosságát;

| 32. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Uniónak és a UNFCCC titkárságának. |
| --- | --- |

32.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Uniónak és a UNFCCC titkárságának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (9)

a millenniumi fejlesztési célok eléréséről: innovatív válaszok a társadalmi és gazdasági kihívások kezelésére

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

2010. december 2-tól4-ig Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) tartott ülésén,

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a millenniumi fejlesztési célokat a nemzetközi közösség által közösen megállapított kritériumokként határozza meg a szegénység felszámolása érdekében,

tekintettel az Egyesült Nemzetek fejlesztésfinanszírozásról szóló, 2002. március 21–22-i nemzetközi konferenciáján elfogadott monterrey-i konszenzusra és a fejlesztés finanszírozásáról szóló dohai nyilatkozatra, amelyet 2008. december 2-án a monterrey-i konszenzus végrehajtásának felülvizsgálatára irányuló, fejlesztésfinanszírozásról szóló nemzetközi nyomon követési konferencián fogadtak el,

tekintettel az AKCS-országokban az élelmezésbiztonsági kérdésekről és az AKCS–EU-együttműködés szerepéről szóló, 2008. március 20-án Ljubljanában elfogadott állásfoglalására (10),

tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatra és az accrai cselekvési programra,

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, „Adók és a fejlesztés: Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című európai bizottsági közleményre (COM(2010)0163),

tekintettel az anyák egészsége érdekében történő haladéktalan cselekvésre irányuló addisz-abebai felhívásra,

tekintettel a Nemzetközi Népesedési és Fejlesztési Konferencia 15. évfordulója alkalmából kiadott berlini cselekvési felhívásra és a nem kormányzati szervezetek előtt álló stratégiai lehetőségekről szóló dokumentumra,

tekintettel az ENSZ főtitkárának a millenniumi nyilatkozat végrehajtásáról szóló 2009. júliusi jelentésére,

tekintettel a gyermek jogairól szóló egyezményre (CRC) és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (CEDAW),

tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának (UNDP) „Beyond the Midpoint - achieving the Millennium Development Goals” (Félidőn túl – a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása) című, 2010 januárjában közzétett jelentésére,

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet „Egészségügyi alapellátás – időszerűbb, mint valaha” című 2008-as jelentésére,

tekintettel a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre – amelyet 95 állam ratifikált, az Európai Unió pedig most csatlakozik hozzá –, és különösen annak 32. cikkére,

tekintettel az UNDP, UNFPA, UNICEF és WFP „Stocktaking on the Millennium Development Goals” (Számadás a millenniumi fejlesztési célokról) című, 2010. januárban közzétett jelentésére,

tekintettel az UNICEF „Progress for children - Achieving the MDGs with equity” (Előrehaladás a gyermekek számára – a millenniumi fejlesztési célok méltányos megvalósítása) című, 2010. szeptemberben közzétett jelentésére,

tekintettel a 2009. november 16–18-án Rómában tartott élelmezésbiztonsági világ-csúcstalálkozón kiadott nyilatkozatra,

tekintettel az Európai Bizottság által 2010. április 21-én kiadott, „Tizenkét pontos uniós cselekvési terv a millenniumi fejlesztési célok támogatására” című közleményre,

tekintettel az UNIDO „Breaking In and Moving Up: New Industrial Challenges for the Bottom Billion and the Middle-Income Countries” (Berobbanás és feltörekvés: új ipari kihívások az alsó egymilliárd és a közepes jövedelmű országok számára) című, ipari fejlődésről szóló 2009-es jelentésére,

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a millenniumi fejlesztési célokról szóló, 2010. szeptember 20–22-én New Yorkban tartott magas szintű plenáris ülésére és annak záródokumentumára,

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a fogyatékkal élő személyekre vonatkozó millenniumi fejlesztési célok megvalósításáról szóló, 64/131. sz. határozatára,

tekintettel a Szociális és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (ACP–EU/100.732/10/fin.),

| A. | mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (11) becslése szerint 2010-ben az alultápláltak száma világviszonylatban 925 millióra csökkent a 2009-ben mért egymilliárdhoz képest, |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (11) becslése szerint 2010-ben az alultápláltak száma világviszonylatban 925 millióra csökkent a 2009-ben mért egymilliárdhoz képest,

| B. | mivel az AKCS-országokat sújtó különféle – energetikai, élelmezési, pénzügyi és gazdasági – válságok hatása további kihívást jelent a szegénység elleni küzdelem terén, és veszélyeztetheti a millenniumi fejlesztési célok elérését, |
| --- | --- |

B.

mivel az AKCS-országokat sújtó különféle – energetikai, élelmezési, pénzügyi és gazdasági – válságok hatása további kihívást jelent a szegénység elleni küzdelem terén, és veszélyeztetheti a millenniumi fejlesztési célok elérését,

| C. | mivel ösztönzőkre van szükség ahhoz, hogy a befektetők fokozzák részvételüket a gazdasági, szociális és környezetvédelmi téren kedvező helyi hatással járó projektekben, |
| --- | --- |

C.

mivel ösztönzőkre van szükség ahhoz, hogy a befektetők fokozzák részvételüket a gazdasági, szociális és környezetvédelmi téren kedvező helyi hatással járó projektekben,

| D. | mivel a gazdasági partnerségi megállapodásokkal (GPM-ek) összefüggésben intézkedéseket kell bevezetni az adóreformok támogatására, hogy ellensúlyozzák a kereskedelem liberalizálása keretében megszűnő vámok miatt kieső vámbevételeket, |
| --- | --- |

D.

mivel a gazdasági partnerségi megállapodásokkal (GPM-ek) összefüggésben intézkedéseket kell bevezetni az adóreformok támogatására, hogy ellensúlyozzák a kereskedelem liberalizálása keretében megszűnő vámok miatt kieső vámbevételeket,

| E. | mivel az elmúlt évek során csak minimálisan csökkent a súlyos szegénység, a népesség növekedéséből adódóan pedig a súlyos szegénységben élők száma ténylegesen 27 millió fővel nőtt a szubszaharai Afrikában (12), |
| --- | --- |

E.

mivel az elmúlt évek során csak minimálisan csökkent a súlyos szegénység, a népesség növekedéséből adódóan pedig a súlyos szegénységben élők száma ténylegesen 27 millió fővel nőtt a szubszaharai Afrikában (12),

| F. | mivel még mindig túl sok gyermektől tagadják meg az oktatáshoz való jogot, különösen a legszegényebbektől és a leginkább perifériára szorultaktól (2008-ban több mint 100 millióan nem jártak iskolába, 52 %-ban lányok), és az iskolai oktatásból jelenleg kimaradó gyermekek – különösen Afrikában – soha nem is kerültek kapcsolatba az intézményi oktatással (13); mivel a világon a fogyatékkal élők 80 %-a a fejlődő országokban él, és ezekben az országokban a fogyatékkal élő gyermekek 98 %-a nem vesz részt nappali tagozatos oktatásban, |
| --- | --- |

F.

mivel még mindig túl sok gyermektől tagadják meg az oktatáshoz való jogot, különösen a legszegényebbektől és a leginkább perifériára szorultaktól (2008-ban több mint 100 millióan nem jártak iskolába, 52 %-ban lányok), és az iskolai oktatásból jelenleg kimaradó gyermekek – különösen Afrikában – soha nem is kerültek kapcsolatba az intézményi oktatással (13); mivel a világon a fogyatékkal élők 80 %-a a fejlődő országokban él, és ezekben az országokban a fogyatékkal élő gyermekek 98 %-a nem vesz részt nappali tagozatos oktatásban,

| G. | mivel a nemen, etnikai származáson, jövedelmen, nyelven vagy fogyatékosságon alapuló megkülönböztetésből adódó esélyegyenlőtlenség komoly akadályt gördít az egyetemes oktatás elé, és az e csoportok befogadására vonatkozó információk nyilvántartása nélkül nehéz felmérni az elért előrehaladást; és mivel a nemek közötti egyenlőtlenségek felszámolásával kapcsolatos cél nem teljesült, |
| --- | --- |

G.

mivel a nemen, etnikai származáson, jövedelmen, nyelven vagy fogyatékosságon alapuló megkülönböztetésből adódó esélyegyenlőtlenség komoly akadályt gördít az egyetemes oktatás elé, és az e csoportok befogadására vonatkozó információk nyilvántartása nélkül nehéz felmérni az elért előrehaladást; és mivel a nemek közötti egyenlőtlenségek felszámolásával kapcsolatos cél nem teljesült,

| H. | mivel a szegénység felszámolása a demokratikus részvételt is szükségessé teszi, és együtt kell járnia a gazdasági struktúrák átalakításával annak érdekében, hogy minden nő számára garantálja az esélyegyenlőséget, valamint a forrásokhoz és közszolgáltatásokhoz való hozzáférést, |
| --- | --- |

H.

mivel a szegénység felszámolása a demokratikus részvételt is szükségessé teszi, és együtt kell járnia a gazdasági struktúrák átalakításával annak érdekében, hogy minden nő számára garantálja az esélyegyenlőséget, valamint a forrásokhoz és közszolgáltatásokhoz való hozzáférést,

| I. | mivel annak ellenére, hogy egyes millenniumi fejlesztési célok elérése terén jelentős az előrelépés, az egészségüggyel kapcsolatos három millenniumi fejlesztési cél – különösen a gyermekágyi halállal kapcsolatos – tekintetében tapasztalható a legnagyobb lemaradás, |
| --- | --- |

I.

mivel annak ellenére, hogy egyes millenniumi fejlesztési célok elérése terén jelentős az előrelépés, az egészségüggyel kapcsolatos három millenniumi fejlesztési cél – különösen a gyermekágyi halállal kapcsolatos – tekintetében tapasztalható a legnagyobb lemaradás,

| J. | mivel világszinten az öt év alattiak halálozási rátája az 1990-ben 1 000 élve születésre jutó 90 halálesetről 2008-ra 65-re csökkent a rutin védőoltások jobb arányának és a védőoltás megszerzésére adott második lehetőségnek köszönhetően, ám az öt év alattiak halálozási aránya még mindig nem csökkent kellő mértékben a 2015-re kitűzött millenniumi fejlesztési cél eléréséhez, különösen a szubszaharai Afrikában (14), a fogyatékkal élő gyermekek körében pedig az öt év alattiak halálozási aránya még azokban az országokban is 80 %, ahol az öt év alatti halandóság 20 % alá csökkent (15), |
| --- | --- |

J.

mivel világszinten az öt év alattiak halálozási rátája az 1990-ben 1 000 élve születésre jutó 90 halálesetről 2008-ra 65-re csökkent a rutin védőoltások jobb arányának és a védőoltás megszerzésére adott második lehetőségnek köszönhetően, ám az öt év alattiak halálozási aránya még mindig nem csökkent kellő mértékben a 2015-re kitűzött millenniumi fejlesztési cél eléréséhez, különösen a szubszaharai Afrikában (14), a fogyatékkal élő gyermekek körében pedig az öt év alattiak halálozási aránya még azokban az országokban is 80 %, ahol az öt év alatti halandóság 20 % alá csökkent (15),

| K. | mivel az alultápláltság előfordulása az öt év alatti gyermekek körében világszinten 31 %-ról 26 %-ra csökkent 1990 és 2008 között, és mivel az 1. millenniumi fejlesztési cél megvalósítása felé elégtelen előrehaladást mutató – vagy egyáltalán nem haladó – országok többsége a szubszaharai Afrikában és Ázsia déli részén található (16), |
| --- | --- |

K.

mivel az alultápláltság előfordulása az öt év alatti gyermekek körében világszinten 31 %-ról 26 %-ra csökkent 1990 és 2008 között, és mivel az 1. millenniumi fejlesztési cél megvalósítása felé elégtelen előrehaladást mutató – vagy egyáltalán nem haladó – országok többsége a szubszaharai Afrikában és Ázsia déli részén található (16),

| L. | mivel az anyák egészségének javítását még nem sikerült elérni, és az anyahalandóság globális rátája évente átlagosan mindössze 1 %-kal csökken, szemben az anyahalandóságra vonatkozó millenniumi fejlesztési cél 2015-ig történő eléréséhez szükséges évi 5,5 %-kal (17); mivel a nők nagy számban szenvednek el sérülést, fertőzést vagy betegséget, illetve szereznek fogyatékosságot a várandósságból vagy a gyermekszülésből eredő komplikációk következtében, |
| --- | --- |

L.

mivel az anyák egészségének javítását még nem sikerült elérni, és az anyahalandóság globális rátája évente átlagosan mindössze 1 %-kal csökken, szemben az anyahalandóságra vonatkozó millenniumi fejlesztési cél 2015-ig történő eléréséhez szükséges évi 5,5 %-kal (17); mivel a nők nagy számban szenvednek el sérülést, fertőzést vagy betegséget, illetve szereznek fogyatékosságot a várandósságból vagy a gyermekszülésből eredő komplikációk következtében,

| M. | mivel a legtöbb HIV-fertőzött a szubszaharai Afrikában él és többségük nő, továbbá mivel a HIV-vírus anyáról gyermekre való átterjedését gátló antiretrovirális gyógyszerek (ARV) immár a HIV-pozitív várandós nők feléhez jutnak el világszerte, |
| --- | --- |

M.

mivel a legtöbb HIV-fertőzött a szubszaharai Afrikában él és többségük nő, továbbá mivel a HIV-vírus anyáról gyermekre való átterjedését gátló antiretrovirális gyógyszerek (ARV) immár a HIV-pozitív várandós nők feléhez jutnak el világszerte,

| N. | mivel az oktatási ágazat a személy iskolai tanulmányait végigkísérő tanítási programok révén kulcsfontosságú helyszín a HIV, malária, tuberkulózis és az elhanyagolt trópusi betegségek megelőzésére, valamint az ezekkel járó megbélyegzettség csökkentésére, |
| --- | --- |

N.

mivel az oktatási ágazat a személy iskolai tanulmányait végigkísérő tanítási programok révén kulcsfontosságú helyszín a HIV, malária, tuberkulózis és az elhanyagolt trópusi betegségek megelőzésére, valamint az ezekkel járó megbélyegzettség csökkentésére,

| O. | mivel az ENSZ becslései szerint világszerte több mint 10 millió tanárt kellene felvenni ahhoz, hogy 2015-re el lehessen érni az egyetemes alapfokú oktatás nemzetközileg elfogadott célját (18), |
| --- | --- |

O.

mivel az ENSZ becslései szerint világszerte több mint 10 millió tanárt kellene felvenni ahhoz, hogy 2015-re el lehessen érni az egyetemes alapfokú oktatás nemzetközileg elfogadott célját (18),

| P. | mivel a malária még mindig jelentős veszélyt jelent a világ népességének közel felére nézve, és a malária okozta halálesetek 90 %-a a szubszaharai Afrikában fordul elő, leginkább az öt év alatti gyermekek körében, továbbá mivel a maláriának más veszélyes egészségügyi következményei is lehetnek, például vérszegénység, alacsony születési súly, koraszülés, csecsemőhalandóság és anyahalandóság, és mivel a rovarirtóval kezelt szúnyoghálókról (ITN) bebizonyosodott, hogy körülbelül 20 %-kal csökkentik a gyermekhalandóságot (19), |
| --- | --- |

P.

mivel a malária még mindig jelentős veszélyt jelent a világ népességének közel felére nézve, és a malária okozta halálesetek 90 %-a a szubszaharai Afrikában fordul elő, leginkább az öt év alatti gyermekek körében, továbbá mivel a maláriának más veszélyes egészségügyi következményei is lehetnek, például vérszegénység, alacsony születési súly, koraszülés, csecsemőhalandóság és anyahalandóság, és mivel a rovarirtóval kezelt szúnyoghálókról (ITN) bebizonyosodott, hogy körülbelül 20 %-kal csökkentik a gyermekhalandóságot (19),

| Q. | mivel a tuberkulózis előfordulási gyakorisága, azaz a 100 000 főre eső tuberkulózisos esetek száma szintén csökkent világszerte, de az előfordulási gyakoriság és a halálozási arány felére csökkentésére vonatkozó célt 2015-ig valószínűleg nem sikerül elérni, |
| --- | --- |

Q.

mivel a tuberkulózis előfordulási gyakorisága, azaz a 100 000 főre eső tuberkulózisos esetek száma szintén csökkent világszerte, de az előfordulási gyakoriság és a halálozási arány felére csökkentésére vonatkozó célt 2015-ig valószínűleg nem sikerül elérni,

| R. | mivel világszinten több mint 650 millió fogyatékkal élő ember van és 80 %-uk a fejlődő országokban él, többnyire munkanélküliként és a szegénységi küszöb alatt, |
| --- | --- |

R.

mivel világszinten több mint 650 millió fogyatékkal élő ember van és 80 %-uk a fejlődő országokban él, többnyire munkanélküliként és a szegénységi küszöb alatt,

| S. | mivel az AKCS-államok továbbra is számos környezeti kihívással néznek szembe a szennyezéssel, az éghajlatváltozással és az erdőirtással összefüggésben, ami negatívan hathat a helyi mezőgazdasági termelésre, |
| --- | --- |

S.

mivel az AKCS-államok továbbra is számos környezeti kihívással néznek szembe a szennyezéssel, az éghajlatváltozással és az erdőirtással összefüggésben, ami negatívan hathat a helyi mezőgazdasági termelésre,

| T. | mivel a világ jó úton halad afelé, hogy az ivóvízellátás jobb forrásokból történjen, és immár további 207 millió afrikai lakos használ biztonságos ivóvízforrást, de a jobb ivóvízellátás a szubszaharai Afrikában még alacsonyabb szintű, mint más régiókban, és néhány országban csak minimális előrehaladás történt a környezethigiénia terén, mivel az említett országokban a legszegényebb emberek körülbelül 95 %-a a szabad ég alatt végzi szükségét, (20) |
| --- | --- |

T.

mivel a világ jó úton halad afelé, hogy az ivóvízellátás jobb forrásokból történjen, és immár további 207 millió afrikai lakos használ biztonságos ivóvízforrást, de a jobb ivóvízellátás a szubszaharai Afrikában még alacsonyabb szintű, mint más régiókban, és néhány országban csak minimális előrehaladás történt a környezethigiénia terén, mivel az említett országokban a legszegényebb emberek körülbelül 95 %-a a szabad ég alatt végzi szükségét, (20)

| U. | mivel továbbra is a szubszaharai Afrikában van a legtöbb nyomornegyed, noha a nyomornegyedekben élők száma világszinten csökkent, |
| --- | --- |

U.

mivel továbbra is a szubszaharai Afrikában van a legtöbb nyomornegyed, noha a nyomornegyedekben élők száma világszinten csökkent,

| V. | mivel világszinten 215 millió gyermek kényszerül dolgozni, és 115 millióan esnek áldozatul az ILO meghatározása szerint a munka legrosszabb formáinak (21), |
| --- | --- |

V.

mivel világszinten 215 millió gyermek kényszerül dolgozni, és 115 millióan esnek áldozatul az ILO meghatározása szerint a munka legrosszabb formáinak (21),

| W. | mivel a UNICEF szerint a „gyermekmunka” kifejezés a munka minden olyan, 18 év alatti gyermekek által végzett formáját jelenti, ami veszélyes, vagy hátráltatja a gyermek iskoláztatását, illetve ártalmas a gyermek egészségére, vagy testi, szellemi, lelki, erkölcsi vagy szociális fejlődésére, |
| --- | --- |

W.

mivel a UNICEF szerint a „gyermekmunka” kifejezés a munka minden olyan, 18 év alatti gyermekek által végzett formáját jelenti, ami veszélyes, vagy hátráltatja a gyermek iskoláztatását, illetve ártalmas a gyermek egészségére, vagy testi, szellemi, lelki, erkölcsi vagy szociális fejlődésére,

| X. | mivel bár további előrelépés történt a 8. millenniumi fejlesztési célkitűzés teljesítése terén, a globális fejlesztési partnerségben jelentős visszaesés tapasztalható, amely akadályozni fogja a millenniumi fejlesztési célok sikeres megvalósítását, |
| --- | --- |

X.

mivel bár további előrelépés történt a 8. millenniumi fejlesztési célkitűzés teljesítése terén, a globális fejlesztési partnerségben jelentős visszaesés tapasztalható, amely akadályozni fogja a millenniumi fejlesztési célok sikeres megvalósítását,

| Y. | mivel a millenniumi fejlesztési célok nem fognak teljesülni az elszámoltathatóság, a helyes kormányzás, a demokrácia, a biztonság, a fejlődés, az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség kapcsolódó érzete nélkül, |
| --- | --- |

Y.

mivel a millenniumi fejlesztési célok nem fognak teljesülni az elszámoltathatóság, a helyes kormányzás, a demokrácia, a biztonság, a fejlődés, az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség kapcsolódó érzete nélkül,

| Z. | mivel ha a 0,7 %-os hivatalos fejlesztési támogatásra vonatkozó célnak 2015-ig minden adományozó eleget tenne, évente több mint 300 milliárd USD jutna fejlesztésre, |
| --- | --- |

Z.

mivel ha a 0,7 %-os hivatalos fejlesztési támogatásra vonatkozó célnak 2015-ig minden adományozó eleget tenne, évente több mint 300 milliárd USD jutna fejlesztésre,

| AA. | mivel a béke és a biztonság, a demokrácia és a politikai stabilitás hiánya sokszor vet gátat annak, hogy a szegény országok teljes fejlődési potenciáljukat kiaknázzák, |
| --- | --- |

AA.

mivel a béke és a biztonság, a demokrácia és a politikai stabilitás hiánya sokszor vet gátat annak, hogy a szegény országok teljes fejlődési potenciáljukat kiaknázzák,

| AB. | mivel a földtulajdon arra ösztönzi az egyéneket, a családokat és a közösségeket, hogy kezükbe vegyék saját fejlődésüket és helyi szinten érjék el az élelmezésbiztonságot; |
| --- | --- |

AB.

mivel a földtulajdon arra ösztönzi az egyéneket, a családokat és a közösségeket, hogy kezükbe vegyék saját fejlődésüket és helyi szinten érjék el az élelmezésbiztonságot;

| 1. | emlékeztet arra, hogy a millenniumi fejlesztési célokra vonatkozóan tett nemzetközi kötelezettségvállalások előírják, hogy az iparosodott országok 2015-re GDP-jük 0,7 %-ának megfelelő mértékben járuljanak hozzá a hivatalos fejlesztési támogatáshoz (ODA);ismételten hangsúlyozza, hogy az Unió elmaradása a millenniumi fejlesztési célokra szánt kiadásokra vonatkozó kötelezettségvállalásai terén jelenleg megközelítőleg 20 milliárd euró, |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a millenniumi fejlesztési célokra vonatkozóan tett nemzetközi kötelezettségvállalások előírják, hogy az iparosodott országok 2015-re GDP-jük 0,7 %-ának megfelelő mértékben járuljanak hozzá a hivatalos fejlesztési támogatáshoz (ODA);ismételten hangsúlyozza, hogy az Unió elmaradása a millenniumi fejlesztési célokra szánt kiadásokra vonatkozó kötelezettségvállalásai terén jelenleg megközelítőleg 20 milliárd euró,

| 2. | üdvözli az ENSZ New York-i csúcstalálkozójának eredményeit, amelyek egyértelműen jelezték, hogy továbbra is minden ország elkötelezett az iránt, hogy a célokat 2015-ig teljesítsék, még a jelenlegi nehéz nemzetközi környezetben is; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az ENSZ New York-i csúcstalálkozójának eredményeit, amelyek egyértelműen jelezték, hogy továbbra is minden ország elkötelezett az iránt, hogy a célokat 2015-ig teljesítsék, még a jelenlegi nehéz nemzetközi környezetben is;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a millenniumi fejlesztési célok megvalósításában sok előrelépés történt; ezért felszólít egyrészt a kedvező eredmények rendszeres közzétételére, másrészt arra, hogy az EU tagállamai és az AKCS-országok készítsenek több évre szóló ütemterveket annak érdekében, hogy a millenniumi fejlesztési céloknak az elkövetkező öt évben eleget lehessen tenni; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a millenniumi fejlesztési célok megvalósításában sok előrelépés történt; ezért felszólít egyrészt a kedvező eredmények rendszeres közzétételére, másrészt arra, hogy az EU tagállamai és az AKCS-országok készítsenek több évre szóló ütemterveket annak érdekében, hogy a millenniumi fejlesztési céloknak az elkövetkező öt évben eleget lehessen tenni;

| 4. | felhívja a nemzetközi adományozókat, hogy biztosítsanak jelentős, eredményközpontú, kiegészítő, átlátható és mérhető finanszírozást, hogy segítsék a szegény országokat a szegénység leküzdésében, a millenniumi fejlesztési célok elérésében, valamint az éghajlatváltozás és a gazdasági válság hatásai elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

4.

felhívja a nemzetközi adományozókat, hogy biztosítsanak jelentős, eredményközpontú, kiegészítő, átlátható és mérhető finanszírozást, hogy segítsék a szegény országokat a szegénység leküzdésében, a millenniumi fejlesztési célok elérésében, valamint az éghajlatváltozás és a gazdasági válság hatásai elleni küzdelemben;

| 5. | felhívja az AKCS-országokat, hogy megfelelő mértékben növeljék és mozgósítsák belföldi erőforrásaikat a millenniumi fejlesztési célok jobb megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

felhívja az AKCS-országokat, hogy megfelelő mértékben növeljék és mozgósítsák belföldi erőforrásaikat a millenniumi fejlesztési célok jobb megvalósítása érdekében;

| 6. | hangsúlyozza a fejlesztésre irányuló alternatív és innovatív finanszírozási források bevezetésének szükségességét, hogy eleget lehessen tenni a millenniumi fejlesztési célok kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a fejlesztésre irányuló alternatív és innovatív finanszírozási források bevezetésének szükségességét, hogy eleget lehessen tenni a millenniumi fejlesztési célok kötelezettségvállalásainak;

| 7. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy javasolják az ENSZ-nek egy nemzetközi adóügyekkel foglalkozó kormányközi bizottság létrehozását; |
| --- | --- |

7.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy javasolják az ENSZ-nek egy nemzetközi adóügyekkel foglalkozó kormányközi bizottság létrehozását;

| 8. | felhívja a G20-at, hogy csapjon le az adóparadicsomokra, ugyanakkor tegyen különbséget az együttműködő, alacsony adójú országok és területek és az adóelkerülés között, valamint ösztönözze a nagyobb átláthatóságot és az országonkénti beszámolási rendszereket annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fejlődő országok saját fejlődésükre fordíthassák forrásaikat; |
| --- | --- |

8.

felhívja a G20-at, hogy csapjon le az adóparadicsomokra, ugyanakkor tegyen különbséget az együttműködő, alacsony adójú országok és területek és az adóelkerülés között, valamint ösztönözze a nagyobb átláthatóságot és az országonkénti beszámolási rendszereket annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fejlődő országok saját fejlődésükre fordíthassák forrásaikat;

| 9. | felhívja a nemzetközi adományozókat, hogy folytassák az adományozói koordinációt és munkamegosztást, valamint a partnerországokkal egyeztetve szabadítsák fel valamennyi segélyüket; |
| --- | --- |

9.

felhívja a nemzetközi adományozókat, hogy folytassák az adományozói koordinációt és munkamegosztást, valamint a partnerországokkal egyeztetve szabadítsák fel valamennyi segélyüket;

| 10. | sürgeti az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy hozzanak létre hatékony stratégiákat az AKCS-országok adósságainak elengedésére, különösen az oktatásra és az egészségre vonatkozó millenniumi fejlesztési célok támogatása érdekében, megjegyezve, hogy a harmadik világ országainak külföldi adósságai és ezek mechanizmusai, például az adósságszolgálat nagymértékben és tartósan korlátozzák az említett országok fejlődését; |
| --- | --- |

10.

sürgeti az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy hozzanak létre hatékony stratégiákat az AKCS-országok adósságainak elengedésére, különösen az oktatásra és az egészségre vonatkozó millenniumi fejlesztési célok támogatása érdekében, megjegyezve, hogy a harmadik világ országainak külföldi adósságai és ezek mechanizmusai, például az adósságszolgálat nagymértékben és tartósan korlátozzák az említett országok fejlődését;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében védeni és erősíteni kell a közszolgáltatásokat mint a problémák megoldásának elengedhetetlenül szükséges elemét, különösen az egészségüggyel és a szegénységgel kapcsolatban; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében védeni és erősíteni kell a közszolgáltatásokat mint a problémák megoldásának elengedhetetlenül szükséges elemét, különösen az egészségüggyel és a szegénységgel kapcsolatban;

| 12. | felhívja az EU tagállamait, hogy intézkedjenek arról, hogy az átutalásokat olcsóbbá tegyék; |
| --- | --- |

12.

felhívja az EU tagállamait, hogy intézkedjenek arról, hogy az átutalásokat olcsóbbá tegyék;

| 13. | rámutat arra, hogy bár a támogatás katalizátorként szolgálhat a fejlődő országok számára, nem elegendő ahhoz, hogy fenntartható és tartós fejlődést garantáljon; felszólít ezért az állami és magánszektor közötti partnerségek tényleges kialakítására, a fejlődő országok nagyobb felelősségvállalására a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos projektjeikben és arra, hogy a kormányok teremtsenek olyan feltételeket, amelyek a magánszektor számára lehetővé teszik az innovációt, a beruházást és a munkahelyteremtést; |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy bár a támogatás katalizátorként szolgálhat a fejlődő országok számára, nem elegendő ahhoz, hogy fenntartható és tartós fejlődést garantáljon; felszólít ezért az állami és magánszektor közötti partnerségek tényleges kialakítására, a fejlődő országok nagyobb felelősségvállalására a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos projektjeikben és arra, hogy a kormányok teremtsenek olyan feltételeket, amelyek a magánszektor számára lehetővé teszik az innovációt, a beruházást és a munkahelyteremtést;

| 14. | ismételten hangsúlyozza a kereskedelemnek a növekedés és a fejlődés motorjaként betöltött fontos szerepét és hozzájárulását a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához; hangsúlyozza a protekcionista tendenciákkal szembeni ellenállás szükségességét; |
| --- | --- |

14.

ismételten hangsúlyozza a kereskedelemnek a növekedés és a fejlődés motorjaként betöltött fontos szerepét és hozzájárulását a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához; hangsúlyozza a protekcionista tendenciákkal szembeni ellenállás szükségességét;

| 15. | kéri az EU-t, hogy tegyen konkrét lépéseket a szegénység ellen azáltal, hogy biztosítja a politikai következetességet a kereskedelem- és fejlesztési együttműködési politika, a közös agrárpolitika és közös halászati politika területén annak érdekében, hogy kiküszöbölje az AKCS-országok fenntartható gazdasági fejlődését érő közvetlen vagy közvetett negatív hatásokat; |
| --- | --- |

15.

kéri az EU-t, hogy tegyen konkrét lépéseket a szegénység ellen azáltal, hogy biztosítja a politikai következetességet a kereskedelem- és fejlesztési együttműködési politika, a közös agrárpolitika és közös halászati politika területén annak érdekében, hogy kiküszöbölje az AKCS-országok fenntartható gazdasági fejlődését érő közvetlen vagy közvetett negatív hatásokat;

| 16. | úgy véli, hogy a helyi gazdasági fejlődésre irányuló stratégiák lehetőséget adnak a fejlődő országok nemzeti és régión belüli fenntartható fejlődésének átalakítására azzal a céllal, hogy a hazai és regionális piacok a népesség valódi szükségleteinek figyelembevételével épüljenek fel; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a helyi gazdasági fejlődésre irányuló stratégiák lehetőséget adnak a fejlődő országok nemzeti és régión belüli fenntartható fejlődésének átalakítására azzal a céllal, hogy a hazai és regionális piacok a népesség valódi szükségleteinek figyelembevételével épüljenek fel;

| 17. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy gondoskodjanak az érdemi előrehaladásról a legnagyobb lemaradást mutató millenniumi fejlesztési célok terén, többek között a 3., 4., 5., 6. és 8. cél tekintetében; |
| --- | --- |

17.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy gondoskodjanak az érdemi előrehaladásról a legnagyobb lemaradást mutató millenniumi fejlesztési célok terén, többek között a 3., 4., 5., 6. és 8. cél tekintetében;

| 18. | emlékeztet arra, hogy a helyes adóügyi kormányzás és a korrupcióellenes intézkedések hozzásegítenek a beruházásoknak kedvező környezet kialakításához; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy a helyes adóügyi kormányzás és a korrupcióellenes intézkedések hozzásegítenek a beruházásoknak kedvező környezet kialakításához;

| 19. | üdvözli az Európai Bizottság 1 milliárd eurós MFC-kötelezettségvállalását, amelyet az Európai Bizottság elnöke a millenniumi fejlesztési célokról tartott magas szintű New York-i ENSZ-ülésen tett, hogy jutalmazza a jól teljesítő országokat, egyúttal pedig támogassa a leginkább lemaradókat; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az Európai Bizottság 1 milliárd eurós MFC-kötelezettségvállalását, amelyet az Európai Bizottság elnöke a millenniumi fejlesztési célokról tartott magas szintű New York-i ENSZ-ülésen tett, hogy jutalmazza a jól teljesítő országokat, egyúttal pedig támogassa a leginkább lemaradókat;

| 20. | sürgeti az AKCS-országokat, hogy tegyenek konkrét intézkedéseket az anyák egészségének javítása érdekében; ezért felhívja a fejlődő országokat, hogy nemzeti költségvetésükből legalább 15 %-ot fordítsanak az egészségügyi ellátásra, erősítsék meg egészségügyi ellátórendszereiket és gyorsítsák fel a szülésznők és ápolónők gyakorlati képzését; |
| --- | --- |

20.

sürgeti az AKCS-országokat, hogy tegyenek konkrét intézkedéseket az anyák egészségének javítása érdekében; ezért felhívja a fejlődő országokat, hogy nemzeti költségvetésükből legalább 15 %-ot fordítsanak az egészségügyi ellátásra, erősítsék meg egészségügyi ellátórendszereiket és gyorsítsák fel a szülésznők és ápolónők gyakorlati képzését;

| 21. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy határozzanak meg hatékony szociális védelmi stratégiákat, előtérbe helyezve a kockázatokat egyesítő és előzetes járulékfizetéssel járó rendszereket, hogy el lehessen kerülni azt a helyzetet, amikor a betegnek közvetlenül az egészségügyi szolgáltató felé kell fizetnie, mivel ez a szegényebbeket gyakran visszariasztja a szolgáltatások igénybevételétől; |
| --- | --- |

21.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy határozzanak meg hatékony szociális védelmi stratégiákat, előtérbe helyezve a kockázatokat egyesítő és előzetes járulékfizetéssel járó rendszereket, hogy el lehessen kerülni azt a helyzetet, amikor a betegnek közvetlenül az egészségügyi szolgáltató felé kell fizetnie, mivel ez a szegényebbeket gyakran visszariasztja a szolgáltatások igénybevételétől;

| 22. | üdvözli a millenniumi fejlesztési célokról szóló magas szintű ENSZ-ülésen elindított, a nők és gyermekek egészségére vonatkozó globális stratégiát, amelyhez egy, az elkövetkező öt évre szóló, több mint 40 milliárd USD értékű felajánlás társul; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a millenniumi fejlesztési célokról szóló magas szintű ENSZ-ülésen elindított, a nők és gyermekek egészségére vonatkozó globális stratégiát, amelyhez egy, az elkövetkező öt évre szóló, több mint 40 milliárd USD értékű felajánlás társul;

| 23. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy mozdítsák elő az egészségügyhöz való ingyenes és inkluzív hozzáférést, és biztosítsák, javítsák és erősítsék meg a minőségi egészségügyi ellátást, beleértve a terhesgondozást, a szülések szakképzett egészségügyi dolgozók általi levezetését, valamint a sürgősségi szülészeti ellátáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

23.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy mozdítsák elő az egészségügyhöz való ingyenes és inkluzív hozzáférést, és biztosítsák, javítsák és erősítsék meg a minőségi egészségügyi ellátást, beleértve a terhesgondozást, a szülések szakképzett egészségügyi dolgozók általi levezetését, valamint a sürgősségi szülészeti ellátáshoz való hozzáférést;

| 24. | holisztikus megközelítésre szólít fel az egészséggel kapcsolatban, amelybe a gyógyszerekhez, az orvosi szolgáltatásokhoz és a tiszta vízhez való hozzáférés, a környezethigiénia és az élelmezés egyaránt beletartozik; hangsúlyozza, hogy egy ilyen komplex megközelítés nagyobb és ösztönzőbb hatással lehetne az egészséggel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célok terén megvalósítandó előrehaladásra; |
| --- | --- |

24.

holisztikus megközelítésre szólít fel az egészséggel kapcsolatban, amelybe a gyógyszerekhez, az orvosi szolgáltatásokhoz és a tiszta vízhez való hozzáférés, a környezethigiénia és az élelmezés egyaránt beletartozik; hangsúlyozza, hogy egy ilyen komplex megközelítés nagyobb és ösztönzőbb hatással lehetne az egészséggel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célok terén megvalósítandó előrehaladásra;

| 25. | hangsúlyozza, hogy az egészségügyi dolgozók képzési rendszerei Afrikában nem megfelelőek, mivel az országok kétharmadában mindössze egy egészségügyi képzést nyújtó iskola működik, de némelyikben egy sem; sürgeti ezért az AKCS-országokat, hogy stratégiáikban szerepeltessenek az egészségügyi dolgozóknak szóló képzéseket biztosító speciális programokat annak érdekében, hogy a kórházakban és egészségügyi létesítményekben szakképzett személyzetet tudjanak foglalkoztatni; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az egészségügyi dolgozók képzési rendszerei Afrikában nem megfelelőek, mivel az országok kétharmadában mindössze egy egészségügyi képzést nyújtó iskola működik, de némelyikben egy sem; sürgeti ezért az AKCS-országokat, hogy stratégiáikban szerepeltessenek az egészségügyi dolgozóknak szóló képzéseket biztosító speciális programokat annak érdekében, hogy a kórházakban és egészségügyi létesítményekben szakképzett személyzetet tudjanak foglalkoztatni;

| 26. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szakképzett egészségügyi személyzet felvétele az iparosodott országokban az egyik olyan tényező, amely tovább súlyosbítja a fejlődő országok sérülékeny egészségügyi rendszereinek helyzetét; |
| --- | --- |

26.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szakképzett egészségügyi személyzet felvétele az iparosodott országokban az egyik olyan tényező, amely tovább súlyosbítja a fejlődő országok sérülékeny egészségügyi rendszereinek helyzetét;

| 27. | kéri, hogy az AKCS-országokban működő egészségügyi rendszerek megerősítése révén helyezzenek nagyobb hangsúlyt a nem átvihető betegségek, elhanyagolt trópusi betegségek és erőszakból, traumából és balesetből eredő betegségek egyre növekvő számára; |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy az AKCS-országokban működő egészségügyi rendszerek megerősítése révén helyezzenek nagyobb hangsúlyt a nem átvihető betegségek, elhanyagolt trópusi betegségek és erőszakból, traumából és balesetből eredő betegségek egyre növekvő számára;

| 28. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy folytassák a HIV-vírus anyáról gyermekre való átterjedésének felszámolása érdekében tett erőfeszítéseiket; ismételten hangsúlyozza, hogy e cél könnyebben elérhető, ha biztosított a terhesgondozás és az anyák és gyermekek települési szintű egészségügyi ellátása; |
| --- | --- |

28.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy folytassák a HIV-vírus anyáról gyermekre való átterjedésének felszámolása érdekében tett erőfeszítéseiket; ismételten hangsúlyozza, hogy e cél könnyebben elérhető, ha biztosított a terhesgondozás és az anyák és gyermekek települési szintű egészségügyi ellátása;

| 29. | felhívja az EU-t, hogy a fejlődő országokkal fenntartott kereskedelmi kapcsolataiban a TRIPS (a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló egyezmény) alkalmazásában mutatott rugalmassággal javítsa a szegények hozzáférését a megfizethető gyógyszerekhez; |
| --- | --- |

29.

felhívja az EU-t, hogy a fejlődő országokkal fenntartott kereskedelmi kapcsolataiban a TRIPS (a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló egyezmény) alkalmazásában mutatott rugalmassággal javítsa a szegények hozzáférését a megfizethető gyógyszerekhez;

| 30. | szorgalmazza, hogy a kormányok és az adományozó országok az egészségügyre vonatkozó millenniumi fejlesztési célok jobb megvalósítása érdekében erősítsék meg az egészségügyi ellátórendszereket, és különösen az egészségügyi rendszer alkotóelemeit, beleértve a szolgáltatásnyújtást, az orvosi termékeket, a védőoltásokat és technológiákat, az egészségügyi személyzetet, az egészségügy finanszírozását, az egészségügyi információs rendszereket, az irányítást és kormányzást, valamint biztosítsák e rendszerek hozzáférhetőségét a fogyatékkal élők számára; |
| --- | --- |

30.

szorgalmazza, hogy a kormányok és az adományozó országok az egészségügyre vonatkozó millenniumi fejlesztési célok jobb megvalósítása érdekében erősítsék meg az egészségügyi ellátórendszereket, és különösen az egészségügyi rendszer alkotóelemeit, beleértve a szolgáltatásnyújtást, az orvosi termékeket, a védőoltásokat és technológiákat, az egészségügyi személyzetet, az egészségügy finanszírozását, az egészségügyi információs rendszereket, az irányítást és kormányzást, valamint biztosítsák e rendszerek hozzáférhetőségét a fogyatékkal élők számára;

| 31. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy fordítsanak beruházásokat a gyermekeket előtérbe helyező szociális védelemre, amibe beletartoznak a társadalom- és egészségbiztosítási rendszerek; |
| --- | --- |

31.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy fordítsanak beruházásokat a gyermekeket előtérbe helyező szociális védelemre, amibe beletartoznak a társadalom- és egészségbiztosítási rendszerek;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a millenniumi fejlesztési célok első célkitűzése magában foglalja a megfelelő életszínvonalhoz való jogot, elismerve annak szükségességét, hogy a fogyatékkal élők számára különleges védelmet kell biztosítani; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a millenniumi fejlesztési célok első célkitűzése magában foglalja a megfelelő életszínvonalhoz való jogot, elismerve annak szükségességét, hogy a fogyatékkal élők számára különleges védelmet kell biztosítani;

| 33. | hangsúlyozza, hogy megfelelő nemzeti szakpolitikákat kell kialakítani és végrehajtani a gyermekhalandóság csökkentése érdekében, ideértve a megelőzési intézkedéseket, a védőoltásokat és a gyógykezelést, valamint a jobb élelmezést, ivóvíz-ellátást és környezethigiéniát; ezért integrált kampányok ösztönzését kéri, amelyek keretében például szúnyoghálók osztására és (különösen kanyaró elleni) oltási kampányokra kerülhet sor a gyermekhalandóság csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy megfelelő nemzeti szakpolitikákat kell kialakítani és végrehajtani a gyermekhalandóság csökkentése érdekében, ideértve a megelőzési intézkedéseket, a védőoltásokat és a gyógykezelést, valamint a jobb élelmezést, ivóvíz-ellátást és környezethigiéniát; ezért integrált kampányok ösztönzését kéri, amelyek keretében például szúnyoghálók osztására és (különösen kanyaró elleni) oltási kampányokra kerülhet sor a gyermekhalandóság csökkentése érdekében;

| 34. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy erősítsék meg oktatáspolitikáikat, és ne csak a beiskolázások mennyiségi adataira, hanem az oktatás színvonalára és a teljesítési arányra is összpontosítsanak az iskolai lemorzsolódási arányok – különösen a lányok körében való – csökkentése, az iskolaépületek befogadóképességének növelése és a tanárképzés erősítése révén, ugyanakkor törekedjenek arra, hogy befogadó oktatást biztosítsanak a fogyatékkal élő gyermekek számára, akik közül az alacsony jövedelmű országokban jelenleg csak 10 % részesül iskolai oktatásban; |
| --- | --- |

34.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy erősítsék meg oktatáspolitikáikat, és ne csak a beiskolázások mennyiségi adataira, hanem az oktatás színvonalára és a teljesítési arányra is összpontosítsanak az iskolai lemorzsolódási arányok – különösen a lányok körében való – csökkentése, az iskolaépületek befogadóképességének növelése és a tanárképzés erősítése révén, ugyanakkor törekedjenek arra, hogy befogadó oktatást biztosítsanak a fogyatékkal élő gyermekek számára, akik közül az alacsony jövedelmű országokban jelenleg csak 10 % részesül iskolai oktatásban;

| 35. | hangsúlyozza, hogy az oktatásnak központi szerepet kell kapnia az AKCS-országok nemzeti szakpolitikáiban, ötvözve a hatékony politikákat és az oktatásra fordított fenntartható nemzeti beruházásokat; e tekintetben kitart amellett, hogy holisztikus megközelítést kell alkalmazni az oktatásban, amelyet összetett, különféle résztvevőkből, struktúrákból és kapcsolatokból álló rendszernek kell tekinteni, és amely a következőkre összpontosít:






  — | a tanulási lehetőségek teljes körének biztosítása a gyermekek, fiatalok és felnőttek számára, |
| --- | --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy az oktatásnak központi szerepet kell kapnia az AKCS-országok nemzeti szakpolitikáiban, ötvözve a hatékony politikákat és az oktatásra fordított fenntartható nemzeti beruházásokat; e tekintetben kitart amellett, hogy holisztikus megközelítést kell alkalmazni az oktatásban, amelyet összetett, különféle résztvevőkből, struktúrákból és kapcsolatokból álló rendszernek kell tekinteni, és amely a következőkre összpontosít:

—

a tanulási lehetőségek teljes körének biztosítása a gyermekek, fiatalok és felnőttek számára,

| — | az oktatás színvonalának emelése, |
| --- | --- |

—

az oktatás színvonalának emelése,

| — | a tanárok helyzetének, javadalmazásának, munkakörülményeinek és jogainak javítása, |
| --- | --- |

—

a tanárok helyzetének, javadalmazásának, munkakörülményeinek és jogainak javítása,

| — | a különféle résztvevők és érdekelt felek bevonása a folyamatba, például az állami és magánszféra közötti partnerségek előmozdítása révén, |
| --- | --- |

—

a különféle résztvevők és érdekelt felek bevonása a folyamatba, például az állami és magánszféra közötti partnerségek előmozdítása révén,

| — | a tanulási szolgáltatások finanszírozása és szabályozása; |
| --- | --- |

—

a tanulási szolgáltatások finanszírozása és szabályozása;

| 36. | üdvözli az emberi jogok és a szociális védelem iránti elkötelezettséget az ENSZ záródokumentumában; |
| --- | --- |

36.

üdvözli az emberi jogok és a szociális védelem iránti elkötelezettséget az ENSZ záródokumentumában;

| 37. | hangsúlyozza, hogy az EU és az AKCS tagállamainak meg kell erősíteniük a nemek közötti egyenlőség előmozdítása, a nemi alapú erőszak elleni küzdelem és a nők szerepének erősítése melletti kötelezettségvállalásaikat, mivel ezek kulcsfontosságú prioritások az összes millenniumi fejlesztési cél eléréséhez; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy az EU és az AKCS tagállamainak meg kell erősíteniük a nemek közötti egyenlőség előmozdítása, a nemi alapú erőszak elleni küzdelem és a nők szerepének erősítése melletti kötelezettségvállalásaikat, mivel ezek kulcsfontosságú prioritások az összes millenniumi fejlesztési cél eléréséhez;

| 38. | emlékeztet arra, hogy a fejlett és fejlődő országoknak a millenniumi fejlesztési célok 2015-ig való teljesítésére vonatkozó kölcsönös felelőssége az elszámoltathatóság, a kormányzás és az átláthatóság kereteinek megerősítésétől függ; |
| --- | --- |

38.

emlékeztet arra, hogy a fejlett és fejlődő országoknak a millenniumi fejlesztési célok 2015-ig való teljesítésére vonatkozó kölcsönös felelőssége az elszámoltathatóság, a kormányzás és az átláthatóság kereteinek megerősítésétől függ;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a millenniumi fejlesztési célok követésében holisztikus szemléletre van szükség, mivel a millenniumi fejlesztési célok egymással kölcsönösen összefüggenek és egymást erősítik; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a millenniumi fejlesztési célok követésében holisztikus szemléletre van szükség, mivel a millenniumi fejlesztési célok egymással kölcsönösen összefüggenek és egymást erősítik;

| 40. | kitart amellett, hogy az emberi jogok tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme szerves részét képezi a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében zajló tényleges munkának; |
| --- | --- |

40.

kitart amellett, hogy az emberi jogok tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme szerves részét képezi a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében zajló tényleges munkának;

| 41. | olyan helyi szintű „fejlesztési paktumok” végrehajtására szólít fel, amelyek tartalmazzák a helyi hatóságok nyilvános kötelezettségvállalásait a helyi közösségek által meghatározott fejlesztési célkitűzések megvalósítására vonatkozóan, és biztosítják, hogy a helyi hatóságokat elszámoltatják a források felhasználásáról; |
| --- | --- |

41.

olyan helyi szintű „fejlesztési paktumok” végrehajtására szólít fel, amelyek tartalmazzák a helyi hatóságok nyilvános kötelezettségvállalásait a helyi közösségek által meghatározott fejlesztési célkitűzések megvalósítására vonatkozóan, és biztosítják, hogy a helyi hatóságokat elszámoltatják a források felhasználásáról;

| 42. | hangsúlyozza, hogy az iskolázott és szakképzett munkaerő kulcsfontosságú a gazdasági fejlődés, a versenyképesség és a növekedés fellendítéséhez; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy az iskolázott és szakképzett munkaerő kulcsfontosságú a gazdasági fejlődés, a versenyképesség és a növekedés fellendítéséhez;

| 43. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy hozzanak létre jogi és adózási képzési programokat az adóhatóság személyzete számára; hangsúlyozza, hogy külön erőfeszítésre van szükség az olyan országok esetében, amelyek adóügyekben még nem részesülnek hosszú távú támogatásban; |
| --- | --- |

43.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy hozzanak létre jogi és adózási képzési programokat az adóhatóság személyzete számára; hangsúlyozza, hogy külön erőfeszítésre van szükség az olyan országok esetében, amelyek adóügyekben még nem részesülnek hosszú távú támogatásban;

| 44. | hangsúlyozza, hogy a gyermekek kizsákmányolásának megszüntetése és a gyermekmunka felszámolása érdekében folytatott küzdelmet prioritásnak kell tekinteni az EU-ban és az AKCS-országokban; felhívja ezért az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy erőfeszítéseiket összpontosítsák a gyermekmunka felszámolására; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a gyermekek kizsákmányolásának megszüntetése és a gyermekmunka felszámolása érdekében folytatott küzdelmet prioritásnak kell tekinteni az EU-ban és az AKCS-országokban; felhívja ezért az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy erőfeszítéseiket összpontosítsák a gyermekmunka felszámolására;

| 45. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy a lehető leghatékonyabban használják fel az európai támogatásokat a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében, gondosabban megválasztva a kiemelt ágazatokat az országstratégiai dokumentumokban és a nemzeti indikatív programokban, valamint megkönnyítve a gazdasági partnerségi megállapodások támogatási intézkedéseihez való hozzáférést; ezzel összefüggésben felszólítja az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy az EFA-finanszírozásból elkülönítendő 1 milliárd eurós tartalék elosztására vonatkozó javaslata főként a leginkább lemaradó országoknak kedvezzen az AKCS-programok 2010-es félidős felülvizsgálata keretében; felhívja az EU-t, hogy a fogyatékosság szempontját érvényesítse valamennyi nemzetközi együttműködési munkában, a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 32. cikke szerinti kötelezettségének megfelelően; |
| --- | --- |

45.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy a lehető leghatékonyabban használják fel az európai támogatásokat a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében, gondosabban megválasztva a kiemelt ágazatokat az országstratégiai dokumentumokban és a nemzeti indikatív programokban, valamint megkönnyítve a gazdasági partnerségi megállapodások támogatási intézkedéseihez való hozzáférést; ezzel összefüggésben felszólítja az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy az EFA-finanszírozásból elkülönítendő 1 milliárd eurós tartalék elosztására vonatkozó javaslata főként a leginkább lemaradó országoknak kedvezzen az AKCS-programok 2010-es félidős felülvizsgálata keretében; felhívja az EU-t, hogy a fogyatékosság szempontját érvényesítse valamennyi nemzetközi együttműködési munkában, a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 32. cikke szerinti kötelezettségének megfelelően;

| 46. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy vezessenek be tisztességes, méltányos és szabályozott kereskedelempolitikákat; ezzel összefüggésben hangsúlyozza az emberi jogi dimenzió fontosságát minden kereskedelmi megállapodásban; |
| --- | --- |

46.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy vezessenek be tisztességes, méltányos és szabályozott kereskedelempolitikákat; ezzel összefüggésben hangsúlyozza az emberi jogi dimenzió fontosságát minden kereskedelmi megállapodásban;

| 47. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy emeljék olyan szintre a mezőgazdaságra és – külön hangsúlyt helyezve a kínálati oldalra – az élelmezésbiztonságra fordított befektetéseket, amely garantálja, hogy senkinek ne kelljen éheznie, miközben a hosszú távú élelmezésbiztonság biztosítása érdekében különös figyelmet kell fordítani a sürgető élelmezési szükségletekre, a vidéki régiók infrastruktúrájának fejlesztésére, a kisüzemi gazdálkodásra és a szociális védelemmel kapcsolatos programokra; |
| --- | --- |

47.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy emeljék olyan szintre a mezőgazdaságra és – külön hangsúlyt helyezve a kínálati oldalra – az élelmezésbiztonságra fordított befektetéseket, amely garantálja, hogy senkinek ne kelljen éheznie, miközben a hosszú távú élelmezésbiztonság biztosítása érdekében különös figyelmet kell fordítani a sürgető élelmezési szükségletekre, a vidéki régiók infrastruktúrájának fejlesztésére, a kisüzemi gazdálkodásra és a szociális védelemmel kapcsolatos programokra;

| 48. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kormány által támogatott külföldi befektetők (különösen Afrikában) újabban felvásárolják a mezőgazdasági földterületeket, ami nem megfelelő működtetés esetén veszélyeztetheti a helyi élelmezésbiztonságot, valamint súlyos és messzemenő következményekhez vezethet a fejlődő országokban; szorgalmazza, hogy az AKCS, az ENSZ és az EU komolyan foglalkozzon a mezőgazdasági földterületek felvásárlásának hátrányos hatásaival; |
| --- | --- |

48.

mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kormány által támogatott külföldi befektetők (különösen Afrikában) újabban felvásárolják a mezőgazdasági földterületeket, ami nem megfelelő működtetés esetén veszélyeztetheti a helyi élelmezésbiztonságot, valamint súlyos és messzemenő következményekhez vezethet a fejlődő országokban; szorgalmazza, hogy az AKCS, az ENSZ és az EU komolyan foglalkozzon a mezőgazdasági földterületek felvásárlásának hátrányos hatásaival;

| 49. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a KAP reformjaira, a gazdasági partnerségi megállapodások megkötésére és az Európai Fejlesztési Alap félidős értékelésére koherens és összehangolt módon kerüljön sor; |
| --- | --- |

49.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a KAP reformjaira, a gazdasági partnerségi megállapodások megkötésére és az Európai Fejlesztési Alap félidős értékelésére koherens és összehangolt módon kerüljön sor;

| 50. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy a szegénység csökkentése és az élelmezésbiztonság garantálása érdekében ösztönözzék a földtulajdonlást és biztosítsák a tulajdonjogok tiszteletben tartását, továbbá könnyítsék meg a gazdálkodók, a kisvállalkozások és a helyi közösségek hitelhez jutását; hangsúlyozza a kistermelők kapacitásainak növelésére, a hatékonyabb vízgazdálkodási technológiák bevezetésére és a talaj tápértékének helyreállítására fordított új befektetések fontosságát; |
| --- | --- |

50.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy a szegénység csökkentése és az élelmezésbiztonság garantálása érdekében ösztönözzék a földtulajdonlást és biztosítsák a tulajdonjogok tiszteletben tartását, továbbá könnyítsék meg a gazdálkodók, a kisvállalkozások és a helyi közösségek hitelhez jutását; hangsúlyozza a kistermelők kapacitásainak növelésére, a hatékonyabb vízgazdálkodási technológiák bevezetésére és a talaj tápértékének helyreállítására fordított új befektetések fontosságát;

| 51. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy ismerjék el az élelemhez való jogot; |
| --- | --- |

51.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy ismerjék el az élelemhez való jogot;

| 52. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy ösztönözzék a helyi termelést és fogyasztást; |
| --- | --- |

52.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy ösztönözzék a helyi termelést és fogyasztást;

| 53. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy javítsák az önálló vállalkozók és a kisvállalkozások lehetőségeit, és ezzel összefüggésben támogassák és könnyítsék meg a mikrohitelekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

53.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy javítsák az önálló vállalkozók és a kisvállalkozások lehetőségeit, és ezzel összefüggésben támogassák és könnyítsék meg a mikrohitelekhez való hozzáférést;

| 54. | rámutat arra, hogy az ipari fejlődés óriási átalakítási lehetőséget jelent a nemzetgazdaságok számára, és valószínűleg tágabb teret kínál a termelékenység hosszú távú növekedésére, mint a mezőgazdasági kivitelek és a természeti erőforrások kitermelése, amelyek megrázkódtatásoknak teszik ki a gazdaságokat; felhívja ezért az AKCS-országokat, hogy az iparosodáshoz kapcsolódó politikák kialakításával és végrehajtásával foglalkozzanak ezzel a kérdéssel, kiemelt figyelmet fordítva a gyártás szakosodására és a kereskedelmi kapacitásépítésre; |
| --- | --- |

54.

rámutat arra, hogy az ipari fejlődés óriási átalakítási lehetőséget jelent a nemzetgazdaságok számára, és valószínűleg tágabb teret kínál a termelékenység hosszú távú növekedésére, mint a mezőgazdasági kivitelek és a természeti erőforrások kitermelése, amelyek megrázkódtatásoknak teszik ki a gazdaságokat; felhívja ezért az AKCS-országokat, hogy az iparosodáshoz kapcsolódó politikák kialakításával és végrehajtásával foglalkozzanak ezzel a kérdéssel, kiemelt figyelmet fordítva a gyártás szakosodására és a kereskedelmi kapacitásépítésre;

| 55. | az AKCS-országok kereskedelmi teljesítményének javítása érdekében sürgeti a kormányokat és az adományozó országokat, hogy növeljék a beruházásokat és fokozzák a támogatást az AKCS-vállalkozások ellátási kapacitásának növelése, minősége, versenyképessége és az importőrök által megszabott termékelőírásoknak való megfelelése terén; úgy véli, hogy ennek magában kell foglalnia a termelékenység, a technológiabővítési szolgáltatások és a képzés megerősítését, valamint az export konzorciumok létrehozását és a klaszterfejlesztést; |
| --- | --- |

55.

az AKCS-országok kereskedelmi teljesítményének javítása érdekében sürgeti a kormányokat és az adományozó országokat, hogy növeljék a beruházásokat és fokozzák a támogatást az AKCS-vállalkozások ellátási kapacitásának növelése, minősége, versenyképessége és az importőrök által megszabott termékelőírásoknak való megfelelése terén; úgy véli, hogy ennek magában kell foglalnia a termelékenység, a technológiabővítési szolgáltatások és a képzés megerősítését, valamint az export konzorciumok létrehozását és a klaszterfejlesztést;

| 56. | ismételten rámutat a párizsi nyilatkozatban és az accrai cselekvési programban meghatározott támogatáshatékonysági elvek fontosságára; |
| --- | --- |

56.

ismételten rámutat a párizsi nyilatkozatban és az accrai cselekvési programban meghatározott támogatáshatékonysági elvek fontosságára;

| 57. | felhívja az AKCS-országok parlamentjeit, hogy mérjék fel a nemzetközi együttműködés parlamenti dimenziójában történt előrehaladást, és értékeljék a millenniumi fejlesztési célok támogatásában való parlamenti részvételt; szorgalmazza, hogy a költségvetési tervezetek és törvények vizsgálatakor mindegyik parlament értékelje ezeknek a millenniumi fejlesztési célok teljesítésére gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

57.

felhívja az AKCS-országok parlamentjeit, hogy mérjék fel a nemzetközi együttműködés parlamenti dimenziójában történt előrehaladást, és értékeljék a millenniumi fejlesztési célok támogatásában való parlamenti részvételt; szorgalmazza, hogy a költségvetési tervezetek és törvények vizsgálatakor mindegyik parlament értékelje ezeknek a millenniumi fejlesztési célok teljesítésére gyakorolt hatásait;

| 58. | felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy a fejlődő országokban mozdítsa elő és támogassa a demokráciát, a békét, a jogállamiságot és a korrupciómentes közigazgatást; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy a fejlődő országokban mozdítsa elő és támogassa a demokráciát, a békét, a jogállamiságot és a korrupciómentes közigazgatást;

| 59. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy oly módon kezeljék az egyenlőtlenség mögött meghúzódó alapvető okokat, hogy foglalkoznak a megkülönböztetéssel, a társadalmi normákkal és gyakorlatokkal, ismeretátadással és kapacitásfejlesztéssel biztosítják a közösségek felemelkedését, megerősítik az elszámoltathatóság rendszerét és támogatják a civil társadalmi szervezeteket; |
| --- | --- |

59.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy oly módon kezeljék az egyenlőtlenség mögött meghúzódó alapvető okokat, hogy foglalkoznak a megkülönböztetéssel, a társadalmi normákkal és gyakorlatokkal, ismeretátadással és kapacitásfejlesztéssel biztosítják a közösségek felemelkedését, megerősítik az elszámoltathatóság rendszerét és támogatják a civil társadalmi szervezeteket;

| 60. | felszólítja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a kisebbségi jogokra, tartsák tiszteletben az emberi jogokat és ösztönözzék a megkülönböztetésmentességet; |
| --- | --- |

60.

felszólítja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a kisebbségi jogokra, tartsák tiszteletben az emberi jogokat és ösztönözzék a megkülönböztetésmentességet;

| 61. | felszólítja az EU tagállamait, hogy kövessék nyomon az Európai Bizottság által 2010 áprilisában közzétett tizenkét pontos uniós cselekvési tervet (22), és felszólítja az Európai Bizottságot, hogy évente tegyen jelentést a millenniumi fejlesztési célok 2015-re történő megvalósítása terén elért uniós előrehaladásról; |
| --- | --- |

61.

felszólítja az EU tagállamait, hogy kövessék nyomon az Európai Bizottság által 2010 áprilisában közzétett tizenkét pontos uniós cselekvési tervet (22), és felszólítja az Európai Bizottságot, hogy évente tegyen jelentést a millenniumi fejlesztési célok 2015-re történő megvalósítása terén elért uniós előrehaladásról;

| 62. | üdvözli az ENSZ azon kötelezettségvállalását, hogy 2013-ban különleges eseményt szervez a millenniumi fejlesztési célok elérése felé tett erőfeszítések nyomon követésére; |
| --- | --- |

62.

üdvözli az ENSZ azon kötelezettségvállalását, hogy 2013-ban különleges eseményt szervez a millenniumi fejlesztési célok elérése felé tett erőfeszítések nyomon követésére;

| 63. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az EU Tanácsa soros elnökségének és az Afrikai Uniónak. |
| --- | --- |

63.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az EU Tanácsa soros elnökségének és az Afrikai Uniónak.

ÁLLÁSFOGLALÁS (23)

az élelmezésbiztonságról

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

2010. december 2-tól4-ig Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) tartott ülésén,

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az AKCS-országokban az élelmezésbiztonsági kérdésekről és az AKCS–EU-együttműködés szerepéről szóló, 2008. március 20-án Ljubljanában elfogadott állásfoglalására (24),

tekintettel az élelmezésbiztonságról szóló 2007. november 29-i (25), 2009. január 13-i (26), 2009. november 26-i (27) és 2010. május 18-i (28) európai parlamenti állásfoglalásokra,

tekintettel az 1996-os világélelmezési csúcstalálkozó következtetéseire, valamint arra a célkitűzésre, hogy az éhező emberek száma 2015-ig a felére csökkenjen,

tekintettel az Egyesült Nemzetek millenniumi fejlesztési célokról szóló, 2000. szeptemberi nyilatkozatára és azon kötelezettségvállalására, hogy felére csökkenti az éhezésben szenvedő és kevesebb mint napi 1 USA-dollárból élő emberek számát,tekintettel az Európai Bizottság által 2010. április 21-én kiadott, „Tizenkét pontos uniós cselekvési terv a millenniumi fejlesztési célok támogatására” című közleményre,

tekintettel a támogatások hatékonyságáról szóló, 2005. évi párizsi nyilatkozatra és a 2008. évi accrai cselekvési programra,

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának „A világméretű élelmiszerválság többek közt a meredeken emelkedő élelmiszerárak által okozott súlyosbodásának kedvezőtlen hatása az élelemhez való jog érvényesítésére” című, 2008. május 22-én Genfben megrendezett rendkívüli ülésére,

tekintettel az ENSZ globális élelmezésbiztonsági válsággal foglalkozó magas szintű munkacsoportjára és annak „Átfogó cselekvési kerettervére” és az „Élelmezésbiztonság mindenkinek” címmel 2009. január 26–27-én Madridban tartott magas szintű ülésre,

tekintettel a G8-nak az élelmezésbiztonságról szóló, 2009. július 10-i L'Aquila-i együttes nyilatkozatára,

tekintettel a 2009. november 16–18-án, Rómában megrendezett élelmezésbiztonsági világ-csúcstalálkozón kiadott nyilatkozatra,

tekintettel a FAO „Az élelmiszerellátás bizonytalansága a világban” című éves jelentéseire,

tekintettel az EU fejlődő országoknak szóló élelmezésfinanszírozási eszközére,

tekintettel az AKCS állam- és kormányfők 2008. október 2–3-án, Accrában tartott 6. csúcstalálkozóján kiadott zárónyilatkozatra,

tekintettel az afrikai mezőgazdaságról és élelmezésbiztonságról szóló, 2003. júliusban Maputóban elfogadott AU-nyilatkozatra,

tekintettel a Loméban és azt követően Cotonouban aláírt, a fejlesztésről és kereskedelemről szóló AKCS–EU partnerségi megállapodások célkitűzéseire,

tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Az élelmiszerbiztonságra vonatkozó tematikus stratégia – Az élelmiszerbiztonsági menetrend előmozdítása a millenniumi fejlesztési célok érdekében” című, 2006. január 25-i európai bizottsági közleményre (COM(2006)21),

tekintettel a millenniumi fejlesztési célokról szóló, 2010. szeptember 20–22-én New Yorkban tartott magas szintű ENSZ-ülés eredményeire,

tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) az élelmiszerellátás bizonytalanságának elhúzódó válságok idején történő kezeléséről szóló 2010-es jelentésére,

tekintettel az ENSZ élelemhez való joggal foglalkozó különelőadójának az ENSZ-közgyűlés 2010. augusztus 11-i hatvanötödik ülésszakán előterjesztett jelentésére,

tekintettel a fejlődésnek kedvező gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) szóló, 2007. november 22-i kigali nyilatkozatára (29),

tekintettel a 2010. november 29–30-i EU–Afrika-csúcstalálkozó következtetéseire és a második cselekvési tervre, valamint a 2010. november 27-i, az EU–Pánafrikai Parlament csúcstalálkozó előtti nyilatkozatra,

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés Kelet-Afrikában tartott ötödik regionális ülésének zárónyilatkozatára (Mahé, Seychelle-szigetek, 2010. július 14–15.),

| A. | mivel a FAO 1996-ban úgy határozta meg az élelmezésbiztonságot, mint „minden ember mindenkori hozzáférése az egészséges, aktív élethez szükséges mennyiségű, biztonságos és tápláló élelmiszerekhez”, |
| --- | --- |

A.

mivel a FAO 1996-ban úgy határozta meg az élelmezésbiztonságot, mint „minden ember mindenkori hozzáférése az egészséges, aktív élethez szükséges mennyiségű, biztonságos és tápláló élelmiszerekhez”,

| B. | tekintettel az Európai Bizottság „Az EU fejlesztéspolitikája az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés támogatására: Az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2010. november 10-én kiadott zöld könyvére (COM(2010)629), amelynek célkitűzései között szerepel az is, „hogyan érjünk el tartós eredményeket a mezőgazdaság és az élelmezésbiztonság terén”, |
| --- | --- |

B.

tekintettel az Európai Bizottság „Az EU fejlesztéspolitikája az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés támogatására: Az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2010. november 10-én kiadott zöld könyvére (COM(2010)629), amelynek célkitűzései között szerepel az is, „hogyan érjünk el tartós eredményeket a mezőgazdaság és az élelmezésbiztonság terén”,

| C. | mivel sok fejlődő országban a népesség 80–90 %-a számára a mezőgazdaság jelenti a megélhetés fő forrását; mivel a jövedelmeik növelése fel fogja élénkíteni a vidéki gazdaságokat, több munkahelyet teremt a szegények számára és fokozza a belföldi előállítású áruk és szolgáltatások iránti keresletet, |
| --- | --- |

C.

mivel sok fejlődő országban a népesség 80–90 %-a számára a mezőgazdaság jelenti a megélhetés fő forrását; mivel a jövedelmeik növelése fel fogja élénkíteni a vidéki gazdaságokat, több munkahelyet teremt a szegények számára és fokozza a belföldi előállítású áruk és szolgáltatások iránti keresletet,

| D. | mivel az éhezés csökkentésére tett jelenlegi globális erőfeszítések ellenére 2010-ben is egymilliárd fölött maradt az alultápláltak száma a világban, |
| --- | --- |

D.

mivel az éhezés csökkentésére tett jelenlegi globális erőfeszítések ellenére 2010-ben is egymilliárd fölött maradt az alultápláltak száma a világban,

| E. | mivel 2008-ban a meredeken emelkedő élelmiszerárak, az olajárak tetőzése és a pénzügyi válság az éghajlatváltozással ötvözve megsemmisítő hatással volt az AKCS-országok gazdaságára, ami a rendszerszintű válságban gyökerezett, |
| --- | --- |

E.

mivel 2008-ban a meredeken emelkedő élelmiszerárak, az olajárak tetőzése és a pénzügyi válság az éghajlatváltozással ötvözve megsemmisítő hatással volt az AKCS-országok gazdaságára, ami a rendszerszintű válságban gyökerezett,

| F. | mivel az élelmiszerekkel folytatott spekuláció és a kivitelközpontú mezőgazdasági nyersanyag-termelés céljából történő földvásárlás hozzájárulhat az élelmiszerhiányhoz és ezáltal az áremelkedésekhez, valamint emberek millióit fosztja meg az élelemhez való megfelelő hozzáféréstől, |
| --- | --- |

F.

mivel az élelmiszerekkel folytatott spekuláció és a kivitelközpontú mezőgazdasági nyersanyag-termelés céljából történő földvásárlás hozzájárulhat az élelmiszerhiányhoz és ezáltal az áremelkedésekhez, valamint emberek millióit fosztja meg az élelemhez való megfelelő hozzáféréstől,

| G. | mivel annak ellenére, hogy a mezőgazdasági ágazat bizonyítottan fontos az AKCS-országok számára, az EU–AKCS fejlesztési együttműködési programok nem adtak kellő prioritást a mezőgazdasági ágazatnak, |
| --- | --- |

G.

mivel annak ellenére, hogy a mezőgazdasági ágazat bizonyítottan fontos az AKCS-országok számára, az EU–AKCS fejlesztési együttműködési programok nem adtak kellő prioritást a mezőgazdasági ágazatnak,

| H. | mivel a fenntarthatatlan gazdálkodási gyakorlatok, köztük az ellenőrizetlen erdőirtás vagy a peszticidek túlzott alkalmazása közvetlenül hozzájárul az egészséges élelmiszerek termelésére alkalmas, jó minőségű szántóföldek ritkaságához, |
| --- | --- |

H.

mivel a fenntarthatatlan gazdálkodási gyakorlatok, köztük az ellenőrizetlen erdőirtás vagy a peszticidek túlzott alkalmazása közvetlenül hozzájárul az egészséges élelmiszerek termelésére alkalmas, jó minőségű szántóföldek ritkaságához,

| I. | mivel az AKCS-országok az áruk exportjától függenek, amelyek a devizabevételeik több mint 50 %-át teszik ki; mivel a fejlődő kis szigetállamok némelyike az alapvető élelmiszer-szükségletének közel 80 %-ában a behozataltól függ, mivel nem tud az élelmiszerek terén ésszerű mértékű önellátásra törekedni, |
| --- | --- |

I.

mivel az AKCS-országok az áruk exportjától függenek, amelyek a devizabevételeik több mint 50 %-át teszik ki; mivel a fejlődő kis szigetállamok némelyike az alapvető élelmiszer-szükségletének közel 80 %-ában a behozataltól függ, mivel nem tud az élelmiszerek terén ésszerű mértékű önellátásra törekedni,

| J. | mivel a mezőgazdasági termékekre adott exporttámogatás a fejlődő országok piacán dömpinghez vezethet, a helyi kistermelőkre nézve pedig súlyos következményekkel járhat, |
| --- | --- |

J.

mivel a mezőgazdasági termékekre adott exporttámogatás a fejlődő országok piacán dömpinghez vezethet, a helyi kistermelőkre nézve pedig súlyos következményekkel járhat,

| K. | mivel az éghajlatváltozás hatása, a növénytakaró pusztulása és a természeti csapások nagyobb gyakorisága az elkövetkező években valószínűleg jelentősen meg fogja növelni az élelmiszerellátás bizonytalanságát, és drámai hatással lesz a mezőgazdasági ágazatban dolgozók megélhetésére, |
| --- | --- |

K.

mivel az éghajlatváltozás hatása, a növénytakaró pusztulása és a természeti csapások nagyobb gyakorisága az elkövetkező években valószínűleg jelentősen meg fogja növelni az élelmiszerellátás bizonytalanságát, és drámai hatással lesz a mezőgazdasági ágazatban dolgozók megélhetésére,

| L. | mivel sok afrikai ország mezőgazdasági földterületeket ad bérbe külföldi befektetőknek, ami nem megfelelő működtetés esetén veszélyeztetheti a helyi élelmezésbiztonságot, és súlyos, messzemenő következményekhez vezethet, |
| --- | --- |

L.

mivel sok afrikai ország mezőgazdasági földterületeket ad bérbe külföldi befektetőknek, ami nem megfelelő működtetés esetén veszélyeztetheti a helyi élelmezésbiztonságot, és súlyos, messzemenő következményekhez vezethet,

| M. | mivel az éghajlatváltozás és az erdőirtás gazdálkodást érintő következményei, elsősorban a terméshozamoknak az ismétlődő vízhiány és aszály, vagy épp ellenkezőleg, árvizek és földcsuszamlások miatti csökkenése súlyosan hátrányos hatásokat gyakorol a mezőgazdasági tevékenységekre az EU-ban és az AKCS-országokban, |
| --- | --- |

M.

mivel az éghajlatváltozás és az erdőirtás gazdálkodást érintő következményei, elsősorban a terméshozamoknak az ismétlődő vízhiány és aszály, vagy épp ellenkezőleg, árvizek és földcsuszamlások miatti csökkenése súlyosan hátrányos hatásokat gyakorol a mezőgazdasági tevékenységekre az EU-ban és az AKCS-országokban,

| N. | mivel a mezőgazdasági termelés növekedése – főként a családi gazdálkodás ágazatában – csökkentheti az élelmiszerellátás bizonytalanságát, és hozzájárulhat az élelmiszerárak csökkenéséhez és a termelők bevételeinek növekedéséhez, |
| --- | --- |

N.

mivel a mezőgazdasági termelés növekedése – főként a családi gazdálkodás ágazatában – csökkentheti az élelmiszerellátás bizonytalanságát, és hozzájárulhat az élelmiszerárak csökkenéséhez és a termelők bevételeinek növekedéséhez,

| O. | mivel az ivóvíz fontos tényező az élelmezésbiztonság szempontjából, az AKCS-országok pedig nehezen férnek hozzá az ivóvízhez, |
| --- | --- |

O.

mivel az ivóvíz fontos tényező az élelmezésbiztonság szempontjából, az AKCS-országok pedig nehezen férnek hozzá az ivóvízhez,

| P. | mivel a világ legszegényebb lakosai közül sokak étrendjében a fehérjebevitel jelentős részét fenntarthatatlan módon a vadon élő állatok biztosítják bozóthús formájában, aminek eredményeképpen olyan természeti területek jönnek létre, amelyek szerkezetileg látszólag érintetlenek, de potenciálisan képtelenek a biológiai sokféleségük fenntartására, ezért csak rövid távon jelentenek megoldást, és az élelmiszerlánc szempontjából további veszélyeket idéznek elő, |
| --- | --- |

P.

mivel a világ legszegényebb lakosai közül sokak étrendjében a fehérjebevitel jelentős részét fenntarthatatlan módon a vadon élő állatok biztosítják bozóthús formájában, aminek eredményeképpen olyan természeti területek jönnek létre, amelyek szerkezetileg látszólag érintetlenek, de potenciálisan képtelenek a biológiai sokféleségük fenntartására, ezért csak rövid távon jelentenek megoldást, és az élelmiszerlánc szempontjából további veszélyeket idéznek elő,

| Q. | mivel a szélsőséges szegénységben élő 1,3 milliárd ember 70 %-a nő, és az egész világon megtagadják a nőktől a gazdasági és társadalmi körülményeik javításához szükséges lehetőségeket, például a tulajdonjogot és az örökösödési jogot, illetve az oktatáshoz vagy a munkahelyekhez való hozzáférést, |
| --- | --- |

Q.

mivel a szélsőséges szegénységben élő 1,3 milliárd ember 70 %-a nő, és az egész világon megtagadják a nőktől a gazdasági és társadalmi körülményeik javításához szükséges lehetőségeket, például a tulajdonjogot és az örökösödési jogot, illetve az oktatáshoz vagy a munkahelyekhez való hozzáférést,

| R. | mivel a fejlődő világba irányuló közvetlen külföldi befektetések beáramlásának a globális recesszió miatti lassulása közvetlenül akadályozza a kölcsönökhöz és hitelgaranciákhoz, köztük a mikrohitelekhez való hozzáférést, ugyanakkor hozzáadódik a szántóterület megvásárlásának és hasznosításának meglévő akadályaihoz, miközben ez a helyi mezőgazdaság fejlődéséhez és az élelmezésbiztonság hosszú távú biztosításához elengedhetetlen, |
| --- | --- |

R.

mivel a fejlődő világba irányuló közvetlen külföldi befektetések beáramlásának a globális recesszió miatti lassulása közvetlenül akadályozza a kölcsönökhöz és hitelgaranciákhoz, köztük a mikrohitelekhez való hozzáférést, ugyanakkor hozzáadódik a szántóterület megvásárlásának és hasznosításának meglévő akadályaihoz, miközben ez a helyi mezőgazdaság fejlődéséhez és az élelmezésbiztonság hosszú távú biztosításához elengedhetetlen,

| S. | mivel a FAO becslése szerint 1985 óta 7 millió mezőgazdasági dolgozó halt meg HIV-ben, illetve AIDS-ben, és a járvány a becslések szerint további 16 millió áldozatot fog követelni az elkövetkező két évtizedben a 25 legsúlyosabban érintett afrikai országban; mivel a HIV/AIDS és más járványok elsősorban a termelő munkaerőt sújtják, |
| --- | --- |

S.

mivel a FAO becslése szerint 1985 óta 7 millió mezőgazdasági dolgozó halt meg HIV-ben, illetve AIDS-ben, és a járvány a becslések szerint további 16 millió áldozatot fog követelni az elkövetkező két évtizedben a 25 legsúlyosabban érintett afrikai országban; mivel a HIV/AIDS és más járványok elsősorban a termelő munkaerőt sújtják,

| T. | mivel a politikai nyugtalanság, valamint a béke és biztonság hiánya sok ország élelmiszerellátási képességét veszélyezteti, és hosszabb távon hátrányosan hat az emberek megélhetésére is, |
| --- | --- |

T.

mivel a politikai nyugtalanság, valamint a béke és biztonság hiánya sok ország élelmiszerellátási képességét veszélyezteti, és hosszabb távon hátrányosan hat az emberek megélhetésére is,

| U. | mivel a modern információs technológiákhoz való hozzáférés fokozza a mezőgazdasági termelők kapacitásait és javítja a mezőgazdasági gyakorlatokkal, az árakkal és a termelési tényezőkhöz való hozzáféréssel kapcsolatos tájékozottságukat, |
| --- | --- |

U.

mivel a modern információs technológiákhoz való hozzáférés fokozza a mezőgazdasági termelők kapacitásait és javítja a mezőgazdasági gyakorlatokkal, az árakkal és a termelési tényezőkhöz való hozzáféréssel kapcsolatos tájékozottságukat,

| 1. | hangsúlyozza az élelemhez való jog alapvető jellegét, amelyet elidegeníthetetlen és egyetemes jognak kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy minden országnak vagy régiónak joga van olyan típusú mezőgazdaságot kialakítani, amely megfelel a lakossága élelmezési szükségleteinek; megerősíti, hogy az elegendő és tápláló élelemhez való hozzáférés alapvető emberi jog, amelyet a kormányok, nemzetközi szervezetek és civil társadalmi szervezetek közös fellépésén keresztül kell biztosítani; hangsúlyozza, hogy e jog megtagadása eme egyetemes emberi jog megsértésének minősül; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza az élelemhez való jog alapvető jellegét, amelyet elidegeníthetetlen és egyetemes jognak kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy minden országnak vagy régiónak joga van olyan típusú mezőgazdaságot kialakítani, amely megfelel a lakossága élelmezési szükségleteinek; megerősíti, hogy az elegendő és tápláló élelemhez való hozzáférés alapvető emberi jog, amelyet a kormányok, nemzetközi szervezetek és civil társadalmi szervezetek közös fellépésén keresztül kell biztosítani; hangsúlyozza, hogy e jog megtagadása eme egyetemes emberi jog megsértésének minősül;

| 2. | emlékezteti az EU-t és az AKCS-országokat azon kötelezettségvállalásukra, hogy 2015-re felére csökkentik az éhezéstől szenvedő népesség arányát; felhívja az EU-t és az AKCS-országokat, hogy a millenniumi fejlesztési célok keretében tegyenek megfelelő intézkedéseket e kötelezettségvállalás teljesítésére; |
| --- | --- |

2.

emlékezteti az EU-t és az AKCS-országokat azon kötelezettségvállalásukra, hogy 2015-re felére csökkentik az éhezéstől szenvedő népesség arányát; felhívja az EU-t és az AKCS-országokat, hogy a millenniumi fejlesztési célok keretében tegyenek megfelelő intézkedéseket e kötelezettségvállalás teljesítésére;

| 3. | felhívja az EU-t, hogy az AKCS-országokkal és a WTO keretében folytatott szoros konzultáció mellett kezelje kiemelten azt a kérdést, hogy az európai mezőgazdasági kivitelek támogatása hogyan hat az AKCS-országokra;hangsúlyozza, hogy a dohai forduló sikeres előfejlesztési eredményeire van szükség; hangsúlyozza továbbá, hogy a fejlett világnak egy világkereskedelmi megállapodás keretében meg kellene erősítenie elkötelezettségét a mezőgazdasági támogatások reformja terén; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy minden megállapodásban figyelembe kell venni az éghajlati régiókat és ebből következően a mezőgazdasági termelés elkülönülő formáit; hangsúlyozza, hogy a dohai forduló eredményeinek arra kell ösztönözniük a fejlődő országokat, hogy fektessenek be a mezőgazdaságba és az élelmiszertermelésbe; |
| --- | --- |

3.

felhívja az EU-t, hogy az AKCS-országokkal és a WTO keretében folytatott szoros konzultáció mellett kezelje kiemelten azt a kérdést, hogy az európai mezőgazdasági kivitelek támogatása hogyan hat az AKCS-országokra;hangsúlyozza, hogy a dohai forduló sikeres előfejlesztési eredményeire van szükség; hangsúlyozza továbbá, hogy a fejlett világnak egy világkereskedelmi megállapodás keretében meg kellene erősítenie elkötelezettségét a mezőgazdasági támogatások reformja terén; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy minden megállapodásban figyelembe kell venni az éghajlati régiókat és ebből következően a mezőgazdasági termelés elkülönülő formáit; hangsúlyozza, hogy a dohai forduló eredményeinek arra kell ösztönözniük a fejlődő országokat, hogy fektessenek be a mezőgazdaságba és az élelmiszertermelésbe;

| 4. | felhívja az AKCS-országokat, hogy az ágazat beruházásaiból nyújtsanak jelentős részt a családi gazdálkodás számára az élelmezésbiztonság elérése érdekében; |
| --- | --- |

4.

felhívja az AKCS-országokat, hogy az ágazat beruházásaiból nyújtsanak jelentős részt a családi gazdálkodás számára az élelmezésbiztonság elérése érdekében;

| 5. | létfontosságúnak tekinti, hogy új lendületet adjanak az AKCS–EU partnerségnek olyan tisztességes és kiegyensúlyozott partnerségi megállapodások megtárgyalásával, amelyek a fejlődést tartják szem előtt; |
| --- | --- |

5.

létfontosságúnak tekinti, hogy új lendületet adjanak az AKCS–EU partnerségnek olyan tisztességes és kiegyensúlyozott partnerségi megállapodások megtárgyalásával, amelyek a fejlődést tartják szem előtt;

| 6. | úgy véli, hogy az élelmezésbiztonság és a fenntarthatóság garantálása, valamint a szegénység elleni küzdelem támogatása érdekében minden gazdasági és szociális jogot – beleértve az élelemhez való jogot is – figyelembe kell venni a nemzetközi kereskedelmi szabályokban és megállapodásokban; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az élelmezésbiztonság és a fenntarthatóság garantálása, valamint a szegénység elleni küzdelem támogatása érdekében minden gazdasági és szociális jogot – beleértve az élelemhez való jogot is – figyelembe kell venni a nemzetközi kereskedelmi szabályokban és megállapodásokban;

| 7. | sajnálja, hogy 2008-ban, öt évvel a maputói nyilatkozat után – amely általános célként előírta, hogy az AU tagállamai nemzeti költségvetésükből 10 %-ot fordítsanak a mezőgazdaságra –, az afrikai országok 50 %-a nemzeti költségvetésének kevesebb mint 5 %-át költötte mezőgazdaságra; |
| --- | --- |

7.

sajnálja, hogy 2008-ban, öt évvel a maputói nyilatkozat után – amely általános célként előírta, hogy az AU tagállamai nemzeti költségvetésükből 10 %-ot fordítsanak a mezőgazdaságra –, az afrikai országok 50 %-a nemzeti költségvetésének kevesebb mint 5 %-át költötte mezőgazdaságra;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a 10. EFA végrehajtásáról folytatott viták során nagyobb mértékben figyelembe kell venni a lakosság szükségleteit az élelmezésbiztonságuk biztosítására irányuló mezőgazdasági termelés tekintetében, valamint a mezőgazdasági termelés javítását és diverzifikálását és a hozzáadott érték növelését annak érdekében, hogy az AKCS-országok segítséget kapjanak a kivitelre termelt monokultúrák modelljéből való kiszakadáshoz; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a 10. EFA végrehajtásáról folytatott viták során nagyobb mértékben figyelembe kell venni a lakosság szükségleteit az élelmezésbiztonságuk biztosítására irányuló mezőgazdasági termelés tekintetében, valamint a mezőgazdasági termelés javítását és diverzifikálását és a hozzáadott érték növelését annak érdekében, hogy az AKCS-országok segítséget kapjanak a kivitelre termelt monokultúrák modelljéből való kiszakadáshoz;

| 9. | kéri, hogy a 10. EFA végrehajtásába építsék bele az élelmezésbiztonság fejlesztésére irányuló egyedi programokat mindegyik AKCS-ország tekintetében, és ebben a programban – a mezőgazdasági termelők szervezeteivel és a civil társadalommal egyeztetve – szerepeljenek világos, ambiciózus célok, valamint konkrét, pontos határidőn belül alkalmazandó intézkedések; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy a 10. EFA végrehajtásába építsék bele az élelmezésbiztonság fejlesztésére irányuló egyedi programokat mindegyik AKCS-ország tekintetében, és ebben a programban – a mezőgazdasági termelők szervezeteivel és a civil társadalommal egyeztetve – szerepeljenek világos, ambiciózus célok, valamint konkrét, pontos határidőn belül alkalmazandó intézkedések;

| 10. | felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy fejlesztési politikájukba építsék be a vidéki területeken élő férfiak és nők által tapasztalt rövid távú szükségleteket és megszorításokat, hogy garantálják különösen az élelmezésbiztonsággal kapcsolatos programok sikerességét; |
| --- | --- |

10.

felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy fejlesztési politikájukba építsék be a vidéki területeken élő férfiak és nők által tapasztalt rövid távú szükségleteket és megszorításokat, hogy garantálják különösen az élelmezésbiztonsággal kapcsolatos programok sikerességét;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az élelmezésbiztonságot be kell építeni a fejlődő országok szakpolitikáiba annak érdekében, hogy a szegénység enyhítését célzó élelmezési stratégiák kialakításával javítani lehessen az élelmiszerek elérhetőségét, az élelmiszerekhez való hozzáférést és az élelmiszerfogyasztást; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az élelmezésbiztonságot be kell építeni a fejlődő országok szakpolitikáiba annak érdekében, hogy a szegénység enyhítését célzó élelmezési stratégiák kialakításával javítani lehessen az élelmiszerek elérhetőségét, az élelmiszerekhez való hozzáférést és az élelmiszerfogyasztást;

| 12. | sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy segítse a Világélelmezési Programot (WFP) az éhezés elleni küzdelem új kihívásainak kezelésében, amelyek az élelmiszer- és olajárak hirtelen megemelkedéséből, az időjárási csapásokból és a csökkenő globális élelmiszerkészletekből erednek; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy segítse a Világélelmezési Programot (WFP) az éhezés elleni küzdelem új kihívásainak kezelésében, amelyek az élelmiszer- és olajárak hirtelen megemelkedéséből, az időjárási csapásokból és a csökkenő globális élelmiszerkészletekből erednek;

| 13. | kéri a Bizottságot, az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy szoros együttműködést folytatva tegyenek konkrét lépéseket a gabonával és élelmiszerrel való pénzügyi spekuláció kezelése érdekében; |
| --- | --- |

13.

kéri a Bizottságot, az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy szoros együttműködést folytatva tegyenek konkrét lépéseket a gabonával és élelmiszerrel való pénzügyi spekuláció kezelése érdekében;

| 14. | kéri a kutatás, a mezőgazdaság bővítésére irányuló szolgáltatások és a mezőgazdasági termelők közötti kapcsolatok fontosságának elismerését az élelmezésbiztonsági célkitűzések megvalósítása szempontjából; |
| --- | --- |

14.

kéri a kutatás, a mezőgazdaság bővítésére irányuló szolgáltatások és a mezőgazdasági termelők közötti kapcsolatok fontosságának elismerését az élelmezésbiztonsági célkitűzések megvalósítása szempontjából;

| 15. | rámutat arra, hogy jobb mezőgazdasági termelési módszereket, köztük alacsony költségű technológiákat kell bevezetni, gondoskodni kell a mezőgazdasági kutatásról és erősíteni kell a termelékenység-hatékonyság arányt az AKCS-országokban a fenntarthatóság fokozása és az élelmiszerellátás bizonytalanságából eredő negatív hatások enyhítése érdekében; |
| --- | --- |

15.

rámutat arra, hogy jobb mezőgazdasági termelési módszereket, köztük alacsony költségű technológiákat kell bevezetni, gondoskodni kell a mezőgazdasági kutatásról és erősíteni kell a termelékenység-hatékonyság arányt az AKCS-országokban a fenntarthatóság fokozása és az élelmiszerellátás bizonytalanságából eredő negatív hatások enyhítése érdekében;

| 16. | sürgeti az AKCS-országokat és az EU tagállamait, hogy szorosan kísérjék figyelemmel a nagy léptékű földvásárlásokat, amelyek oda vezethetnek, hogy a helyi mezőgazdasági termelők „kiárazódnak”, és többé nem képesek megtermelni a saját maguk és a helyi lakosság élelmezéséhez szükséges helyi növényeket; |
| --- | --- |

16.

sürgeti az AKCS-országokat és az EU tagállamait, hogy szorosan kísérjék figyelemmel a nagy léptékű földvásárlásokat, amelyek oda vezethetnek, hogy a helyi mezőgazdasági termelők „kiárazódnak”, és többé nem képesek megtermelni a saját maguk és a helyi lakosság élelmezéséhez szükséges helyi növényeket;

| 17. | hangsúlyozza az EU–AKCS-együttműködés mérhetetlen fontosságát a mezőgazdasági termelők ismereteinek és szaktudásának javítása érdekében; ezért kéri, hogy biztosítsanak képzési programokat azzal a céllal, hogy növeljék a termelők fenntartható gazdálkodási módszerekre irányuló kapacitásait; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza az EU–AKCS-együttműködés mérhetetlen fontosságát a mezőgazdasági termelők ismereteinek és szaktudásának javítása érdekében; ezért kéri, hogy biztosítsanak képzési programokat azzal a céllal, hogy növeljék a termelők fenntartható gazdálkodási módszerekre irányuló kapacitásait;

| 18. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy minden termelő számára minőségi vetőmagot garantáljanak; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy minden termelő számára minőségi vetőmagot garantáljanak;

| 19. | felhívja az AKCS-országokat, hogy legyenek kezdeményezőek olyan nagyra törő agrárpolitikai programok révén, mint például a mali rizskezdeményezés; |
| --- | --- |

19.

felhívja az AKCS-országokat, hogy legyenek kezdeményezőek olyan nagyra törő agrárpolitikai programok révén, mint például a mali rizskezdeményezés;

| 20. | felhívja az AKCS-országokat, hogy fejlesztési terveikben és a regionális és országstratégiai dokumentumokban helyezzék előtérbe a mezőgazdasági ágazatot, különösen a vidéki infrastruktúrára fordított, megnövelt állami beruházások révén; |
| --- | --- |

20.

felhívja az AKCS-országokat, hogy fejlesztési terveikben és a regionális és országstratégiai dokumentumokban helyezzék előtérbe a mezőgazdasági ágazatot, különösen a vidéki infrastruktúrára fordított, megnövelt állami beruházások révén;

| 21. | úgy véli, hogy a politikák – különösen a kereskedelem-, a fejlesztési, az agrár- és a halászati politikák – fejlesztési célú koherenciájának az EU fejlesztési együttműködése irányadó elvének kell lennie, a Cotonoui Megállapodás 12. cikkének jobb kihasználása érdekében; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a politikák – különösen a kereskedelem-, a fejlesztési, az agrár- és a halászati politikák – fejlesztési célú koherenciájának az EU fejlesztési együttműködése irányadó elvének kell lennie, a Cotonoui Megállapodás 12. cikkének jobb kihasználása érdekében;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és az AKCS-országoknak megfelelő és rugalmas mechanizmust kell kialakítaniuk, amely alkalmazható a mezőgazdasági ágazatban előforduló katasztrófákból eredő konkrét vészhelyzetekre; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak és az AKCS-országoknak megfelelő és rugalmas mechanizmust kell kialakítaniuk, amely alkalmazható a mezőgazdasági ágazatban előforduló katasztrófákból eredő konkrét vészhelyzetekre;

| 23. | üdvözli az EU által 1 milliárd eurós költségvetéssel létrehozott támogatást az élelmiszer-mechanizmus keretében, amely 2009 és 2011 között világszerte gyors támogatást nyújt több mint 50, szárnyaló élelmiszerárakkal szembesülő, elsőbbséget élvező országnak, és melynek célja a helyi élelmiszertermelési kapacitás és kínálat fokozása és a helyi gazdálkodó közösségek megerősítése; |
| --- | --- |

23.

üdvözli az EU által 1 milliárd eurós költségvetéssel létrehozott támogatást az élelmiszer-mechanizmus keretében, amely 2009 és 2011 között világszerte gyors támogatást nyújt több mint 50, szárnyaló élelmiszerárakkal szembesülő, elsőbbséget élvező országnak, és melynek célja a helyi élelmiszertermelési kapacitás és kínálat fokozása és a helyi gazdálkodó közösségek megerősítése;

| 24. | felhívja az AKCS-országok kormányait annak biztosítására, hogy a vidéki területeken élő nők teljes körű és egyenlő jogokat kapjanak a földhöz és más erőforrásokhoz, többek között az örökléshez való jog révén, és hogy közigazgatási reformokra és más szükséges intézkedésekre kerüljön sor annak érdekében, hogy a nők a férfiakkal megegyező módon juthassanak hitelhez, tőkéhez, munkajogokhoz, jogi azonosító okmányokhoz, megfelelő technológiákhoz, valamint ugyanolyan hozzáférésük legyen a piacokhoz és információkhoz; |
| --- | --- |

24.

felhívja az AKCS-országok kormányait annak biztosítására, hogy a vidéki területeken élő nők teljes körű és egyenlő jogokat kapjanak a földhöz és más erőforrásokhoz, többek között az örökléshez való jog révén, és hogy közigazgatási reformokra és más szükséges intézkedésekre kerüljön sor annak érdekében, hogy a nők a férfiakkal megegyező módon juthassanak hitelhez, tőkéhez, munkajogokhoz, jogi azonosító okmányokhoz, megfelelő technológiákhoz, valamint ugyanolyan hozzáférésük legyen a piacokhoz és információkhoz;

| 25. | megjegyzi, hogy az Európai Unió egésze, beleértve a tagállamokat is, a fejlesztési támogatások terén továbbra is vezető helyen áll, a világ összes segélyének 56 %-át adva, ami 2009-ben 49 milliárd EUR-t tett ki, amit megerősített az uniós kormányok azon kötelezettségvállalása, hogy 2010-re, illetve 2015-re a bruttó nemzeti jövedelmük 0,56 %-át, illetve 0,70 %-át fogják hivatalos fejlesztési támogatásra fordítani; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy az Európai Unió egésze, beleértve a tagállamokat is, a fejlesztési támogatások terén továbbra is vezető helyen áll, a világ összes segélyének 56 %-át adva, ami 2009-ben 49 milliárd EUR-t tett ki, amit megerősített az uniós kormányok azon kötelezettségvállalása, hogy 2010-re, illetve 2015-re a bruttó nemzeti jövedelmük 0,56 %-át, illetve 0,70 %-át fogják hivatalos fejlesztési támogatásra fordítani;

| 26. | felszólítja az EU tagállamait és az Európai Bizottságot, hogy teljesítsék kötelezettségvállalásaikat, különösen a legkevésbé fejlett AKCS-államok és a nettó élelmiszerimportőr AKCS-államok javára, hogy azok mérsékelni tudják az élelmiszerárak jelentős emelkedését követően tapasztalt hátrányos hatásokat, amelyek egyre inkább elmélyítik a fizetési mérleggel kapcsolatos problémáikat; |
| --- | --- |

26.

felszólítja az EU tagállamait és az Európai Bizottságot, hogy teljesítsék kötelezettségvállalásaikat, különösen a legkevésbé fejlett AKCS-államok és a nettó élelmiszerimportőr AKCS-államok javára, hogy azok mérsékelni tudják az élelmiszerárak jelentős emelkedését követően tapasztalt hátrányos hatásokat, amelyek egyre inkább elmélyítik a fizetési mérleggel kapcsolatos problémáikat;

| 27. | úgy véli, hogy a szegény országok külső adóssága gátolja fejlődési lehetőségeiket, csökkenti rugalmasságukat és a szegénység és az éhezés elleni hatékony küzdelemre irányuló képességüket; ezért felszólítja az Európai Bizottságot és az EU tagállamait, hogy folytassák a tárgyalásokat a súlyosan eladósodott országok adósságának eltörlése érdekében, ami egyelőre nem megoldott; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a szegény országok külső adóssága gátolja fejlődési lehetőségeiket, csökkenti rugalmasságukat és a szegénység és az éhezés elleni hatékony küzdelemre irányuló képességüket; ezért felszólítja az Európai Bizottságot és az EU tagállamait, hogy folytassák a tárgyalásokat a súlyosan eladósodott országok adósságának eltörlése érdekében, ami egyelőre nem megoldott;

| 28. | üdvözli az Európai Bizottság 1 milliárd eurós MFC-kötelezettségvállalását – amelyet a Bizottság elnöke a millenniumi fejlesztési célokról tartott magas szintű New York-i ENSZ-ülésen jelentett be – amely nem csak a jól teljesítő országok megjutalmazását és a leginkább lemaradók támogatását szolgálja, hanem szem előtt tartja a legkevésbé fejlett országok, fejlődő kis szigetállamok és nettó élelmiszerimportőr AKCS-államok sajátosságait és szükségleteit, objektív és átlátható jogosultsági kritériumokat hoz létre, valamint gondoskodik arról, hogy a forrásokhoz való hozzáférést a kereslet vezérelje; felszólítja az Európai Bizottságot annak megfontolására, hogy az 1 milliárd eurós MFC-kötelezettségvállalás egy részét olyan, magánszemélyektől származó további források bevonására is fel lehetne használni, amelyek kiegészítik a helyi és regionális piacokra szánt élelmiszerek termelését fokozó projektek végrehajtásához adott támogatást, illetve felhasználhatók az e célkitűzések elérését szolgáló biotechnológiai eljárások fejlesztésének és felhasználásának finanszírozására; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az Európai Bizottság 1 milliárd eurós MFC-kötelezettségvállalását – amelyet a Bizottság elnöke a millenniumi fejlesztési célokról tartott magas szintű New York-i ENSZ-ülésen jelentett be – amely nem csak a jól teljesítő országok megjutalmazását és a leginkább lemaradók támogatását szolgálja, hanem szem előtt tartja a legkevésbé fejlett országok, fejlődő kis szigetállamok és nettó élelmiszerimportőr AKCS-államok sajátosságait és szükségleteit, objektív és átlátható jogosultsági kritériumokat hoz létre, valamint gondoskodik arról, hogy a forrásokhoz való hozzáférést a kereslet vezérelje; felszólítja az Európai Bizottságot annak megfontolására, hogy az 1 milliárd eurós MFC-kötelezettségvállalás egy részét olyan, magánszemélyektől származó további források bevonására is fel lehetne használni, amelyek kiegészítik a helyi és regionális piacokra szánt élelmiszerek termelését fokozó projektek végrehajtásához adott támogatást, illetve felhasználhatók az e célkitűzések elérését szolgáló biotechnológiai eljárások fejlesztésének és felhasználásának finanszírozására;

| 29. | úgy véli, hogy a következő generációs agroüzemanyagok kereskedelmi hatását szintén alaposabban kell elemezni; felszólítja ezért az Európai Bizottságot, hogy sürgősen fogadjon el és hajtson végre átlátható fenntarthatósági kritériumokat, valamint vizsgálja meg az agroüzemanyaghoz termelt növények támogatásának lehetséges hátrányos hatásait; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a következő generációs agroüzemanyagok kereskedelmi hatását szintén alaposabban kell elemezni; felszólítja ezért az Európai Bizottságot, hogy sürgősen fogadjon el és hajtson végre átlátható fenntarthatósági kritériumokat, valamint vizsgálja meg az agroüzemanyaghoz termelt növények támogatásának lehetséges hátrányos hatásait;

| 30. | az AKCS–EU regionális együttműködés keretében támogatja egy olyan megfelelő mechanizmus létrehozását a családi gazdálkodás számára, amellyel mérsékelhetők az éghajlatváltozás hatásai és könnyebbé válik az e hatásokhoz való alkalmazkodás; |
| --- | --- |

30.

az AKCS–EU regionális együttműködés keretében támogatja egy olyan megfelelő mechanizmus létrehozását a családi gazdálkodás számára, amellyel mérsékelhetők az éghajlatváltozás hatásai és könnyebbé válik az e hatásokhoz való alkalmazkodás;

| 31. | ösztönzi a mezőgazdasági programokkal összefüggésben tett erőfeszítések és az AKCS-országokban kialakított programok közötti átfedések jobb koordinációját, különösen nemzeti szinten, de a nemzetközi fejlesztési közösség keretei között is, mivel az átfedés megterhelő az emberi és pénzügyi erőforrások számára; |
| --- | --- |

31.

ösztönzi a mezőgazdasági programokkal összefüggésben tett erőfeszítések és az AKCS-országokban kialakított programok közötti átfedések jobb koordinációját, különösen nemzeti szinten, de a nemzetközi fejlesztési közösség keretei között is, mivel az átfedés megterhelő az emberi és pénzügyi erőforrások számára;

| 32. | hangsúlyozza az európai támogatásból eredő valamennyi mezőgazdasági program pénzügyi elszámoltathatóságának szükségességét, nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt, hogy biztosítani lehessen a kiosztott pénzösszegek megfelelő kezelését; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza az európai támogatásból eredő valamennyi mezőgazdasági program pénzügyi elszámoltathatóságának szükségességét, nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt, hogy biztosítani lehessen a kiosztott pénzösszegek megfelelő kezelését;

| 33. | sürgeti az AKCS-országok kormányait, hogy alakítsanak ki fenntarthatóbb gazdálkodást az olyan környezeti értékek tekintetében, mint a bozóthús, és további kutatásokra szólít fel azzal kapcsolatban, hogy az AKCS-országokban hogyan lehetne fenntartható fehérjetermelést folytatni, csökkentve ezáltal a vadon élő állatokból származó, gyorsan apadó fehérjeforrásoktól való függőséget; |
| --- | --- |

33.

sürgeti az AKCS-országok kormányait, hogy alakítsanak ki fenntarthatóbb gazdálkodást az olyan környezeti értékek tekintetében, mint a bozóthús, és további kutatásokra szólít fel azzal kapcsolatban, hogy az AKCS-országokban hogyan lehetne fenntartható fehérjetermelést folytatni, csökkentve ezáltal a vadon élő állatokból származó, gyorsan apadó fehérjeforrásoktól való függőséget;

| 34. | felszólítja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy az éghajlatváltozásról szóló jelenlegi és jövőbeni tárgyalások során helyezzenek nagy hangsúlyt a mezőgazdasági inputanyagok – mint például a műtrágyák, vetőmagok és más eszközök – jobb elérhetőségének szükségességére annak érdekében, hogy segítsék a mezőgazdasági termelőket a termelés fellendítésében, egyúttal ösztönözzék a vízforrások fenntartható kezelését, továbbá fordítsanak különös figyelmet az éghajlatbarát mezőgazdasági gyakorlatokhoz szükséges támogatás biztosítására; |
| --- | --- |

34.

felszólítja az EU tagállamait és az AKCS-országokat, hogy az éghajlatváltozásról szóló jelenlegi és jövőbeni tárgyalások során helyezzenek nagy hangsúlyt a mezőgazdasági inputanyagok – mint például a műtrágyák, vetőmagok és más eszközök – jobb elérhetőségének szükségességére annak érdekében, hogy segítsék a mezőgazdasági termelőket a termelés fellendítésében, egyúttal ösztönözzék a vízforrások fenntartható kezelését, továbbá fordítsanak különös figyelmet az éghajlatbarát mezőgazdasági gyakorlatokhoz szükséges támogatás biztosítására;

| 35. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS-EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottság elnökének, az Európai Parlamentnek, az AKCS- és az EU-tagállamok nemzeti parlamentjeinek, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Unió Bizottsága elnökének, a Pánafrikai Parlamentnek és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

35.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS-EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottság elnökének, az Európai Parlamentnek, az AKCS- és az EU-tagállamok nemzeti parlamentjeinek, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Unió Bizottsága elnökének, a Pánafrikai Parlamentnek és az ENSZ főtitkárának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (30)

a száhel-szaharai régióban fennálló biztonsági problémáról: terrorizmus, valamint kábítószer-, fegyver- és emberkereskedelem

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

2010. december 2-tól4-ig Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) tartott ülésén,

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a terrorista bombamerényletek visszaszorításáról szóló nemzetközi egyezményre, amelyet az ENSZ Közgyűlése 1997. december 15-én fogadott el New Yorkban,

tekintettel az Afrikai Uniónak a terrorizmus megelőzéséről és leküzdéséről szóló egyezményéhez csatolt jegyzőkönyvre, amelyet 2004. július 8-án, az Afrikai Unió Konferenciájának 3. rendes ülésszakán fogadtak el Addisz-Abebában,

tekintettel az ENSZ-közgyűlés 2006. szeptember 8-i 60/288. sz. határozatára az Egyesült Nemzetek globális terrorizmusellenes stratégiájáról,

tekintettel a nemzetközi szervezett bűnözés elleni, 2000. november 15-i ENSZ-egyezményre és annak jegyzőkönyveire,

tekintettel az ENSZ 2001. július 20-án New Yorkban elfogadott, a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek tiltott kereskedelme minden szempontjának megelőzésére, leküzdésére és megszüntetésére vonatkozó cselekvési programjára,

tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás), és különösen annak 1., 8., 25. és 28. cikkére,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) további vonatkozó rendelkezéseire, és különösen annak 3., 6., 21. és 39. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) további vonatkozó rendelkezéseire, és különösen annak 205., 208., 214. és 222. cikkére,

tekintettel a 2003. december 12-én Brüsszelben elfogadott európai biztonsági stratégiára,

tekintettel az EU 2005. november 30-án Brüsszelben elfogadott terrorizmusellenes stratégiájára,

tekintettel az EU–Afrika béke- és biztonsági partnerségre, és különösen a 2010. november 29–30-án Tripoliban tartott Afrika–EU csúcstalálkozón elfogadott, 2011–2013-ra szóló cselekvési terv 2., 7. és 8. kezdeményezésére,

tekintettel a stockholmi programra (31) és annak 1.2.4. pontjában a biztonsági kérdések belső és külső elemei közötti nagyobb koherenciára helyezett hangsúlyra, valamint 4.4.2. pontjában az emberkereskedelem elleni küzdelemben egy átfogó, a külkapcsolatokra is kiterjedő megközelítésre helyezett hangsúlyra,

tekintettel az Iszlám Konferencia Szervezetének a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelemről szóló egyezményére, amelyet az iszlám külügyminiszterek konferenciájának 1999. június 28. és július 1. között Ouagadougouban tartott 26. ülésszakán hagytak jóvá,

tekintettel a problémára adott tartós megoldások meghatározása terén a Maliban és Mauritániában elfogadott nemzeti törvények által mutatott példára,

| A. | tekintettel a száhel-szaharai régió méretére és környezetének ridegségére, |
| --- | --- |

A.

tekintettel a száhel-szaharai régió méretére és környezetének ridegségére,

| B. | mivel a régió domborzatát a dűnék végtelen vonulatai, a homok és a vádik felett húzódó hegyek és barlangok jellemzik, |
| --- | --- |

B.

mivel a régió domborzatát a dűnék végtelen vonulatai, a homok és a vádik felett húzódó hegyek és barlangok jellemzik,

| C. | mivel a száhel-szaharai övezettel szomszédos országok közül a legfontosabbak Mali, Algéria, Mauritánia, Niger, Líbia és Csád, |
| --- | --- |

C.

mivel a száhel-szaharai övezettel szomszédos országok közül a legfontosabbak Mali, Algéria, Mauritánia, Niger, Líbia és Csád,

| D. | mivel ennek a 4 millió négyzetkilométer nagyságú, gyéren lakott területnek a végtelenségére és a rosszul meghatározott határai hosszára való tekintettel az információk és intézkedések hatékony koordinációjára, valamint kifinomult felderítési, védelmi és megelőzési módszerekre van szükség, |
| --- | --- |

D.

mivel ennek a 4 millió négyzetkilométer nagyságú, gyéren lakott területnek a végtelenségére és a rosszul meghatározott határai hosszára való tekintettel az információk és intézkedések hatékony koordinációjára, valamint kifinomult felderítési, védelmi és megelőzési módszerekre van szükség,

| E. | mivel minden nemzetközi, regionális és nemzeti érdekelt felet mozgósítani kell a terrorizmus elleni küzdelem fokozása és a régió biztonságának megerősítése érdekében, többek között strukturált párbeszéd révén, |
| --- | --- |

E.

mivel minden nemzetközi, regionális és nemzeti érdekelt felet mozgósítani kell a terrorizmus elleni küzdelem fokozása és a régió biztonságának megerősítése érdekében, többek között strukturált párbeszéd révén,

| F. | mivel a Száhel-öv döntő fontosságú terület a szubszaharai Afrika és Európa között, és mivel a száhel-szaharai övezetben fennálló helyzet ezért Afrika és Európa számára egyaránt kulcsfontosságú biztonsági kérdés, |
| --- | --- |

F.

mivel a Száhel-öv döntő fontosságú terület a szubszaharai Afrika és Európa között, és mivel a száhel-szaharai övezetben fennálló helyzet ezért Afrika és Európa számára egyaránt kulcsfontosságú biztonsági kérdés,

| G. | mivel a világ egészének biztonságára veszélyt jelent a száhel-szaharai övezet átalakulása olyan területté, amely alkalmas a különféle illegális és veszélyes tevékenységekre és a tiltott kereskedelem formáira, |
| --- | --- |

G.

mivel a világ egészének biztonságára veszélyt jelent a száhel-szaharai övezet átalakulása olyan területté, amely alkalmas a különféle illegális és veszélyes tevékenységekre és a tiltott kereskedelem formáira,

| H. | tekintettel a kiszáradt régiók fejletlenségére és ennek a fiatalokat érintő hatására, akik foglalkozás nélkül maradnak, |
| --- | --- |

H.

tekintettel a kiszáradt régiók fejletlenségére és ennek a fiatalokat érintő hatására, akik foglalkozás nélkül maradnak,

| I. | mivel a terroristák a beszervezésre tett erőfeszítéseikben kihasználják a régióban élő kilátástalan fiatalok sokasága által tapasztalt fejlettségbeli hiányt, bizonytalan körülményeket, elégtelen szociális körülményeket és rossz foglalkoztatási kilátásokat, valamint törvénytelen, de jelentős keresetet kínálnak nekik, |
| --- | --- |

I.

mivel a terroristák a beszervezésre tett erőfeszítéseikben kihasználják a régióban élő kilátástalan fiatalok sokasága által tapasztalt fejlettségbeli hiányt, bizonytalan körülményeket, elégtelen szociális körülményeket és rossz foglalkoztatási kilátásokat, valamint törvénytelen, de jelentős keresetet kínálnak nekik,

| J. | tekintettel a terrorizmus és a szervezett bűnözés által a régió államaira és a helyi lakosságukra gyakorolt ártalmas hatásokra, |
| --- | --- |

J.

tekintettel a terrorizmus és a szervezett bűnözés által a régió államaira és a helyi lakosságukra gyakorolt ártalmas hatásokra,

| K. | tekintettel a bizonytalanság által a régió gazdaságára, különösen a bányászatra és az idegenforgalom ágazatára, a régió fejlődésére és a munkahelyteremtésre gyakorolt súlyos következményekre, |
| --- | --- |

K.

tekintettel a bizonytalanság által a régió gazdaságára, különösen a bányászatra és az idegenforgalom ágazatára, a régió fejlődésére és a munkahelyteremtésre gyakorolt súlyos következményekre,

| L. | mivel a régió a kábítószer-kereskedők, fegyverkereskedők és Európába illegális bevándorlókat csempészők tranzit- és tranzakciós térségévé alakult, |
| --- | --- |

L.

mivel a régió a kábítószer-kereskedők, fegyverkereskedők és Európába illegális bevándorlókat csempészők tranzit- és tranzakciós térségévé alakult,

| M. | tekintettel a régióban uralkodó fokozott bizonytalanságra, amit az al-Kaida Maghreb-államokban működő ága (AQMI) okozott emberrabló és túszejtő akcióival, amelyek áldozatait most alku tárgyaként használják, |
| --- | --- |

M.

tekintettel a régióban uralkodó fokozott bizonytalanságra, amit az al-Kaida Maghreb-államokban működő ága (AQMI) okozott emberrabló és túszejtő akcióival, amelyek áldozatait most alku tárgyaként használják,

| N. | tekintettel arra, hogy a tiltott termékek, köztük a kokain kereskedői több szomszédos ország légterét megsértették, |
| --- | --- |

N.

tekintettel arra, hogy a tiltott termékek, köztük a kokain kereskedői több szomszédos ország légterét megsértették,

| O. | tekintettel arra, hogy a terroristáknak és kábítószer-kereskedőknek milyen hatalmas erőforrásaik és lehetőségeik vannak a fenyegetett országokkal szemben, |
| --- | --- |

O.

tekintettel arra, hogy a terroristáknak és kábítószer-kereskedőknek milyen hatalmas erőforrásaik és lehetőségeik vannak a fenyegetett országokkal szemben,

| P. | mivel több ország jelezte, hogy hajlandó a Szaharával határos országoknak segítséget nyújtani e helyzet kezeléséhez, |
| --- | --- |

P.

mivel több ország jelezte, hogy hajlandó a Szaharával határos országoknak segítséget nyújtani e helyzet kezeléséhez,

| Q. | mivel a bizonytalanság megnehezíti a fejlesztési projektek végrehajtását és a humanitárius nem kormányzati szervezetek munkáját, |
| --- | --- |

Q.

mivel a bizonytalanság megnehezíti a fejlesztési projektek végrehajtását és a humanitárius nem kormányzati szervezetek munkáját,

| R. | tekintettel a tolerancia, a szolidaritás és az emberek tiszteletének hagyományaira, amihez az iszlám e régióban gyakorolt formája ragaszkodik, |
| --- | --- |

R.

tekintettel a tolerancia, a szolidaritás és az emberek tiszteletének hagyományaira, amihez az iszlám e régióban gyakorolt formája ragaszkodik,

| S. | tekintettel az ártatlan polgárok kivégzésének kegyetlenségére, |
| --- | --- |

S.

tekintettel az ártatlan polgárok kivégzésének kegyetlenségére,

| T. | mivel a váltságdíjért végzett emberrablások gyakrabban kötődnek a szervezett bűnözéshez, mint ideológiai vagy vallási harcokhoz, |
| --- | --- |

T.

mivel a váltságdíjért végzett emberrablások gyakrabban kötődnek a szervezett bűnözéshez, mint ideológiai vagy vallási harcokhoz,

| U. | mivel a katonai fellépés lehetősége csak akkor lehet hatékony, ha azt a száhel-szaharai régió fenntartható fejlesztésének politikája is támogatja, |
| --- | --- |

U.

mivel a katonai fellépés lehetősége csak akkor lehet hatékony, ha azt a száhel-szaharai régió fenntartható fejlesztésének politikája is támogatja,

| V. | mivel a fent említett nemzetközi eszközök szolgálnak alapul a fokozott globális együttműködéshez, ami az Európai Unió harmadik országokkal való kapcsolatait érintő fejleményekben is tükröződik, |
| --- | --- |

V.

mivel a fent említett nemzetközi eszközök szolgálnak alapul a fokozott globális együttműködéshez, ami az Európai Unió harmadik országokkal való kapcsolatait érintő fejleményekben is tükröződik,

| W. | mivel a Terrorizmust Tanulmányozó Nemzetközi Központ Észak- és Nyugat-Afrikában a terroristatámadások számának drámai, több mint 500 %-os emelkedését dokumentálta 2001. szeptember 11. óta (32), 1 500 halálos áldozattal és 6 000 sebesülttel, |
| --- | --- |

W.

mivel a Terrorizmust Tanulmányozó Nemzetközi Központ Észak- és Nyugat-Afrikában a terroristatámadások számának drámai, több mint 500 %-os emelkedését dokumentálta 2001. szeptember 11. óta (32), 1 500 halálos áldozattal és 6 000 sebesülttel,

| X. | mivel a régióban a latin-amerikai és a nyugat-/közép-afrikai államokban működő kábítószer-kereskedők közötti kapcsolatok riasztó mértékű megerősödését tapasztalták, és mivel az utóbbi államok most már meghatározó tranzitútvonalat képeznek az Európába tartó kábítószer-szállítmányok számára, amely a globális kokainfogyasztás több mint 25 %-át veszi fel; hangsúlyozza, hogy ezek a tendenciák az Európai Unió nagyobb arányú részvételét teszik szükségessé, |
| --- | --- |

X.

mivel a régióban a latin-amerikai és a nyugat-/közép-afrikai államokban működő kábítószer-kereskedők közötti kapcsolatok riasztó mértékű megerősödését tapasztalták, és mivel az utóbbi államok most már meghatározó tranzitútvonalat képeznek az Európába tartó kábítószer-szállítmányok számára, amely a globális kokainfogyasztás több mint 25 %-át veszi fel; hangsúlyozza, hogy ezek a tendenciák az Európai Unió nagyobb arányú részvételét teszik szükségessé,

| Y. | mivel a Száhel-övezetben egyre több a kapcsolat a forrásokkal jól ellátott és magas szinten szervezett latin-amerikai drogkartellek és a helyi lakosság bevonására törekedő terroristaszervezetek között, |
| --- | --- |

Y.

mivel a Száhel-övezetben egyre több a kapcsolat a forrásokkal jól ellátott és magas szinten szervezett latin-amerikai drogkartellek és a helyi lakosság bevonására törekedő terroristaszervezetek között,

| Z. | mivel a 2003-as európai biztonsági stratégia kimondta, hogy a terrorizmus „növekvő stratégiai fenyegetést jelent Európa egésze számára”, és mivel a száhel-szaharai régió az EU egyik prioritása a terrorizmus elleni küzdelemben, |
| --- | --- |

Z.

mivel a 2003-as európai biztonsági stratégia kimondta, hogy a terrorizmus „növekvő stratégiai fenyegetést jelent Európa egésze számára”, és mivel a száhel-szaharai régió az EU egyik prioritása a terrorizmus elleni küzdelemben,

| AA. | mivel alapvető fontosságú, hogy megszüntessék a tiltott kereskedelem és az emberrablások finanszírozási forrásait, és e célból meg kell tenni minden lehetséges intézkedést a pénzmosás elkerülésére, |
| --- | --- |

AA.

mivel alapvető fontosságú, hogy megszüntessék a tiltott kereskedelem és az emberrablások finanszírozási forrásait, és e célból meg kell tenni minden lehetséges intézkedést a pénzmosás elkerülésére,

| 1. | tisztelettel adózik a terrorizmus áldozatainak emléke előtt; határozottan elítéli a terrorizmus valamennyi formáját és minden megnyilvánulását, és felszólít a túszok feltétel nélküli szabadon bocsátására; |
| --- | --- |

1.

tisztelettel adózik a terrorizmus áldozatainak emléke előtt; határozottan elítéli a terrorizmus valamennyi formáját és minden megnyilvánulását, és felszólít a túszok feltétel nélküli szabadon bocsátására;

| 2. | mélységesen sajnálja a száhel-szaharai biztonsági helyzet romlását, amely már sok emberéletet követelt, és veszélybe sodorja a régióban a terrorizmus leküzdése terén az elmúlt néhány évben elért előrehaladást; |
| --- | --- |

2.

mélységesen sajnálja a száhel-szaharai biztonsági helyzet romlását, amely már sok emberéletet követelt, és veszélybe sodorja a régióban a terrorizmus leküzdése terén az elmúlt néhány évben elért előrehaladást;

| 3. | felszólítja az ENSZ-t, hogy gyorsan dolgozzon ki egy összehangoltabb választ a száheli problémákra, amint azt az ENSZ Biztonsági Tanács 2009. július 10-i elnöki nyilatkozata javasolta (S/PRST/2009/20), tekintettel a határokon átnyúló bűnözésre és terrorfenyegetésekre, különösen a száhel-szaharai övezetben, beleértve a globális terrorizmusellenes stratégia végrehajtását a régióban; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az ENSZ-t, hogy gyorsan dolgozzon ki egy összehangoltabb választ a száheli problémákra, amint azt az ENSZ Biztonsági Tanács 2009. július 10-i elnöki nyilatkozata javasolta (S/PRST/2009/20), tekintettel a határokon átnyúló bűnözésre és terrorfenyegetésekre, különösen a száhel-szaharai övezetben, beleértve a globális terrorizmusellenes stratégia végrehajtását a régióban;

| 4. | hangsúlyozza a terrorizmus áldozatainak és családtagjaiknak szóló segítségnyújtás, támogatás és pszichológiai utógondozás fontosságát; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza a terrorizmus áldozatainak és családtagjaiknak szóló segítségnyújtás, támogatás és pszichológiai utógondozás fontosságát;

| 5. | támogatja a terrorizmusellenes nemzetközi együttműködés megerősítését, üdvözli az egyes országok által végzett koordinációt, bátorítja a régió valamennyi országát, hogy továbbra is egyesítsék erőfeszítéseiket a terrorizmus és a szervezett bűnözés hatékony leküzdése érdekében, és reméli, hogy az információcseréket nem fogja akadályozni a regionális rivalizálás; |
| --- | --- |

5.

támogatja a terrorizmusellenes nemzetközi együttműködés megerősítését, üdvözli az egyes országok által végzett koordinációt, bátorítja a régió valamennyi országát, hogy továbbra is egyesítsék erőfeszítéseiket a terrorizmus és a szervezett bűnözés hatékony leküzdése érdekében, és reméli, hogy az információcseréket nem fogja akadályozni a regionális rivalizálás;

| 6. | felkéri az Egyesült Nemzetek főtitkárát, az EU Tanácsának elnökét és az AU Bizottságának elnökét, hogy segítsék elő egy csúcstalálkozó megrendezését Algéria, Mali, Niger, Mauritánia, Líbia és Csád államfői között, azzal a céllal, hogy közös stratégiát alakítsanak ki az AQMI elleni fellépésre és a száhel-szaharai övezet egésze feletti közös felügyelet biztosítására; |
| --- | --- |

6.

felkéri az Egyesült Nemzetek főtitkárát, az EU Tanácsának elnökét és az AU Bizottságának elnökét, hogy segítsék elő egy csúcstalálkozó megrendezését Algéria, Mali, Niger, Mauritánia, Líbia és Csád államfői között, azzal a céllal, hogy közös stratégiát alakítsanak ki az AQMI elleni fellépésre és a száhel-szaharai övezet egésze feletti közös felügyelet biztosítására;

| 7. | felhívja a száhel-szaharai régió államait, hogy egyesítsék kommunikációs és hírszerzési forrásaikat, hogy valós időben értesülhessenek a szalafista csoportok helyzetéről; |
| --- | --- |

7.

felhívja a száhel-szaharai régió államait, hogy egyesítsék kommunikációs és hírszerzési forrásaikat, hogy valós időben értesülhessenek a szalafista csoportok helyzetéről;

| 8. | felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy hatékony légi és szárazföldi felügyeleti képességekkel támogassa a száhel-szaharai régió országait, és e célból lássa el őket az ilyen terroristák elleni küzdelemhez szükséges katonai felszereléssel és technikai támogatással; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy hatékony légi és szárazföldi felügyeleti képességekkel támogassa a száhel-szaharai régió országait, és e célból lássa el őket az ilyen terroristák elleni küzdelemhez szükséges katonai felszereléssel és technikai támogatással;

| 9. | sürgeti a száhel-szaharai régió államait, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést az AQMI-vel összejátszó személyek azonosítása és letartóztatása érdekében; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a száhel-szaharai régió államait, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést az AQMI-vel összejátszó személyek azonosítása és letartóztatása érdekében;

| 10. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nemzetközi közösség, és kiváltképpen az Európai Unió, valamint az AKCS-tagok, különösen a Száhel-Szaharai Államok Közösségének (CEN-SAD) tagjai hatékony megközelítést fogadjanak el az erőszak leküzdésére a száhel-szaharai régióban; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nemzetközi közösség, és kiváltképpen az Európai Unió, valamint az AKCS-tagok, különösen a Száhel-Szaharai Államok Közösségének (CEN-SAD) tagjai hatékony megközelítést fogadjanak el az erőszak leküzdésére a száhel-szaharai régióban;

| 11. | szorgalmazza, hogy az érintett államfők hozzanak létre egy állandó fórumot a régió békéjéről és biztonságáról folytatott konzultációkhoz, és ezt alakítsák a stabilitás és a fejlődés sarokpontjává; ajánlja továbbá, hogy világosan határozzák meg a biztonság és a fejlődés közötti kapcsolatokat annak érdekében, hogy maximálisra növeljék a vállalt programok hatékonyságát; |
| --- | --- |

11.

szorgalmazza, hogy az érintett államfők hozzanak létre egy állandó fórumot a régió békéjéről és biztonságáról folytatott konzultációkhoz, és ezt alakítsák a stabilitás és a fejlődés sarokpontjává; ajánlja továbbá, hogy világosan határozzák meg a biztonság és a fejlődés közötti kapcsolatokat annak érdekében, hogy maximálisra növeljék a vállalt programok hatékonyságát;

| 12. | felhívja a szomszédos országok hatóságait, hogy folytassanak figyelemfelhívó kampányokat a helyi népesség körében, hogy ezáltal bevonják őket a probléma kezelésébe; |
| --- | --- |

12.

felhívja a szomszédos országok hatóságait, hogy folytassanak figyelemfelhívó kampányokat a helyi népesség körében, hogy ezáltal bevonják őket a probléma kezelésébe;

| 13. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy mozgósítsák az összes rendelkezésre álló erőforrást, hogy a régió országaival, az Egyesült Nemzetekkel és más nemzetközi partnerekkel együttműködve előmozdítsák a biztonságot és a fejlődést a száhel-szaharai régióban; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy mozgósítsák az összes rendelkezésre álló erőforrást, hogy a régió országaival, az Egyesült Nemzetekkel és más nemzetközi partnerekkel együttműködve előmozdítsák a biztonságot és a fejlődést a száhel-szaharai régióban;

| 14. | támogatja az ECOWAS-nak és nemzetközi partnereinek a kábítószer- és emberkereskedelem, illetve a szervezett bűnözés régióbeli, és egy regionális cselekvési terv kidolgozása révén megvalósuló megelőzésére és leküzdésére irányuló kezdeményezéseit az ECOWAS Bizottság elnökét támogató, a kábítószerek, emberkereskedelem és bűnözés területével foglalkozó külön tanácsadó hivatalának létrehozásával; |
| --- | --- |

14.

támogatja az ECOWAS-nak és nemzetközi partnereinek a kábítószer- és emberkereskedelem, illetve a szervezett bűnözés régióbeli, és egy regionális cselekvési terv kidolgozása révén megvalósuló megelőzésére és leküzdésére irányuló kezdeményezéseit az ECOWAS Bizottság elnökét támogató, a kábítószerek, emberkereskedelem és bűnözés területével foglalkozó külön tanácsadó hivatalának létrehozásával;

| 15. | hangsúlyozza, hogy hatékony intézkedéseket kell tenni a terroristák és bűntársaik finanszírozási forrásainak megszüntetése érdekében, és felhívja a régió államait, hogy hajtsák végre az ENSZ Kábítószer-ellenőrzési és Bűnmegelőzési Hivatala (UNODC) által javasolt intézkedéseket, konkrétan a büntetőjogi rendszerük reformját, a korrupcióellenes törvényeket, a könnyűfegyverek kereskedelmének jobb nyomon követését és a gyanúsítottak bankszámláinak befagyasztását; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy hatékony intézkedéseket kell tenni a terroristák és bűntársaik finanszírozási forrásainak megszüntetése érdekében, és felhívja a régió államait, hogy hajtsák végre az ENSZ Kábítószer-ellenőrzési és Bűnmegelőzési Hivatala (UNODC) által javasolt intézkedéseket, konkrétan a büntetőjogi rendszerük reformját, a korrupcióellenes törvényeket, a könnyűfegyverek kereskedelmének jobb nyomon követését és a gyanúsítottak bankszámláinak befagyasztását;

| 16. | üdvözli a terroristacsoportoknak tárgyi és pénzügyi támogatást nyújtó államokra gyakorolt nemzetközi nyomást, és kötelezettséget vállal arra, hogy politikai nyomásgyakorlással fog élni annak érdekében, hogy kezelje bizonyos terroristacsoportok finanszírozásának exponenciális megnövekedését; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a terroristacsoportoknak tárgyi és pénzügyi támogatást nyújtó államokra gyakorolt nemzetközi nyomást, és kötelezettséget vállal arra, hogy politikai nyomásgyakorlással fog élni annak érdekében, hogy kezelje bizonyos terroristacsoportok finanszírozásának exponenciális megnövekedését;

| 17. | határozottan elítéli azokat a vállalatokat és szervezeteket, amelyek a szó szoros értelmében ugyan nem sértik meg a törvényt, de köztudottan támogatást nyújtanak a terroristaszervezeteknek; |
| --- | --- |

17.

határozottan elítéli azokat a vállalatokat és szervezeteket, amelyek a szó szoros értelmében ugyan nem sértik meg a törvényt, de köztudottan támogatást nyújtanak a terroristaszervezeteknek;

| 18. | ösztönzi az Afrikai Unió (AU) terrorizmusellenes kezdeményezéseinek végrehajtását segítő, terrorizmussal foglalkozó afrikai tanulmányi és kutatóközpont (CAERT) támogatását egy bizalmas adatbázis összeállítására irányuló erőfeszítéseiben, amely tartalmazni fogja a terrorizmussal gyanúsított személyek neveit és a terroristatevékenységben megfigyelt tendenciákat; |
| --- | --- |

18.

ösztönzi az Afrikai Unió (AU) terrorizmusellenes kezdeményezéseinek végrehajtását segítő, terrorizmussal foglalkozó afrikai tanulmányi és kutatóközpont (CAERT) támogatását egy bizalmas adatbázis összeállítására irányuló erőfeszítéseiben, amely tartalmazni fogja a terrorizmussal gyanúsított személyek neveit és a terroristatevékenységben megfigyelt tendenciákat;

| 19. | üdvözli azt a tényt, hogy az EU „stabilitási eszközéből” származó pénzösszegek felhasználását kiterjesztették a száhel-szaharai régióra; |
| --- | --- |

19.

üdvözli azt a tényt, hogy az EU „stabilitási eszközéből” származó pénzösszegek felhasználását kiterjesztették a száhel-szaharai régióra;

| 20. | támogatja a kapacitásépítést egy olyan többoldalú keret segítségével, mint például az ENSZ; |
| --- | --- |

20.

támogatja a kapacitásépítést egy olyan többoldalú keret segítségével, mint például az ENSZ;

| 21. | kéri, hogy a terrorizmus leküzdésére tett intézkedések minden esetben feleljenek meg a nemzetközi emberi jogi egyezményeknek és jegyzőkönyveknek; |
| --- | --- |

21.

kéri, hogy a terrorizmus leküzdésére tett intézkedések minden esetben feleljenek meg a nemzetközi emberi jogi egyezményeknek és jegyzőkönyveknek;

| 22. | kitart amellett, hogy össze kell hangolni a terroristacsoportok elleni küzdelmet és a régió fejlesztését; |
| --- | --- |

22.

kitart amellett, hogy össze kell hangolni a terroristacsoportok elleni küzdelmet és a régió fejlesztését;

| 23. | felhívja az Európai Uniót, hogy a regionális indikatív programokkal (RIP) és a nemzeti indikatív programokkal (NIP) összefüggésben fokozza a régió lakosságának támogatására tett intézkedését azáltal, hogy igyekszik biztosítani számukra a vízhez, a közoktatáshoz és az egészségügyi szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférést, valamint a fejlettebb infrastruktúrát, hogy elindulhassanak az üzleti és kereskedelmi tevékenységek a régióban; |
| --- | --- |

23.

felhívja az Európai Uniót, hogy a regionális indikatív programokkal (RIP) és a nemzeti indikatív programokkal (NIP) összefüggésben fokozza a régió lakosságának támogatására tett intézkedését azáltal, hogy igyekszik biztosítani számukra a vízhez, a közoktatáshoz és az egészségügyi szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférést, valamint a fejlettebb infrastruktúrát, hogy elindulhassanak az üzleti és kereskedelmi tevékenységek a régióban;

| 24. | rámutat arra, hogy a nem kormányzati szervezetek tevékenységei jelentős mértékben hozzájárulnak a fejlődéshez, a demokráciához és az emberi jogokhoz, és hasznos lehet konzultálni velük a helyszínen fennálló helyzetre vonatkozó értékes információk megszerzése érdekében; rámutat arra, hogy a terrorizmusellenes megtorló intézkedések nem akadályozhatják az ilyen szervezetek erőfeszítéseit a fejlődés, a demokrácia és az emberi jogok terén; |
| --- | --- |

24.

rámutat arra, hogy a nem kormányzati szervezetek tevékenységei jelentős mértékben hozzájárulnak a fejlődéshez, a demokráciához és az emberi jogokhoz, és hasznos lehet konzultálni velük a helyszínen fennálló helyzetre vonatkozó értékes információk megszerzése érdekében; rámutat arra, hogy a terrorizmusellenes megtorló intézkedések nem akadályozhatják az ilyen szervezetek erőfeszítéseit a fejlődés, a demokrácia és az emberi jogok terén;

| 25. | rámutat arra, hogy a Száhel-övezet az éghajlatváltozás és a biológiai sokszínűség elvesztése által leginkább érintett régiók egyike, amely tényezők mélyreható hatással vannak a mezőgazdaságra, a mezőgazdasági termelők és a helyi lakosok életére, és ez növelni fogja a szegénységet és az egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

25.

rámutat arra, hogy a Száhel-övezet az éghajlatváltozás és a biológiai sokszínűség elvesztése által leginkább érintett régiók egyike, amely tényezők mélyreható hatással vannak a mezőgazdaságra, a mezőgazdasági termelők és a helyi lakosok életére, és ez növelni fogja a szegénységet és az egyenlőtlenségeket;

| 26. | szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság támogassa a régió fokozatos elsivatagosodásának visszafordítására irányuló intézkedéseket, többek között az e területre vonatkozó kutatások és helyi ismeretek felhasználásával; |
| --- | --- |

26.

szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság támogassa a régió fokozatos elsivatagosodásának visszafordítására irányuló intézkedéseket, többek között az e területre vonatkozó kutatások és helyi ismeretek felhasználásával;

| 27. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az EU Tanácsa elnökének, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának és a száhel-szaharai régió országai kormányainak. |
| --- | --- |

27.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az EU Tanácsa elnökének, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának és a száhel-szaharai régió országai kormányainak.

NYILATKOZAT

az elefántcsontparti elnökválasztás 2010. november 28-án tartott második fordulóján elért eredmények bejelentéséről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

2010. december 2-tól4-ig Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) tartott ülésén,

tekintettel az elefántcsontparti választási kódex rendelkezéseire,

tekintettel a politikai pártoknak, csoportoknak és erőknek, valamint az elefántcsontparti választásokon induló jelölteknek szóló magatartási kódexre,

tekintettel arra, hogy a választási folyamat bármilyen megszakítása veszélyt jelenthet az Elefántcsontparton nehezen elért politikai és társadalmi egyensúlyra és az alrégió egészének stabilitására,

tekintettel több nemzetközi szervezet, különösen az Afrikai Unió, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) és az Európai Unió választási megfigyelési misszióinak előzetes következtetéseire, amelyek megállapították, hogy az elnökválasztás második fordulójára szabad és demokratikus körülmények között került sor,

| 1. | sajnálatát fejezi ki az előzetes eredmények bejelentésére várva az ország néhány részén kitört erőszakos összecsapások miatt, amelyekben sokan életüket vesztették; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki az előzetes eredmények bejelentésére várva az ország néhány részén kitört erőszakos összecsapások miatt, amelyekben sokan életüket vesztették;

| 2. | sajnálja, hogy az elefántcsontparti független választási bizottság megfelelő működésének akadályozása meggátolta a bizottságot abban, hogy a választási kódexben előírt határidőn belül bejelentse az elnökválasztás második fordulójának előzetes eredményeit; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy az elefántcsontparti független választási bizottság megfelelő működésének akadályozása meggátolta a bizottságot abban, hogy a választási kódexben előírt határidőn belül bejelentse az elnökválasztás második fordulójának előzetes eredményeit;

| 3. | szorgalmazza, hogy a végleges eredményeknek az elefántcsontparti alkotmánytanács általi bejelentését követően minden érintett fél tanúsítson maximális visszafogottságot, és az esetleges panasztételre használják a megfelelő jogi csatornákat; |
| --- | --- |

3.

szorgalmazza, hogy a végleges eredményeknek az elefántcsontparti alkotmánytanács általi bejelentését követően minden érintett fél tanúsítson maximális visszafogottságot, és az esetleges panasztételre használják a megfelelő jogi csatornákat;

| 4. | emlékezteti az alkotmánytanácsot arra, hogy minden döntést tárgyilagosan, az elefántcsontparti lakosság iránti kötelesség- és felelősségérzettől vezetve kell meghozni; |
| --- | --- |

4.

emlékezteti az alkotmánytanácsot arra, hogy minden döntést tárgyilagosan, az elefántcsontparti lakosság iránti kötelesség- és felelősségérzettől vezetve kell meghozni;

| 5. | elítéli az alkotmánytanács azon döntését, amely érvénytelenítette az elefántcsontparti független választási bizottság által közzétett előzetes eredményeket, anélkül hogy először a választási kódexben előírt eljárást követte volna; |
| --- | --- |

5.

elítéli az alkotmánytanács azon döntését, amely érvénytelenítette az elefántcsontparti független választási bizottság által közzétett előzetes eredményeket, anélkül hogy először a választási kódexben előírt eljárást követte volna;

| 6. | megtagadja az alkotmánytanács által bejelentett eredmények elismerését, mivel ezeket ellentétesnek tartja az elefántcsontparti lakosság szavazóurnákon keresztül kinyilvánított akaratával. |
| --- | --- |

6.

megtagadja az alkotmánytanács által bejelentett eredmények elismerését, mivel ezeket ellentétesnek tartja az elefántcsontparti lakosság szavazóurnákon keresztül kinyilvánított akaratával.

---

(1)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. december 4-én Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság).

1

(2)  HL C 306. E, 2006.12.15., 96. o.

2

(3)  HL C 8. E, 2010.1.14., 85. o.

3

(4)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. december 4-én Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság).

4

(5)  HL C 341 E, 2010.12.16., 25. o.

5

(6)  HL C 193., 2010.7.16., 20. o.

6

(7)  Koppenhágai Egyezmény.

7

(8)  A potenciális vízenergiának csak 7 %-át, a geotermikus energiának pedig csak 1 %-át hasznosítják.

8

(9)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. december 4-én Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság).

9

(10)  HL C 271., 2008.10.25., 32. o.

10

(11)  FAO, The State of Food Insecurity in the World: Addressing food security in protracted crises (Az élelmiszerellátás bizonytalansága a világban: az élelmezésbiztonság kezelése elhúzódó válságok idején), 2010.

11

(12)  Stocktaking on the Millennium Development Goals (Számadás a millenniumi fejlesztési célokról), UNDP, UNFPA, UNICEF (koordinátor) és WFP, 2010. január

12

(13)  Progress for children - Achieving the MDGs with equity (Előrehaladás a gyermekek számára – a millenniumi fejlesztési célok méltányos megvalósítása) - UNICEF, 2010. szeptember

13

(14)  Progress for children - Achieving the MDGs with equity (Előrehaladás a gyermekek számára – a millenniumi fejlesztési célok méltányos megvalósítása) - UNICEF, 2010. szeptember.

14

(15)  UNESCO Policy Brief on Early Childhood Inclusion of Children with Disabilities: The Early Childhood Imperative (Politikai feljegyzés a fogyatékkal élő gyermekek kora gyermekkori befogadásáról: a kora gyermekkori kötelesség) 46. szám / 2009 április–június

15

(16)  UNICEF, Progress for children - Achieving the MDGs with equity (Előrehaladás a gyermekek számára – a millenniumi fejlesztési célok méltányos megvalósítása), 9. szám, 2010. szeptember

16

(17)  Stocktaking on the Millennium Development Goals (Számadás a millenniumi fejlesztési célokról), UNDP, UNFPA, UNICEF (koordinátor) és WFP, 2010. január.

17

(18)  2010. október 5-i együttes nyilatkozat az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének (UNESCO) főigazgatója, Irina Bokova, az ENSZ Fejlesztési Programjának (UNDP) vezetője, Helen Clark, az ENSZ Gyermekalapjának (UNICEF) ügyvezető igazgatója, Anthony Lake és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) főigazgatója, Juan Somavia részéről.

18

(19)  Progress for children - Achieving the MDGs with equity (Előrehaladás a gyermekek számára – a millenniumi fejlesztési célok méltányos megvalósítása) - UNICEF, 2010. szeptember

19

(20)  UNICEF, Progress for children - Achieving the MDGs with equity (Előrehaladás a gyermekek számára – a millenniumi fejlesztési célok méltányos megvalósítása), 9. szám, 2010. szeptember

20

(21)  Accelerating action against Child Labour (A gyermekmunka elleni fellépés felgyorsítása), ILO, 2010

21

(22)  COM(2010)159.

22

(23)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. december 4-én Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság).

23

(24)  HL C 271., 2008.10.25., 32. o.

24

(25)  HL C 297 E, 2008.11.20., 201. o.

25

(26)  HL C 46 E, 2010.2.24., 10. o.

26

(27)  HL C 285 E, 2010.10.21., 69. o.

27

(28)  E napon elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0174.

28

(29)  HL C 58., 2008.3.1., 44. o.

29

(30)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. december 4-én Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság).

30

(31)  HL C 115., 2010.5.4., 1. o.

31

(32)  http://www.potomacinstitute.org/attachments/525_Maghreb%20Terrorism%20report.pdf

32

---