# Europeiska unionens C 126/2011

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2011.126.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 126 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången28 april 2011 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2011.126.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 126

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången28 april 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN
  Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan


  Det tjugonde sammanträdet ägde rum i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo) den 2–4 december 2010. |
| 2011/C 126/01 | Protokoll från sammanträdet torsdagen den 2 december 2010 | 1 |
| 2011/C 126/02 | Protokoll från sammanträdet fredagen den 3 december 2010 | 5 |
| 2011/C 126/03 | Protokoll från sammanträdet lördagen den 4 december 2010 | 8 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN
  Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan


  Det tjugonde sammanträdet ägde rum i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo) den 2–4 december 2010.

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

Det tjugonde sammanträdet ägde rum i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo) den 2–4 december 2010.

2011/C 126/01

Protokoll från sammanträdet torsdagen den 2 december 2010

1

2011/C 126/02

Protokoll från sammanträdet fredagen den 3 december 2010

5

2011/C 126/03

Protokoll från sammanträdet lördagen den 4 december 2010

8

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan Det tjugonde sammanträdet ägde rum i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo) den 2–4 december 2010.

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 126/1

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TORSDAGEN DEN 2 DECEMBER 2010

2011/C 126/01

Innehåll

Högtidligt öppningssammanträde

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

| 1. | Godkännande av förslaget till föredragningslista (AP100.751) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska församlingens nittonde session (EUT C 193, 16.07.2010) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meddelanden från medordförandena inklusive beslut från presidiets sammanträde den 1 december 2010 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Uttalande av Andris Piebalgs, kommissionsledamot med ansvar för utvecklingsbistånd |
| --- | --- |

4.

| 5. | Frågestund med kommissionen |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska församlingens nittonde sammanträde |
| --- | --- |

6.

| 7. | Diskussion med Andris Piebalgs, kommissionsledamot med ansvar för utvecklingsbistånd, om grönboken om utvecklingspolitikens framtid – ögonkontaktsförfarande |
| --- | --- |

7.

| 8. | Halvtidsöversyn samt landstrategidokument och regionala strategidokument för den tionde Europeiska utvecklingsfonden, inbegripet strategidokumenten för Demokratiska republiken Kongo |
| --- | --- |

8.

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TORSDAGEN DEN 2 DECEMBER 2010

(Sammanträdet öppnades kl. 11.00.)

Högtidligt öppningssammanträde

Följande talade till församlingen:

Evariste Boshab, talman i Demokratiska republiken Kongos nationalförsamling, Louis Michel, medordförande i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, David Matongo, medordförande i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, Joseph Kabila Kabange, Demokratiska republiken Kongos president, som officiellt inledde den gemensamma parlamentariska församlingens tjugonde sammanträde.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.50 och återupptogs kl. 15.20.)

ORDFÖRANDESKAP: MATONGO

Medordförande

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Medordföranden hälsade samtliga deltagare välkomna, däribland företrädarna för det civila samhället.

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Medordföranden meddelade att förteckningen över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter, som översänts av AVS-ländernas myndigheter och Europaparlamentet, skulle bifogas protokollet.

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

Medordföranden meddelade att AVS-ländernas myndigheter hade skickat en förteckning över de icke-parlamentariska ledamöterna. Han föreslog, i överensstämmelse med artikel 17.1 i Cotonouavtalet och artikel 1 i den gemensamma parlamentariska församlingens arbetsordning, att dessa ledamöter skulle ackrediteras och att deras namn skulle föras upp på en förteckning som skulle bifogas protokollet.

1.   Godkännande av förslaget till föredragningslista (AP100.751)

Förslaget till föredragningslista godkändes i den form som framgår av detta protokoll.

Efter en ordningsfråga från J. Ferreira om sammanträdets språksystem klargjorde båda ordförandena att den gemensamma parlamentariska församlingens arbetsordning hade iakttagits till fullo.

2.   Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska församlingens nittonde sammanträde (EUT C 193, 16 juli 2010)

Protokollen justerades.

3.   Meddelanden från medordförandena inklusive beslut från presidiets sammanträde den 1 december 2010

Medordförandena redogjorde för resultatet av presidiets sammanträde den 1 december 2010.

Följande beslut fattades:

| a) | Medordförandena skulle skicka en skrivelse till den höga representanten Catherine Ashton och beklaga att vare sig hon eller någon företrädare för henne närvarade vid sammanträdet som företrädare för rådet under frågestunden, samt be om att detta skulle åtgärdas inför kommande sammanträden. Vidare skulle man i skrivelsen begära att alla frågor som ställts till rådet under detta sammanträde skulle besvaras skriftligt. |
| --- | --- |

a)

Medordförandena skulle skicka en skrivelse till den höga representanten Catherine Ashton och beklaga att vare sig hon eller någon företrädare för henne närvarade vid sammanträdet som företrädare för rådet under frågestunden, samt be om att detta skulle åtgärdas inför kommande sammanträden. Vidare skulle man i skrivelsen begära att alla frågor som ställts till rådet under detta sammanträde skulle besvaras skriftligt.

| b) | Församlingen godkände att följande betänkanden skulle utarbetas i de ständiga utskotten inför det tjugoandra sammanträdet: | Utskottet för politiska frågor







  — | Lissabonfördragets inverkan på AVS–EU-partnerskapsavtalet (behövde bekräftas av utskottets europeiska ledamöter genom ett skriftligt förfarande) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Församlingen godkände att följande betänkanden skulle utarbetas i de ständiga utskotten inför det tjugoandra sammanträdet:

Utskottet för politiska frågor

—

Lissabonfördragets inverkan på AVS–EU-partnerskapsavtalet (behövde bekräftas av utskottets europeiska ledamöter genom ett skriftligt förfarande)

| | Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel







  — | Skuldernas inverkan på utvecklingsstödet i AVS-länder |
| --- | --- | --- |

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel

—

Skuldernas inverkan på utvecklingsstödet i AVS-länder

| | Utskottet för sociala frågor och miljö







  — | Utestängning av personer med funktionshinder i utvecklingsländer |
| --- | --- | --- |

Utskottet för sociala frågor och miljö

—

Utestängning av personer med funktionshinder i utvecklingsländer

| — | Inför det tjugotredje sammanträdet: Jordbruk (rubriken behövde bekräftas) |
| --- | --- |

—

Inför det tjugotredje sammanträdet: Jordbruk (rubriken behövde bekräftas)

| — | Inför det tjugofjärde sammanträdet: Gruvdriftens effekter för hälsan |
| --- | --- |

—

Inför det tjugofjärde sammanträdet: Gruvdriftens effekter för hälsan

| c) | Diskussioner om situationen i Haiti och om toppmötet mellan EU och AU i Tripoli skulle läggas till under föredragningslistans nuvarande punkter |
| --- | --- |

c)

Diskussioner om situationen i Haiti och om toppmötet mellan EU och AU i Tripoli skulle läggas till under föredragningslistans nuvarande punkter

| d) | Ett informationsuppdrag till Fiji och Östtimor under 2011 godkändes (datum skulle bestämmas senare). |
| --- | --- |

d)

Ett informationsuppdrag till Fiji och Östtimor under 2011 godkändes (datum skulle bestämmas senare).

| e) | Ett valobservatörsuppdrag inför presidentvalet i Niger skulle ske i mars 2011, förutsatt att en officiell inbjudan mottagits. |
| --- | --- |

e)

Ett valobservatörsuppdrag inför presidentvalet i Niger skulle ske i mars 2011, förutsatt att en officiell inbjudan mottagits.

| f) | Föredragningslistan för det kommande regionala sammanträdet i Kamerun (26-28 april 2011) skulle omfatta följande tre huvudteman:






  — | regional integration och infrastruktur, |
| --- | --- | --- |

f)

Föredragningslistan för det kommande regionala sammanträdet i Kamerun (26-28 april 2011) skulle omfatta följande tre huvudteman:

—

regional integration och infrastruktur,

| — | millennieutvecklingsmålen, |
| --- | --- |

—

millennieutvecklingsmålen,

| — | miljöfrågor. |
| --- | --- |

—

miljöfrågor.

| g) | När det gällde församlingens kommande sammanträden skulle seminarier hållas före presidiesammanträdet och följas av ett tre dagar långt plenarsammanträde. |
| --- | --- |

g)

När det gällde församlingens kommande sammanträden skulle seminarier hållas före presidiesammanträdet och följas av ett tre dagar långt plenarsammanträde.

| h) | AVS-staternas förklaring om fredlig samexistens mellan religioner och om homosexualitet samt ståndpunkten från församlingens europeiska ledamöter om denna förklaring skulle hänskjutas till utskottet för politiska frågor för vidare diskussioner. |
| --- | --- |

h)

AVS-staternas förklaring om fredlig samexistens mellan religioner och om homosexualitet samt ståndpunkten från församlingens europeiska ledamöter om denna förklaring skulle hänskjutas till utskottet för politiska frågor för vidare diskussioner.

Medordföranden informerade församlingen om att presidiet också tagit del av en framstegsrapport från arbetsgruppen för arbetsmetoder.

Medordföranden meddelade följande tidsfrister:

| — | För ändringsförslag till kompromissresolutioner och andra brådskande förslag till resolutioner som skulle gå till omröstning: fredagen den 3 december 2010 kl. 12.00. |
| --- | --- |

—

För ändringsförslag till kompromissresolutioner och andra brådskande förslag till resolutioner som skulle gå till omröstning: fredagen den 3 december 2010 kl. 12.00.

| — | För frågor om omröstningsmetoderna: lördagen den 4 december 2010 kl. 10.00 (skriftligen). |
| --- | --- |

—

För frågor om omröstningsmetoderna: lördagen den 4 december 2010 kl. 10.00 (skriftligen).

Följande yttrade sig: Baldeh (Gambia), medordförande Michel, Mugambe (Uganda), Sall (Senegal), medordförande Matongo, Malahoo Forte (Jamaica), Ndugai (Tanzania), Schmidt, Toga (Etiopien), Assarid Imbarcaouane (Mali), Martínez Martínez, Casini, William (Seychellerna), Ogwal Atim (Uganda), Kollie (Liberia) och Parmessar (Surinam).

ORDFÖRANDESKAP: MICHEL

Medordförande

4.   Uttalande av Andris Piebalgs, kommissionsledamot med ansvar för utvecklingsbistånd

Medordföranden hälsade kommissionsledamoten välkommen och tackade för hans engagemang för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen.

Kommissionsledamoten gjorde ett uttalande om utvecklingspolitikens framtid.

5.   Frågestund med kommissionen

Medordföranden presenterade ämnet.

Sammanlagt 36 frågor hade lämnats till kommissionen.

Kommissionen hade sedan tidigare besvarat frågorna skriftligen, och kommissionsledamoten besvarade muntligen de följdfrågor som ställts av följande personer:

| | Fråga nr 2 från Carlo Casini om finansieringen av icke-statliga organisationers familjeplaneringsprogram. |
| --- | --- |

Fråga nr 2 från Carlo Casini om finansieringen av icke-statliga organisationers familjeplaneringsprogram.

| | Fråga nr 3 från Norbert Neuser om stöd till mödravård och reproduktiv hälsovård inom ramen för initiativet för millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

Fråga nr 3 från Norbert Neuser om stöd till mödravård och reproduktiv hälsovård inom ramen för initiativet för millennieutvecklingsmålen.

| | Fråga nr 4 från Charles Goerens om funktionshindrade personers rättigheter och millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

Fråga nr 4 från Charles Goerens om funktionshindrade personers rättigheter och millennieutvecklingsmålen.

| | Fråga nr 5 från Françoise Castex om FN:s generalsekreterares globala strategi för kvinnors och barns hälsa och G8-ländernas Muskoka-initiativ för att främja hälsan för mödrar, nyfödda och barn under fem år. |
| --- | --- |

Fråga nr 5 från Françoise Castex om FN:s generalsekreterares globala strategi för kvinnors och barns hälsa och G8-ländernas Muskoka-initiativ för att främja hälsan för mödrar, nyfödda och barn under fem år.

| | Fråga nr 6 från Catherine Bearder om barnhandel i Elfenbenskusten och ghanansk kakaoindustri. |
| --- | --- |

Fråga nr 6 från Catherine Bearder om barnhandel i Elfenbenskusten och ghanansk kakaoindustri.

| | Fråga nr 8 från Iva Zanicchi om AVS-ländernas vattenförsörjning i tätorter. |
| --- | --- |

Fråga nr 8 från Iva Zanicchi om AVS-ländernas vattenförsörjning i tätorter.

| | Fråga nr 9 från Hans-Peter Mayer om mekanismen för vatteninvesteringar. |
| --- | --- |

Fråga nr 9 från Hans-Peter Mayer om mekanismen för vatteninvesteringar.

| | Fråga nr 20 från Assarid Ag Imbaracaouane (Mali) om ekonomiskt samarbete. |
| --- | --- |

Fråga nr 20 från Assarid Ag Imbaracaouane (Mali) om ekonomiskt samarbete.

| | Fråga nr 21 från Patrice Tirolien om den nya mekanismen på 1 miljard euro med anknytning till millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

Fråga nr 21 från Patrice Tirolien om den nya mekanismen på 1 miljard euro med anknytning till millennieutvecklingsmålen.

| | Fråga nr 22 från Michael Cashman (ersatt av Patrice Tirolien) om EU-initiativet på 1 miljard euro med anknytning till millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

Fråga nr 22 från Michael Cashman (ersatt av Patrice Tirolien) om EU-initiativet på 1 miljard euro med anknytning till millennieutvecklingsmålen.

| | Fråga nr 19 från Gay Mitchell om demokratiska rättigheter. |
| --- | --- |

Fråga nr 19 från Gay Mitchell om demokratiska rättigheter.

| | Fråga nr 23 från Michael Gahler om utvecklingen av ett sammanhängande enhetligt förhållningssätt gentemot den afrikanska kontinenten. |
| --- | --- |

Fråga nr 23 från Michael Gahler om utvecklingen av ett sammanhängande enhetligt förhållningssätt gentemot den afrikanska kontinenten.

| | Fråga nr 24 från Michèle Rivasi om påståendena om att Japan skulle ha köpt röster vid Internationella valfångstkommissionen. |
| --- | --- |

Fråga nr 24 från Michèle Rivasi om påståendena om att Japan skulle ha köpt röster vid Internationella valfångstkommissionen.

| | Fråga nr 25 från Isabelle Durant om toppmötet mellan EU och Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

Fråga nr 25 från Isabelle Durant om toppmötet mellan EU och Afrikanska unionen.

| | Fråga nr 26 från Waven William (Seychellerna) om utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

Fråga nr 26 från Waven William (Seychellerna) om utvecklingsbistånd.

| | Fråga nr 27 från Joseph K. Mugambe (Uganda) om finansieringen av ekonomiska partnerskapsavtal. |
| --- | --- |

Fråga nr 27 från Joseph K. Mugambe (Uganda) om finansieringen av ekonomiska partnerskapsavtal.

| | Fråga nr 12 från João Ferreira om livsmedelssuveränitet och en säker livsmedelsförsörjning i AVS-länderna. |
| --- | --- |

Fråga nr 12 från João Ferreira om livsmedelssuveränitet och en säker livsmedelsförsörjning i AVS-länderna.

| | Fråga nr 13 från Fiona Hall (ersatt av Liam Aylward) om EU:s mekanism för energiinvesteringar och allmän tillgång till energi. |
| --- | --- |

Fråga nr 13 från Fiona Hall (ersatt av Liam Aylward) om EU:s mekanism för energiinvesteringar och allmän tillgång till energi.

| | Fråga nr 14 från Jo Leinen om tekniköverföring i kampen mot klimatförändringen. |
| --- | --- |

Fråga nr 14 från Jo Leinen om tekniköverföring i kampen mot klimatförändringen.

| | Fråga nr 15 från Achille Tapsoba (Burkina Faso) om metoder för att involvera parlamentsföreträdare i förhandlingarna om, och genomförandet av, de ekonomiska partnerskapsavtalen. |
| --- | --- |

Fråga nr 15 från Achille Tapsoba (Burkina Faso) om metoder för att involvera parlamentsföreträdare i förhandlingarna om, och genomförandet av, de ekonomiska partnerskapsavtalen.

| | Fråga nr 16 från Enrique Guerrero Salom (ersatt av Miguel Angel Martínez Martínez) om ekonomiska partnerskapsavtal, nuläget och konkreta förslag. |
| --- | --- |

Fråga nr 16 från Enrique Guerrero Salom (ersatt av Miguel Angel Martínez Martínez) om ekonomiska partnerskapsavtal, nuläget och konkreta förslag.

| | Fråga nr 17 från Joseph Owona Kono (Kamerun) om åtgärderna i samband med bananodling. |
| --- | --- |

Fråga nr 17 från Joseph Owona Kono (Kamerun) om åtgärderna i samband med bananodling.

| | Fråga nr 18 från Ole Christensen om handelsavtal och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

Fråga nr 18 från Ole Christensen om handelsavtal och mänskliga rättigheter.

| | Fråga nr 30 från Anneli Jäätteenmäki (ersatt av Riika Manner) om skydd av kvinnor i Kongo. |
| --- | --- |

Fråga nr 30 från Anneli Jäätteenmäki (ersatt av Riika Manner) om skydd av kvinnor i Kongo.

| | Fråga nr 31 från Jan Zahradil om Demokratiska republiken Kongos ersättning för utestående löner till europeiska medborgare. |
| --- | --- |

Fråga nr 31 från Jan Zahradil om Demokratiska republiken Kongos ersättning för utestående löner till europeiska medborgare.

| | Fråga nr 32 från Filip Kaczmarek om de restriktiva åtgärder som införts mot Zimbabwe. |
| --- | --- |

Fråga nr 32 från Filip Kaczmarek om de restriktiva åtgärder som införts mot Zimbabwe.

| | Fråga nr 33 från Olle Schmidt om ett rättsligt yttrande om Dawit Isaak. |
| --- | --- |

Fråga nr 33 från Olle Schmidt om ett rättsligt yttrande om Dawit Isaak.

| | Fråga nr 34 från Ana Gomes (ersatt av Françoise Castex) om mänskliga rättigheter i Angola: Cabinda-rättegången. |
| --- | --- |

Fråga nr 34 från Ana Gomes (ersatt av Françoise Castex) om mänskliga rättigheter i Angola: Cabinda-rättegången.

| | Fråga nr 35 från Abadula Gemeda (ersatt av Toga) (Etiopien) om situationen i Somalia. |
| --- | --- |

Fråga nr 35 från Abadula Gemeda (ersatt av Toga) (Etiopien) om situationen i Somalia.

Författarna till frågorna 1, 7, 10, 11, 28, 29 och 36 var inte närvarande.

6.   Kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska församlingens nittonde sammanträde

Kommissionsledamoten hänvisade till de dokument som gällde kommissionens uppföljning av de resolutioner som antagits i Teneriffa (Spanien).

ORDFÖRANDESKAP: MATONGO

Medordförande

7.   Diskussion med Andris Piebalgs, kommissionsledamot med ansvar för utvecklingsbistånd, om grönboken om utvecklingspolitikens framtid
   (1)
  – ögonkontaktsförfarande

Kommissionsledamoten presenterade ämnet.

Följande yttrade sig: Schmidt, Klass, Malahoo Forte (Jamaica), De Keyser, J. Ferreira, William (Seychellerna), Sall (Senegal) och medordförande Michel.

Kommissionsledamoten besvarade ledamöternas frågor.

8.   Halvtidsöversyn samt landstrategidokument och regionala strategidokument för den tionde Europeiska utvecklingsfonden, inbegripet strategidokumenten för Demokratiska republiken Kongo

Demokratiska republiken Kongos finansminister Matata Ponyo höll ett anförande.

Följande yttrade sig: Gahler och Nedelcheva.

Ministern och kommissionsledamoten besvarade ledamöternas frågor.

(Sammanträdet avslutades kl. 19.05.)

David MATONGO och

Louis MICHEL

Medordförande

Mohamed Ibn CHAMBAS och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Medgeneralsekreterare

---

(1)  KOM(2010) 0629.

1

---

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 126/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 126/5

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET FREDAGEN DEN 3 DECEMBER 2010

2011/C 126/02

Innehåll

| 1. | Millennieutvecklingsmålen – resultat av högnivåkonferensen i New York – redogörelse av Gianfranco Rotigliano, direktör för Unicef |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uppnåendet av millennieutvecklingsmålen: innovativa sätt att tackla sociala och ekonomiska utmaningar
  Redogörelse av Odirile Motlhale (Botswana) och Licia Ronzulli
  Utskottet för sociala frågor och miljö |
| --- | --- |

2.

Uppnåendet av millennieutvecklingsmålen: innovativa sätt att tackla sociala och ekonomiska utmaningar

Redogörelse av Odirile Motlhale (Botswana) och Licia Ronzulli

Utskottet för sociala frågor och miljö

| 3. | Mödradödlighet |
| --- | --- |

3.

| 4. | Redogörelse av näringslivets och arbetsmarknadens parter
  ”Att stärka det civila samhället – en nyckelfaktor för utveckling” |
| --- | --- |

4.

Redogörelse av näringslivets och arbetsmarknadens parter

”Att stärka det civila samhället – en nyckelfaktor för utveckling”

| 5. | Scenariot efter Köpenhamnskonferensen: tekniköverföring, ny teknik och uppbyggnad av teknisk kapacitet i AVS-länderna
  Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel
  Redogörelse av Marlene Malahoo Forte (Jamaica) och Jo Leinen |
| --- | --- |

5.

Scenariot efter Köpenhamnskonferensen: tekniköverföring, ny teknik och uppbyggnad av teknisk kapacitet i AVS-länderna

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel

Redogörelse av Marlene Malahoo Forte (Jamaica) och Jo Leinen

| 6. | Fria och oberoende medier
  Utskottet för politiska frågor
  Redogörelse av Jean Rodolphe Joazile (Haiti) och Rainer Wieland |
| --- | --- |

6.

Fria och oberoende medier

Utskottet för politiska frågor

Redogörelse av Jean Rodolphe Joazile (Haiti) och Rainer Wieland

| 7. | Situationen i Demokratiska republiken Kongo och den centralafrikanska regionen
  Diskussion med myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo |
| --- | --- |

7.

Situationen i Demokratiska republiken Kongo och den centralafrikanska regionen

Diskussion med myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo

| 8. | Brådskande fråga 1: Livsmedelstrygghet |
| --- | --- |

8.

| 9. | Brådskande fråga 2: Säkerhetsproblemet i sahel-sahariska regionen: terrorism och handel med narkotika, vapen och människor |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sammanfattningsrapporter från anordnade seminarier |
| --- | --- |

10.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska församlingens förklaring om det offentliggjorda resultatet av andra omgången i presidentvalet i Elfenbenskusten den 28 november 2010 |
| --- | --- |

11.

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET FREDAGEN DEN 3 DECEMBER 2010

(Sammanträdet öppnades kl. 9.05.)

ORDFÖRANDESKAP: MICHEL

Medordförande

Gemensam debatt (punkterna 1, 2 och 3)

1.   Millennieutvecklingsmålen – resultat av högnivåkonferensen i New York – redogörelse av Gianfranco Rotigliano, direktör för Unicef

2.   Uppnåendet av millennieutvecklingsmålen: innovativa sätt att tackla sociala och ekonomiska utmaningar

Redogörelse av Odirile Motlhale (Botswana) och Licia Ronzulli

Utskottet för sociala frågor och miljö

3.   Mödradödlighet

Gianfranco Rotigliano, direktör för Unicefs regionala kontor för Väst- och Centralafrika, höll ett inledande anförande om millennieutvecklingsmålen och resultatet av högnivåkonferensen i New York.

Licia Ronzulli och Odirile Motlhale (Botswana) presenterade sitt betänkande om ”Uppnåendet av millennieutvecklingsmålen: innovativa sätt att tackla sociala och ekonomiska utmaningar”.

Följande yttrade sig: Rosa (kommissionen), Mitchell, Tirolien, Ould Guelaye (Mauretanien), Sylla (Mali), Ponga, Naib (Eritrea), Baldeh (Gambia), Hamatoukour (Kamerun), Manner, William (Seychellerna), Klass, Sithole (Moçambique), Christensen, Rivasi, J. Ferreira, Kombo (Kenya), Nedelcheva, Bearder, Toga (Etiopien), Attyat Mustafa (Sudan), Bauer, Malloum (Tchad), Zanicchi, Castex, Casini, Karerwa (Burundi), de Keyser och Laboso (Kenya).

Medföredragandena Ronzulli och Motlhale (Botswana) samt Rotigliano och Rosa (kommissionen) avslutade diskussionen.

ORDFÖRANDESKAP: MATONGO

Medordförande

4.   Rapport från näringslivets och arbetsmarknadens organisationer: ”Att stärka det civila samhället – en nyckelfaktor för utveckling”

Brenda King, ordförande för AVS-kommittén i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, höll ett anförande.

Följande yttrade sig: Hamatoukour (Kamerun), Sylla (Mali), Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Aipira (Malawi) och Bundu (Sierra Leone).

Brenda King besvarade de frågor som tagits upp under debatten.

5.   Scenariot efter Köpenhamnskonferensen: tekniköverföring, ny teknik och uppbyggnad av teknisk kapacitet i AVS-länderna

Redogörelse av Marlene Malahoo Forte (Jamaica) och Jo Leinen

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel

Marlene Malahoo Forte (Jamaica) och Jo Leinen presenterade sitt betänkande.

Följande yttrade sig: Bandua (Ghana), J. Ferreira, Owono Nguema (Gabon), Parmessar (Surinam), Jensen, Sylla (Mali), Hamatoukour (Kamerun), William (Seychellerna), Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Toga (Etiopien), Sall (Senegal), Ramotar (Guyana) och Seramila (Madagaskar).

Medföredragandena Leinen och Malahoo Forte (Jamaica) samt Rosa (kommissionen) avslutade diskussionen.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.10 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: MATONGO

Medordförande

6.   Fria och oberoende medier

Redogörelse av Donald Ramotar (Guyana) och Rainer Wieland

Utskottet för politiska frågor

Donald Ramotar (Guyana) och Rainer Wieland presenterade sitt betänkande.

Följande yttrade sig: Rosa (kommissionen), Kaczmarek, Atteyeh (Djibouti), Martínez Martínez, J. Ferreira, Sall (Senegal), Schmidt, Durant, Toga (Etiopien), Speroni, Gahler, Naib (Eritrea), Nedelcheva, Hamatoukour (Kamerun), Baldeh (Gambia), William (Seychellerna), Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Linares (Kuba), Sikota (Zambia), Ramotar (Guyana) och Wieland.

Medföredragandena Ramotar och Wieland samt Rosa (kommissionen) avslutade diskussionen.

ORDFÖRANDESKAP: MICHEL

Medordförande

7.   Situationen i Demokratiska republiken Kongo och den centralafrikanska regionen

Diskussion med myndigheter från Demokratiska republiken Kongo

Lambert Mende (Demokratiska republiken Kongos medie- och kommunikationsminister) höll ett anförande om situationen i Demokratiska republiken Kongo och den centralafrikanska regionen.

Följande yttrade sig: Gahler, Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Malahoo Forte (Jamaica), Zahradil, J. Ferreira, Hamatoukour (Kamerun), Kaczmarek, Assarid (Mali), Durant, Nedelcheva, Rivasi och Striffler.

Raymond Tshibanda (Demokratiska republiken Kongos minister för internationellt och regionalt samarbete) och Mende besvarade de frågor som tagits upp under debatten.

Louis Michel (medordförande) avslutade diskussionen.

ORDFÖRANDESKAP: MATONGO

Medordförande

8.   Brådskande fråga 1: Livsmedelstrygghet

Domenico Rosa (kommissionen) presenterade frågan.

Följande yttrade sig: Rosa (kommissionen), Schnellhardt, Kombo (Kenya), Bearder, Karerwa (Burundi), J. Ferreira, Assarid (Mali), medordförande Michel, William (Seychellerna), Gahler, Baldeh (Gambia), Tirolien, Toga (Etiopien), Striffler, Sall (Senegal), Klass och Rosa (kommissionen).

9.   Brådskande fråga 2: Säkerhetsproblemet i sahel-sahariska regionen: terrorism och handel med narkotika, vapen och människor

Bruno Gatta (kommissionen) presenterade frågan.

Följande yttrade sig: Sall (Senegal), Nedelcheva, Schmidt, J. Ferreira, Guelaye (Mauretanien), Bauer, Assarid (Mali), Rivasi, Kombo (Kenya), Gahler, Nkongo (Demokratiska republiken Kongo), Striffler, Baldeh (Gambia), Attard-Montalto, Hamatoukour (Kamerun), Ramotar (Guyana) och Gatta (kommissionen).

10.   Sammanfattningsrapporter från anordnade seminarier

Olle Schmidt och Ould Guelaye (Mauretanien), föredragande för seminarium 1 respektive 2, höll kortfattade anföranden om:

| — | Seminarium 2 (Utmaningen med att återuppbygga stater efter konflikter: fallet med Demokratiska republiken Kongo) |
| --- | --- |

—

Seminarium 2 (Utmaningen med att återuppbygga stater efter konflikter: fallet med Demokratiska republiken Kongo)

| — | Seminarium 1 (Utmaningar och hot mot regional stabilitet i den centralafrikanska regionen som härrör från olaglig exploatering av Demokratiska republiken Kongos natur- och mineraltillgångar) |
| --- | --- |

—

Seminarium 1 (Utmaningar och hot mot regional stabilitet i den centralafrikanska regionen som härrör från olaglig exploatering av Demokratiska republiken Kongos natur- och mineraltillgångar)

11.   Förklaring om det offentliggjorda resultatet av andra omgången i presidentvalet i Elfenbenskusten den 28 november 2010

Förklaringen antogs med acklamation.

(Sammanträdet avslutades kl. 19.10.)

David MATONGO och

Louis MICHEL

Medordförande

Mohamed Ibn CHAMBAS och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Medgeneralsekreterare

---

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 126/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 126/8

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET LÖRDAGEN DEN 4 DECEMBER 2010

2011/C 126/03

Innehåll

| 1. | Justering av protokollet från sammanträdet torsdagen den 2 december 2010 |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uttalande av Carolyn Rodrigues-Birkett, Guyanas utrikesminister, tjänstgörande ordförande för AVS-rådet |
| --- | --- |

2.

| 3. | Frågestund med AVS-rådet |
| --- | --- |

3.

| 4. | Diskussion med AVS-rådet – ögonkontaktsförfarandet |
| --- | --- |

4.

| 5. | Diskussion om situationen i enskilda länder: Madagaskar, Somalia, Sudan, Zimbabwe och Haiti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ekonomiska partnerskapsavtal (EPA) – lägesrapport
  Uttalande av Karel de Gucht, kommissionsledamot med ansvar för internationell handel, följt av en debatt |
| --- | --- |

6.

Ekonomiska partnerskapsavtal (EPA) – lägesrapport

Uttalande av Karel de Gucht, kommissionsledamot med ansvar för internationell handel, följt av en debatt

| 7. | Justering av protokollet från sammanträdet torsdagen den 2 december och fredagen den 3 december 2010 |
| --- | --- |

7.

| 8. | Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i rapporterna från de ständiga utskotten |
| --- | --- |

8.

| 9. | Omröstning om brådskande resolutionsförslag |
| --- | --- |

9.

| 10. | Övriga frågor |
| --- | --- |

10.

| 11. | Datum och plats för den gemensamma parlamentariska församlingens tjugoförsta sammanträde |
| --- | --- |

11.

| Bilaga I | Alfabetisk förteckning över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter |
| --- | --- |

Bilaga I

| Bilaga II | Deltagarlista från det tjugonde sammanträdet den 2–4 december 2010 i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo) |
| --- | --- |

Bilaga II

| Bilaga III | Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter |
| --- | --- |

Bilaga III

| Bilaga IV | Antagna texter |
| --- | --- |

Bilaga IV

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET LÖRDAGEN DEN 4 DECEMBER 2010

(Sammanträdet öppnades kl. 9.05.)

ORDFÖRANDESKAP: MICHEL

Medordförande

1.   Justering av protokollet från sammanträdet torsdagen den 2 december 2010

Martínez Martínez begärde en mindre ändring av torsdagens protokoll.

2.   Uttalande av Carolyn Rodrigues-Birkett, Guyanas utrikesminister, tjänstgörande ordförande för AVS-rådet

Carolyn Rodrigues-Birkett gjorde ett uttalande.

ORDFÖRANDESKAP: MATONGO

Medordförande

3.   Frågestund med AVS-rådet

Nio frågor hade lämnats till AVS-rådet.

Carolyn Rodrigues-Birkett besvarade följande frågor och följdfrågor:

| | Fråga nr 1 från Filip Kaczmarek om Chagosöarnas invånare. |
| --- | --- |

Fråga nr 1 från Filip Kaczmarek om Chagosöarnas invånare.

| | Frågorna nr 2 och nr 3 hade dragits tillbaka. |
| --- | --- |

Frågorna nr 2 och nr 3 hade dragits tillbaka.

| | Fråga nr 4 från Olle Schmidt om användandet av våldtäkt som vapen i konfliktområden. |
| --- | --- |

Fråga nr 4 från Olle Schmidt om användandet av våldtäkt som vapen i konfliktområden.

| | Fråga nr 5 från Patrice Tirolien om det tredje toppmötet mellan Afrika och EU den 29–30 november 2010. |
| --- | --- |

Fråga nr 5 från Patrice Tirolien om det tredje toppmötet mellan Afrika och EU den 29–30 november 2010.

| | Fråga nr 6 från Christa Klass om återvändande för folket på Chagosöarna. |
| --- | --- |

Fråga nr 6 från Christa Klass om återvändande för folket på Chagosöarna.

| | Fråga nr 8 från Waven William (Seychellerna) om framtiden för AVS-gruppen. |
| --- | --- |

Fråga nr 8 från Waven William (Seychellerna) om framtiden för AVS-gruppen.

| | Fråga nr 9 från Achille Tapsoba (Burkina Faso) om förfaranden för att involvera parlamentsledamöter i förhandlings- och genomförandeprocessen för de ekonomiska partnerskapsavtalen. |
| --- | --- |

Fråga nr 9 från Achille Tapsoba (Burkina Faso) om förfaranden för att involvera parlamentsledamöter i förhandlings- och genomförandeprocessen för de ekonomiska partnerskapsavtalen.

Författaren till fråga nr 7 var inte närvarande.

4.   Diskussion med AVS-rådet – ögonkontaktsförfarandet

Följande yttrade sig: J. Ferreira, Durant, Mitchell, Hamatoukour (Kamerun), Sall (Senegal) och Malahoo Forte (Jamaica).

Carolyn Rodrigues-Birkett besvarade de frågor som tagits upp under debatten.

ORDFÖRANDESKAP: MICHEL

Medordförande

5.   Diskussion om situationen i enskilda länder: Madagaskar, Somalia, Sudan, Zimbabwe och Haiti

Följande yttrade sig om Madagaskar: Rosa (kommissionen), Nedelcheva, Griesbeck och Gunessee (Mauritius).

Följande yttrade sig om Somalia: Rosa (kommissionen), Casini, Naib (Eritrea), Schmidt, J. Ferreira, Kombo (Kenya), Toga (Etiopien) och Deva.

Följande yttrade sig om Sudan: Rosa (kommissionen), Michel, Schnellhardt, De Keyser, Sylla (Mali), J. Ferreira, Casini, Musa (Sudan).

Följande yttrade sig om Zimbabwe: Rosa (kommissionen), Gahler, Sithole (Moçambique), Bearder, Ogwal Atim (Uganda) och Deva.

Följande yttrade sig om Haiti: Rosa (kommissionen), Malahoo Forte (Jamaica), Durant och Jiménez (Dominikanska republiken).

6.   Ekonomiska partnerskapsavtal (EPA) – lägesrapport Uttalande av Karel de Gucht, kommissionsledamot med ansvar för internationell handel, följt av en debatt

Karel De Gucht gjorde ett uttalande.

Följande yttrade sig: Matongo (Zambia), Bearder, Durant, Sall (Senegal), J. Ferreira, Hamatoukour (Kamerun), Scicluna, Sylla (Mali), Ramotar (Guyana), Malahoo Forte (Jamaica) och Tapsoba (Burkina Faso).

Karel De Gucht besvarade de frågor som tagits upp under debatten.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.20 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: MICHEL

Medordförande

7.   Justering av protokollet från sammanträdet torsdagen den 2 december och fredagen den 3 december 2010

Protokollet justerades.

8.   Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i rapporterna från de tre ständiga utskotten

Medordföranden påminde församlingen om omröstningsförfarandet.

| — | Fria och oberoende medier
  Redogörelse av Donald Ramotar (Guyana) och Rainer Wieland
  Utskottet för politiska frågor (AVS-EU/100.655/10/slutlig)
  S&D-gruppen begärde delad omröstning och omröstning i varje del av församlingen om skäl Ha (nytt); skälet förkastades.
  PPE-gruppen begärde omröstning i varje del av församlingen om ändringsförslag 2; ändringsförslaget antogs.
  PPE-gruppen begärde omröstning i varje del av församlingen om ändringsförslagen 3 och 4; ändringsförslagen förkastades.
  Delad omröstning och omröstning i varje del av församlingen begärdes om ändringsförslag 5; ändringsförslaget förkastades.
  PPE-gruppen begärde omröstning i varje del av församlingen om ändringsförslag 6; ändringsförslaget förkastades.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Fria och oberoende medier

Redogörelse av Donald Ramotar (Guyana) och Rainer Wieland

Utskottet för politiska frågor (AVS-EU/100.655/10/slutlig)

S&D-gruppen begärde delad omröstning och omröstning i varje del av församlingen om skäl Ha (nytt); skälet förkastades.

PPE-gruppen begärde omröstning i varje del av församlingen om ändringsförslag 2; ändringsförslaget antogs.

PPE-gruppen begärde omröstning i varje del av församlingen om ändringsförslagen 3 och 4; ändringsförslagen förkastades.

Delad omröstning och omröstning i varje del av församlingen begärdes om ändringsförslag 5; ändringsförslaget förkastades.

PPE-gruppen begärde omröstning i varje del av församlingen om ändringsförslag 6; ändringsförslaget förkastades.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

| — | Scenariot efter Köpenhamnskonferensen: tekniköverföring, ny teknik och uppbyggnad av teknisk kapacitet i AVS-länderna
  Redogörelse av Marlene Malahoo Forte (Jamaica) och Jo Leinen
  Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS-EU/100.739/10/slutlig)
  S&D-gruppen och PPE-gruppen begärde en separat omröstning om skäl K och punkt 4, och PPE-gruppen begärde en omröstning i varje del av församlingen; skälet och punkten förkastades.
  S&D-gruppen och PPE-gruppen begärde delad omröstning, och PPE-gruppen begärde en omröstning i varje del av församlingen om punkt 21; punkten förkastades.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Scenariot efter Köpenhamnskonferensen: tekniköverföring, ny teknik och uppbyggnad av teknisk kapacitet i AVS-länderna

Redogörelse av Marlene Malahoo Forte (Jamaica) och Jo Leinen

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS-EU/100.739/10/slutlig)

S&D-gruppen och PPE-gruppen begärde en separat omröstning om skäl K och punkt 4, och PPE-gruppen begärde en omröstning i varje del av församlingen; skälet och punkten förkastades.

S&D-gruppen och PPE-gruppen begärde delad omröstning, och PPE-gruppen begärde en omröstning i varje del av församlingen om punkt 21; punkten förkastades.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

| — | Uppnåendet av millennieutvecklingsmålen: innovativa sätt att tackla sociala och ekonomiska utmaningar
  Redogörelse av Odirile Motlhale (Botswana) och Licia Ronzulli
  Utskottet för sociala frågor och miljö (AVS-EU/100.732/10/slutlig)
  Ändringsförslagen 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 och 10 antogs.
  Ändringsförslag 5 förkastades.
  PPE-gruppen begärde delad omröstning och omröstning i varje del av församlingen om punkt 4; punkten antogs.
  Ett muntligt ändringsförslag lades fram av Malahoo Forte (Jamaica) att läggas till punkt 8; ändringsförslaget antogs.
  PPE-gruppen begärde delad omröstning om punkt 10; punkten antogs.
  PPE-gruppen begärde omröstning i varje del av församlingen om punkt 14; punkten förkastades.
  Ett muntligt ändringsförslag lades fram av medföredraganden Ronzulli att läggas till punkt 26; ändringsförslaget förkastades.
  PPE-gruppen begärde delad omröstning om punkt 26; punkten förkastades i sin helhet.
  S&D-gruppen och PPE-gruppen begärde delad omröstning, och PPE-gruppen begärde en omröstning i varje del av församlingen om punkt 49; punktens första del antogs medan den andra delen förkastades.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt med 1 nedlagd röst. |
| --- | --- |

—

Uppnåendet av millennieutvecklingsmålen: innovativa sätt att tackla sociala och ekonomiska utmaningar

Redogörelse av Odirile Motlhale (Botswana) och Licia Ronzulli

Utskottet för sociala frågor och miljö (AVS-EU/100.732/10/slutlig)

Ändringsförslagen 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 och 10 antogs.

Ändringsförslag 5 förkastades.

PPE-gruppen begärde delad omröstning och omröstning i varje del av församlingen om punkt 4; punkten antogs.

Ett muntligt ändringsförslag lades fram av Malahoo Forte (Jamaica) att läggas till punkt 8; ändringsförslaget antogs.

PPE-gruppen begärde delad omröstning om punkt 10; punkten antogs.

PPE-gruppen begärde omröstning i varje del av församlingen om punkt 14; punkten förkastades.

Ett muntligt ändringsförslag lades fram av medföredraganden Ronzulli att läggas till punkt 26; ändringsförslaget förkastades.

PPE-gruppen begärde delad omröstning om punkt 26; punkten förkastades i sin helhet.

S&D-gruppen och PPE-gruppen begärde delad omröstning, och PPE-gruppen begärde en omröstning i varje del av församlingen om punkt 49; punktens första del antogs medan den andra delen förkastades.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt med 1 nedlagd röst.

9.   Omröstning om brådskande resolutionsförslag

| — | Brådskande resolutionsförslag om livsmedelstrygghet (AVS-EU/100.879/10/comp.)
  PPE-gruppen begärde omröstning i varje del av församlingen om punkterna 7 och 8; punkterna förkastades.
  Ändringsförslagen 1–5, 9, 17, 19, 21–25 antogs.
  Ändringsförslagen 10, 14, 15 och 18 förkastades.
  PPE-gruppen begärde omröstning i varje del av församlingen om punkterna 11 och 12; punkterna förkastades.
  Ett muntligt ändringsförslag lades fram av Gunessee (Mauritius) att läggas till punkt 13; ändringsförslaget förkastades.
  PPE-gruppen begärde en separat omröstning om punkt 6; punkten antogs.
  ALDE-gruppen begärde delad omröstning, och PPE-gruppen begärde en omröstning i varje del av församlingen om ändringsförslag 16 till punkt 17a; punktens första och tredje del förkastades, medan den andra delen antogs.
  PPE-gruppen begärde delad omröstning om skäl L; första delen antogs medan den andra delen förkastades.
  PPE-gruppen begärde en separat omröstning om skäl N; vilket förkastades.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Brådskande resolutionsförslag om livsmedelstrygghet (AVS-EU/100.879/10/comp.)

PPE-gruppen begärde omröstning i varje del av församlingen om punkterna 7 och 8; punkterna förkastades.

Ändringsförslagen 1–5, 9, 17, 19, 21–25 antogs.

Ändringsförslagen 10, 14, 15 och 18 förkastades.

PPE-gruppen begärde omröstning i varje del av församlingen om punkterna 11 och 12; punkterna förkastades.

Ett muntligt ändringsförslag lades fram av Gunessee (Mauritius) att läggas till punkt 13; ändringsförslaget förkastades.

PPE-gruppen begärde en separat omröstning om punkt 6; punkten antogs.

ALDE-gruppen begärde delad omröstning, och PPE-gruppen begärde en omröstning i varje del av församlingen om ändringsförslag 16 till punkt 17a; punktens första och tredje del förkastades, medan den andra delen antogs.

PPE-gruppen begärde delad omröstning om skäl L; första delen antogs medan den andra delen förkastades.

PPE-gruppen begärde en separat omröstning om skäl N; vilket förkastades.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

| — | Brådskande resolutionsförslag om säkerhetsproblemet i sahel-sahariska regionen: terrorism och handel med narkotika, vapen och människor (AVS-EU/100.880/10/comp.)
  Ändringsförslagen 1, 2 och 3 antogs.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Brådskande resolutionsförslag om säkerhetsproblemet i sahel-sahariska regionen: terrorism och handel med narkotika, vapen och människor (AVS-EU/100.880/10/comp.)

Ändringsförslagen 1, 2 och 3 antogs.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

ORDFÖRANDESKAP: MATONGO

Medordförande

10.   Övriga frågor

Zahradil yttrade sig om livsmedelstrygghetsfrågor. Vlasák yttrade sig om betydelsen av demokratisk frihet och mediefrihet. Bearder kompletterade sitt uttalande om Zimbabwe.

11.   Datum och plats för den gemensamma parlamentariska församlingens tjugoförsta sammanträde

Medordföranden tackade de kongolesiska myndigheterna för deras gästfrihet, samt medsekretariatet och övrig personal för deras arbete.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens tjugoförsta sammanträde skulle äga rum den 16–18 maj i Budapest (Ungern)

(Sammanträdet avslutades kl. 16.00.)

David MATONGO och

Louis MICHEL

Medordförande

Mohamed Ibn CHAMBAS och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Medgeneralsekreterare

---

BILAGA I

ALFABETISK FÖRTECKNING ÖVER DEN GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS LEDAMÖTER

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| MATONGO (ZAMBIA), medordförande | MICHEL, medordförande |
| BOTSWANA (vice ordförande) | ARIF (vice ordförande) |
| BURUNDI (vice ordförande) | ŠŤASTNÝ (vice ordförande) |
| KAMERUN (vice ordförande) | HOARAU (vice ordförande) |
| KONGO (Republiken) (vice ordförande) | KLASS (vice ordförande) |
| COOKÖARNA (vice ordförande) | NICHOLSON (vice ordförande) |
| GUYANA (vice ordförande) | McAVAN (vice ordförande) |
| LESOTHO (vice ordförande) | RONZULLI (vice ordförande) |
| LIBERIA (vice ordförande) | GOERENS (vice ordförande) |
| MALI (vice ordförande) | SPERONI (vice ordförande) |
| SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA (vice ordförande) | ROITHOVÁ (vice ordförande) |
| TANZANIA (vice ordförande) | OUZKÝ (vice ordförande) |
| TUVALU (vice ordförande) | RIVASI (vice ordförande) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA & BARBUDA | ALVES |
| BAHAMAS | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| KAP VERDE | CARVALHO |
| CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN | CASA |
| TCHAD | CASINI |
| KOMORERNA | CASPARY |
| KONGO (Demokratiska republiken) | CASTEX |
| ELFENBENSKUSTEN | CHRISTENSEN |
| DJIBOUTI | COELHO |
| DOMINICA | DE KEYSER |
| DOMINIKANSK REPUBLIKEN | DELVAUX |
| EKVATORIALGUINEA | DE MITA |
| ERITREA | DE SARNEZ |
| ETIOPIEN | DURANT |
| FIJI | ENGEL |
| GABON | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIA | FERREIRA, Elisa |
| GHANA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GUINEA | GAHLER |
| GUINEA-BISSAU | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| JAMAICA | HALL |
| KENYA | HÄNDEL |
| KIRIBATI | HANNAN |
| MADAGASKAR | HAUG |
| MALAWI | JADOT |
| MARSHALLÖARNA | JENSEN |
| MAURETANIEN | JOLY |
| MAURITIUS | KACZMAREK |
| MIKRONESISKA FEDERATIONEN | KORHOLA |
| MOÇAMBIQUE | KUHN |
| NAMIBIA | LEGUTKO |
| NAURU | LE PEN |
| NIGER | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGERIA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MANDERS |
| PALAU | MARTIN |
| PAPUA NYA GUINEA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| RWANDA | MATO ADROVER |
| SAINT KITTS OCH NEVIS | MAYER |
| SAINT LUCIA | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SENEGAL | NEUSER |
| SEYCHELLERNA | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SALOMONÖARNA | SCHMIDT |
| SOMALIA | SCHNELLHARDT |
| SYDAFRIKA | SCICLUNA |
| SUDAN | SCOTTÀ |
| SURINAM | SENYSZYN |
| SWAZILAND | STRIFFLER |
| ÖSTTIMOR | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD OCH TOBAGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

MATONGO (ZAMBIA), medordförande

MICHEL, medordförande

BOTSWANA (vice ordförande)

ARIF (vice ordförande)

BURUNDI (vice ordförande)

ŠŤASTNÝ (vice ordförande)

KAMERUN (vice ordförande)

HOARAU (vice ordförande)

KONGO (Republiken) (vice ordförande)

KLASS (vice ordförande)

COOKÖARNA (vice ordförande)

NICHOLSON (vice ordförande)

GUYANA (vice ordförande)

McAVAN (vice ordförande)

LESOTHO (vice ordförande)

RONZULLI (vice ordförande)

LIBERIA (vice ordförande)

GOERENS (vice ordförande)

MALI (vice ordförande)

SPERONI (vice ordförande)

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA (vice ordförande)

ROITHOVÁ (vice ordförande)

TANZANIA (vice ordförande)

OUZKÝ (vice ordförande)

TUVALU (vice ordförande)

RIVASI (vice ordförande)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA & BARBUDA

ALVES

BAHAMAS

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

KAP VERDE

CARVALHO

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

CASA

TCHAD

CASINI

KOMORERNA

CASPARY

KONGO (Demokratiska republiken)

CASTEX

ELFENBENSKUSTEN

CHRISTENSEN

DJIBOUTI

COELHO

DOMINICA

DE KEYSER

DOMINIKANSK REPUBLIKEN

DELVAUX

EKVATORIALGUINEA

DE MITA

ERITREA

DE SARNEZ

ETIOPIEN

DURANT

FIJI

ENGEL

GABON

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIA

FERREIRA, Elisa

GHANA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GUINEA

GAHLER

GUINEA-BISSAU

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

JAMAICA

HALL

KENYA

HÄNDEL

KIRIBATI

HANNAN

MADAGASKAR

HAUG

MALAWI

JADOT

MARSHALLÖARNA

JENSEN

MAURETANIEN

JOLY

MAURITIUS

KACZMAREK

MIKRONESISKA FEDERATIONEN

KORHOLA

MOÇAMBIQUE

KUHN

NAMIBIA

LEGUTKO

NAURU

LE PEN

NIGER

LÓPEZ AGUILAR

NIGERIA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MANDERS

PALAU

MARTIN

PAPUA NYA GUINEA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

RWANDA

MATO ADROVER

SAINT KITTS OCH NEVIS

MAYER

SAINT LUCIA

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SENEGAL

NEUSER

SEYCHELLERNA

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SALOMONÖARNA

SCHMIDT

SOMALIA

SCHNELLHARDT

SYDAFRIKA

SCICLUNA

SUDAN

SCOTTÀ

SURINAM

SENYSZYN

SWAZILAND

STRIFFLER

ÖSTTIMOR

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD OCH TOBAGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

UTSKOTTET FÖR POLITISKA FRÅGOR

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| STRAKER (SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA), medordförande | CASA, medordförande |
| PAPALII (SAMOA), vice ordförande | KORHOLA, vice ordförande |
| DAYORI (BENIN), vice ordförande | CASTEX, vice ordförande |
| ANTIGUA OCH BARBUDA | ALFONSI |
| CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN | CALLANAN |
| IBOVI (KONGO, Republiken) | CASINI |
| ELFENBENSKUSTEN | DE KEYSER |
| ATEYE (DJIBOUTI) | DE MITA |
| TOGA (ETIOPIEN) | DURANT |
| FIJI | FERREIRA, Elisa |
| OWONO NGUEMA (GABON) | GAHLER |
| GUINEA | GRIESBECK |
| RAMOTAR (GUYANA) | HANNAN |
| HAITI | HÄNDEL |
| LESOTHO | KACZMAREK |
| KOLLIE (LIBERIA) | LE PEN |
| SERAMILA (MADAGASKAR) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| VAN DER WALT (NAMIBIA) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PAPUA NYA GUINEA | SCOTTÀ |
| HAMDI-H-OSMAN (SUDAN) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAM) | SPERONI |
| BAMNANTE (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

STRAKER (SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA), medordförande

CASA, medordförande

PAPALII (SAMOA), vice ordförande

KORHOLA, vice ordförande

DAYORI (BENIN), vice ordförande

CASTEX, vice ordförande

ANTIGUA OCH BARBUDA

ALFONSI

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

CALLANAN

IBOVI (KONGO, Republiken)

CASINI

ELFENBENSKUSTEN

DE KEYSER

ATEYE (DJIBOUTI)

DE MITA

TOGA (ETIOPIEN)

DURANT

FIJI

FERREIRA, Elisa

OWONO NGUEMA (GABON)

GAHLER

GUINEA

GRIESBECK

RAMOTAR (GUYANA)

HANNAN

HAITI

HÄNDEL

LESOTHO

KACZMAREK

KOLLIE (LIBERIA)

LE PEN

SERAMILA (MADAGASKAR)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

VAN DER WALT (NAMIBIA)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PAPUA NYA GUINEA

SCOTTÀ

HAMDI-H-OSMAN (SUDAN)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAM)

SPERONI

BAMNANTE (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

UTSKOTTET FÖR EKONOMISK UTVECKLING, FINANSER OCH HANDEL

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (KONGO, Demokratiska republiken), medordförande | CARVALHO, medordförande |
| MUGAMBE (UGANDA), vice ordförande | LEGUTKO, vice ordförande |
| BUYA KAMARO (SIERRA LEONE), vice ordförande | ALVES, vice ordförande |
| DOS SANTOS (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMAS | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| COOKÖARNA | CASPARY |
| EKVATORIALGUINEA | ENGEL |
| NAIB (ERITREA) | FORD |
| BANDUA (GHANA) | GOERENS |
| MALAHOO FORTE (JAMAICA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAWI) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURETANIEN) | JENSEN |
| GUNESSEE (MAURITIUS) | KUHN |
| ADEFIDIDE (NIGERIA) | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RWANDA) | MAYER |
| SAINT KITTS OCH NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| JEAN-MARIE (SAINT LUCIA) | MICHEL |
| SAO TOME OCH PRINCIPE | MITCHELL |
| SALL (SENEGAL) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEYCHELLERNA) | ŠŤASTNÝ |
| SIBHIDLA (SYDAFRIKA) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| TUVALU | TIROLIEN |
| SIKOFA (ZAMBIA) | ZANICCHI |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

KUTEKALA KAAWA (KONGO, Demokratiska republiken), medordförande

CARVALHO, medordförande

MUGAMBE (UGANDA), vice ordförande

LEGUTKO, vice ordförande

BUYA KAMARO (SIERRA LEONE), vice ordförande

ALVES, vice ordförande

DOS SANTOS (ANGOLA)

ARIF

BAHAMAS

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

COOKÖARNA

CASPARY

EKVATORIALGUINEA

ENGEL

NAIB (ERITREA)

FORD

BANDUA (GHANA)

GOERENS

MALAHOO FORTE (JAMAICA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAWI)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURETANIEN)

JENSEN

GUNESSEE (MAURITIUS)

KUHN

ADEFIDIDE (NIGERIA)

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RWANDA)

MAYER

SAINT KITTS OCH NEVIS

McMILLAN-SCOTT

JEAN-MARIE (SAINT LUCIA)

MICHEL

SAO TOME OCH PRINCIPE

MITCHELL

SALL (SENEGAL)

SCHLYTER

WILLIAM (SEYCHELLERNA)

ŠŤASTNÝ

SIBHIDLA (SYDAFRIKA)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

TUVALU

TIROLIEN

SIKOFA (ZAMBIA)

ZANICCHI

UTSKOTTET FÖR SOCIALA FRÅGOR OCH MILJÖ

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOÇAMBIQUE), medordförande | RIVASI, medordförande |
| KOMBO (KENYA), vice ordförande | BAUER, vice ordförande |
| GRENADA, vice ordförande | NEDELCHEVA, vice ordförande |
| BARBADOS | BEARDER |
| MOTLHALE (BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | COELHO |
| KARERWA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ALMADA (KAP VERDE) | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (TCHAD) | FERREIRA, João |
| KOMORERNA | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| JIMÉNEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKEN) | JADOT |
| BALDEH (GAMBIA) | JOLY |
| GUINEA BISSAU | KLASS |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| MARSHALLÖARNA | McAVAN |
| MIKRONESISKA FEDERATIONEN | NEUSER |
| NIGER | OUZKÝ |
| SALOMONÖARNA | RONZULLI |
| SOMALIA | ROSSI |
| HLOPE (SWAZILAND) | SCHNELLHARDT |
| NDUGAI (TANZANIA) | SENYSZYN |
| ÖSTTIMOR | TOIA |
| TRINIDAD OCH TOBAGO | VLASÁK |
| VANUATU | ZIMMER |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

SITHOLE (MOÇAMBIQUE), medordförande

RIVASI, medordförande

KOMBO (KENYA), vice ordförande

BAUER, vice ordförande

GRENADA, vice ordförande

NEDELCHEVA, vice ordförande

BARBADOS

BEARDER

MOTLHALE (BOTSWANA)

CHRISTENSEN

TAPSOBA (BURKINA FASO)

COELHO

KARERWA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

ALMADA (KAP VERDE)

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (TCHAD)

FERREIRA, João

KOMORERNA

HALL

DOMINICA

HAUG

JIMÉNEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKEN)

JADOT

BALDEH (GAMBIA)

JOLY

GUINEA BISSAU

KLASS

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

MARSHALLÖARNA

McAVAN

MIKRONESISKA FEDERATIONEN

NEUSER

NIGER

OUZKÝ

SALOMONÖARNA

RONZULLI

SOMALIA

ROSSI

HLOPE (SWAZILAND)

SCHNELLHARDT

NDUGAI (TANZANIA)

SENYSZYN

ÖSTTIMOR

TOIA

TRINIDAD OCH TOBAGO

VLASÁK

VANUATU

ZIMMER

---

BILAGA II

DELTAGARLISTA FRÅN SAMMANTRÄDET DEN 2–4 DECEMBER I KINSHASA (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO)

| MATONGO (Zambia), medordförande | MICHEL, medordförande |
| --- | --- |
| DOS SANTOS (Angola)
  CHANDLER (Barbados)
  DAYORI (Benin)
  MOTLHALE (Botswana) (vice ordförande)
  TAPSOBA (Burkina Faso)
  KARERWA (Burundi) (vice ordförande)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (vice ordförande)
  DARBO (Tchad)
  IBOVI (Kongo, Republiken) (vice ordförande)
  MBUKU LAKA (Kongo, Demokratiska republiken)
  SOUBANE ATEYE (Djibouti)
  JIMÉNEZ (Dominikanska republiken)
  SERICHE DOUGAN (Ekvatorialguinea)
  NAIB (Eritrea)
  TOGA (Etiopien)
  OWONO NGUEMA (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghana)
  FLETCHER (Grenada) (1)

  RAMOTAR (Guyana) (vice ordförande)
  BEAUPLAN (Haiti)
  MALAHOO FORTE (Jamaica)
  KOMBO (Kenya)
  TIHELI (Lesotho) (1) (vice ordförande)
  KOLLIE (Liberia) (vice ordförande)
  AIPIRA (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (vice ordförande)
  OULD GUELAYE (Mauretanien)
  GUNESSEE (Mauritius) (1)

  SITHOLE (Moçambique)
  VAN DER WALT (Namibia)
  WAZIRI (Nigeria) (1)

  POLISI (Rwanda) (vice ordförande)
  SKERRIT-ANDREW (Saint Kitts och Nevis) (1)

  JEAN MARIE (Saint Lucia)
  STRAKER (Saint Vincent och Grenadinerna) (vice ordförande)
  PAPALII (Samoa)
  SALL (Senegal)
  WILLIAM (Seychellerna)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TOZAKA (Salomonöarna)
  MANAMELA (Sydafrika)
  MUSA (Sudan)
  PARMESSAR (Surinam)
  HLOPHE (Swaziland)
  NDUGAI (Tanzania) (vice ordförande)
  BAMNANTE (Togo)
  JOSEPH (Trinidad och Tobago) (1)

  ITALELI (Tuvalu) (vice ordförande)
  MUGAMBE (Uganda)
  JOY (Vanuatu) (1)

  SIKOTA (Zambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ATTARD MONTALTO (för FERREIRA, Elisa)
  AYLWARD (för HALL) (2)
   (3)

  BAUER
  BEARDER
  BERMAN (för MOREIRA) (2)
   (3)

  BINEV (för LE PEN) (3)
   (4)

  CALLANAN
  CASINI
  CASTEX
  CHRISTENSEN
  DE KEYSER
  DEVA (för OUZKÝ) (4)

  DURANT
  FERREIRA, João
  GAHLER
  GOERENS (vice ordförande) (2)

  GRIESBECK
  HANNAN (2)
   (3)

  JENSEN (2)
   (3)

  KACZMAREK
  KASTLER (för CASPARY)
  KLAß (vice ordförande)
  LEINEN (för BULLMANN)
  MANNER (för DE SARNEZ) (2)
   (3)

  MARTÍNEZ MARTÍNEZ
  MAYER
  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  PONGA (för DE MITA)
  RINALDI (för MANDERS) (2)

  RIVASI (vice ordförande)
  RONZULLI (vice ordförande)
  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SENYSZYN
  SPERONI (vice ordförande) (3)
   (4)

  STRIFFLER (3)
   (4)

  TIROLIEN
  VLASÁK
  WIELAND (2)
   (3)

  ZAHRADIL (för STURDY)
  ZANICCHI |
| OBSERVATÖRER: |
| KUBA

  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASKAR

  SERAMILA |
| NIGER

  AMADOU |

MATONGO (Zambia), medordförande

MICHEL, medordförande

DOS SANTOS (Angola)

CHANDLER (Barbados)

DAYORI (Benin)

MOTLHALE (Botswana) (vice ordförande)

TAPSOBA (Burkina Faso)

KARERWA (Burundi) (vice ordförande)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (vice ordförande)

DARBO (Tchad)

IBOVI (Kongo, Republiken) (vice ordförande)

MBUKU LAKA (Kongo, Demokratiska republiken)

SOUBANE ATEYE (Djibouti)

JIMÉNEZ (Dominikanska republiken)

SERICHE DOUGAN (Ekvatorialguinea)

NAIB (Eritrea)

TOGA (Etiopien)

OWONO NGUEMA (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghana)

FLETCHER (Grenada) (1)

RAMOTAR (Guyana) (vice ordförande)

BEAUPLAN (Haiti)

MALAHOO FORTE (Jamaica)

KOMBO (Kenya)

TIHELI (Lesotho) (1) (vice ordförande)

KOLLIE (Liberia) (vice ordförande)

AIPIRA (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (vice ordförande)

OULD GUELAYE (Mauretanien)

GUNESSEE (Mauritius) (1)

SITHOLE (Moçambique)

VAN DER WALT (Namibia)

WAZIRI (Nigeria) (1)

POLISI (Rwanda) (vice ordförande)

SKERRIT-ANDREW (Saint Kitts och Nevis) (1)

JEAN MARIE (Saint Lucia)

STRAKER (Saint Vincent och Grenadinerna) (vice ordförande)

PAPALII (Samoa)

SALL (Senegal)

WILLIAM (Seychellerna)

BUNDU (Sierra Leone)

TOZAKA (Salomonöarna)

MANAMELA (Sydafrika)

MUSA (Sudan)

PARMESSAR (Surinam)

HLOPHE (Swaziland)

NDUGAI (Tanzania) (vice ordförande)

BAMNANTE (Togo)

JOSEPH (Trinidad och Tobago) (1)

ITALELI (Tuvalu) (vice ordförande)

MUGAMBE (Uganda)

JOY (Vanuatu) (1)

SIKOTA (Zambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ATTARD MONTALTO (för FERREIRA, Elisa)

AYLWARD (för HALL) (2)
   (3)

BAUER

BEARDER

BERMAN (för MOREIRA) (2)
   (3)

BINEV (för LE PEN) (3)
   (4)

CALLANAN

CASINI

CASTEX

CHRISTENSEN

DE KEYSER

DEVA (för OUZKÝ) (4)

DURANT

FERREIRA, João

GAHLER

GOERENS (vice ordförande) (2)

GRIESBECK

HANNAN (2)
   (3)

JENSEN (2)
   (3)

KACZMAREK

KASTLER (för CASPARY)

KLAß (vice ordförande)

LEINEN (för BULLMANN)

MANNER (för DE SARNEZ) (2)
   (3)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MAYER

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

PONGA (för DE MITA)

RINALDI (för MANDERS) (2)

RIVASI (vice ordförande)

RONZULLI (vice ordförande)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SENYSZYN

SPERONI (vice ordförande) (3)
   (4)

STRIFFLER (3)
   (4)

TIROLIEN

VLASÁK

WIELAND (2)
   (3)

ZAHRADIL (för STURDY)

ZANICCHI

OBSERVATÖRER:

KUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASKAR

SERAMILA

NIGER

AMADOU

Övriga:

| ANGOLA

  SIMBRÃO da CARVALHO
  FERREIRA-PINTO
  DALA | BENIN

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI | BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  OUOBA NABA |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI

  MWIDOGO
  NSHIMIRIMANA
  HAKIZIMANA
  BAGENGWANUBUSA | KAMERUN

  AWUDU MBAYA
  KOMBO
  OWONA KONO | TCHAD

  DJIMAI
  MALLOUM |
| KONGO (Republiken)

  BOUNKOULOU
  BOPELE EBAMBA
  MOUSSODIA | KONGO (Demokratiska republiken)

  MABAYA GIZI AMINE
  MATADI NENGA
  KUTEKALA KAAWA
  BIE BONGENGE
  MOLEKO MOLIWA
  MUTUMBE MBUYA
  KAMBAYI CIMBUMBU
  KEMBUJUSWA NE N'LANZA
  NDOMBE SITA
  LUTUNDULA APALA
  IPALAKA YOBWA
  ENGBANDA MANANGA
  BAITSURA MUSOWA
  NKONGO BUDINA NZAU
  BETYNA NGILASE
  BIALOSUKA WATA
  ENGUDA LITUMBA
  EZATY MEREKO
  IYOLO LA NDJONDO
  LOMBEYA BOSONGO
  LUHONGE KABINDA NGOY
  LUONO KIMBANGA
  MBADU NSITU
  MONDOE ESSO LIBANZA
  MUTAMBA DIBWE
  MWAMBA MUSHIKONKE
  NENYENGWE IMI
  OTSHUMAMPITA ALOKI
  SHENILA MWANZA SAMILA
  SILUVANGI LUMBA | DJIBOUTI

  BOURHAN |
| EKVATORIALGUINEA

  NFA NDONG NSENG
  OLO BAHAMONDE | ERITREA

  TEKLE | ETIOPIEN

  YILALA
  WAKJIRA
  WAKE GELESU |
| GABON

  BOUANGA MOUNDANGA
  AFATOGUE NSOLE
  BOULINGUI MBADINGA
  AWOMBI | GHANA

  ANTWI
  YIADOM | KENYA

  AFFEY
  LABOSO |
| LIBERIA

  DUNA
  BARCLAY | MALAWI

  CHITEYEYE | MALI

  SYLLA
  BAH
  CISSE |
| MAURETANIEN

  GUELADIO
  BILAL
  OULD HAMOUD
  OULD ZAMEL
  ABDALLAH | MOÇAMBIQUE

  ERNESTO
  MIGUEL | NAMIBIA

  TJIHIUKO |
| NIGERIA

  USMAN
  AKWASHIKI
  JIBIA | RWANDA

  AYINKAMIYE | SIERRA LEONE

  JUMU
  KAMARA
  TORTO |
| SYDAFRIKA

  SIBHIDLA
  MUBU | SUDAN

  ELHASSAN
  MUSTAF
  OMER
  CHOLEK
  TAHA | SURINAM

  BREEVELD
  WANGSABESARI |
| SWAZILAND

  HLOPE | TOGO

  GBONE
  ADONAYAKPOR | UGANDA

  DOMBO
  OGWAL ATIM |
| ZAMBIA

  MUBANGA | ZIMBABWE

  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | |

ANGOLA

SIMBRÃO da CARVALHO

FERREIRA-PINTO

DALA

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

BURUNDI

MWIDOGO

NSHIMIRIMANA

HAKIZIMANA

BAGENGWANUBUSA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

KOMBO

OWONA KONO

TCHAD

DJIMAI

MALLOUM

KONGO (Republiken)

BOUNKOULOU

BOPELE EBAMBA

MOUSSODIA

KONGO (Demokratiska republiken)

MABAYA GIZI AMINE

MATADI NENGA

KUTEKALA KAAWA

BIE BONGENGE

MOLEKO MOLIWA

MUTUMBE MBUYA

KAMBAYI CIMBUMBU

KEMBUJUSWA NE N'LANZA

NDOMBE SITA

LUTUNDULA APALA

IPALAKA YOBWA

ENGBANDA MANANGA

BAITSURA MUSOWA

NKONGO BUDINA NZAU

BETYNA NGILASE

BIALOSUKA WATA

ENGUDA LITUMBA

EZATY MEREKO

IYOLO LA NDJONDO

LOMBEYA BOSONGO

LUHONGE KABINDA NGOY

LUONO KIMBANGA

MBADU NSITU

MONDOE ESSO LIBANZA

MUTAMBA DIBWE

MWAMBA MUSHIKONKE

NENYENGWE IMI

OTSHUMAMPITA ALOKI

SHENILA MWANZA SAMILA

SILUVANGI LUMBA

DJIBOUTI

BOURHAN

EKVATORIALGUINEA

NFA NDONG NSENG

OLO BAHAMONDE

ERITREA

TEKLE

ETIOPIEN

YILALA

WAKJIRA

WAKE GELESU

GABON

BOUANGA MOUNDANGA

AFATOGUE NSOLE

BOULINGUI MBADINGA

AWOMBI

GHANA

ANTWI

YIADOM

KENYA

AFFEY

LABOSO

LIBERIA

DUNA

BARCLAY

MALAWI

CHITEYEYE

MALI

SYLLA

BAH

CISSE

MAURETANIEN

GUELADIO

BILAL

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

ABDALLAH

MOÇAMBIQUE

ERNESTO

MIGUEL

NAMIBIA

TJIHIUKO

NIGERIA

USMAN

AKWASHIKI

JIBIA

RWANDA

AYINKAMIYE

SIERRA LEONE

JUMU

KAMARA

TORTO

SYDAFRIKA

SIBHIDLA

MUBU

SUDAN

ELHASSAN

MUSTAF

OMER

CHOLEK

TAHA

SURINAM

BREEVELD

WANGSABESARI

SWAZILAND

HLOPE

TOGO

GBONE

ADONAYAKPOR

UGANDA

DOMBO

OGWAL ATIM

ZAMBIA

MUBANGA

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

| | AVS-RÅDET

  RODRIGUES-BIRKETT, utrikesminister (Guyana), tjänstgörande ordförande för AVS-rådet |
| --- | --- |

AVS-RÅDET

RODRIGUES-BIRKETT, utrikesminister (Guyana), tjänstgörande ordförande för AVS-rådet

| | EUROPEISKA KOMMISSIONEN

  PIEBALGS, kommissionsledamot med ansvar för utvecklingsbistånd
  DE GUCHT, kommissionsledamot med ansvar för internationell handel |
| --- | --- |

EUROPEISKA KOMMISSIONEN

PIEBALGS, kommissionsledamot med ansvar för utvecklingsbistånd

DE GUCHT, kommissionsledamot med ansvar för internationell handel

| | AU

  IGUEH |
| --- | --- |

AU

IGUEH

| | EESK

  KING
  JAHIER
  OCCHIPENTI
  VERBOVEN |
| --- | --- |

EESK

KING

JAHIER

OCCHIPENTI

VERBOVEN

| | AVS-SEKRETARIATET

  CHAMBAS medgeneralsekreterare |
| --- | --- |

AVS-SEKRETARIATET

CHAMBAS medgeneralsekreterare

| | EU-SEKRETARIATET

  AGUIRIANO NALDA medgeneralsekreterare |
| --- | --- |

EU-SEKRETARIATET

AGUIRIANO NALDA medgeneralsekreterare

---

(1)  Landet företräddes av en person som inte är parlamentsledamot

(2)  Närvarande den 2 december 2010

(3)  Närvarande den 3 december 2010

(4)  Närvarande den 4 december 2010

---

BILAGA III

BILAGA TILL SAMMANTRÄDET TORSDAGEN DEN 2 DECEMBER 2010

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

| 1. | Grenada
  FLETCHER
  Ambassadör
  Grenadas ambassad, Bryssel |
| --- | --- |

1.

Grenada

FLETCHER

Ambassadör

Grenadas ambassad, Bryssel

| 2. | Lesotho
  Mamoruti A. TIHELI
  Ambassadör
  Lesothos ambassad, Bryssel |
| --- | --- |

2.

Lesotho

Mamoruti A. TIHELI

Ambassadör

Lesothos ambassad, Bryssel

| 3. | Mauritius
  Sutiawan GUNESSEE
  Ambassadör
  Mauritius ambassad, Bryssel |
| --- | --- |

3.

Mauritius

Sutiawan GUNESSEE

Ambassadör

Mauritius ambassad, Bryssel

| 4. | Saint Kitts och Nevis
  Shirley SKERITT-ANDREW
  Ambassadör
  Saint Kitts och Nevis ambassad, Bryssel |
| --- | --- |

4.

Saint Kitts och Nevis

Shirley SKERITT-ANDREW

Ambassadör

Saint Kitts och Nevis ambassad, Bryssel

| 5. | Trinidad och Tobago
  Jerome JOSEPH
  Förstesekreterare
  Trinidad och Tobagos ambassad, Bryssel |
| --- | --- |

5.

Trinidad och Tobago

Jerome JOSEPH

Förstesekreterare

Trinidad och Tobagos ambassad, Bryssel

| 6. | Vanuatu
  Roy Mickey JOY
  Ambassadör
  Vanuatus ambassad, Bryssel |
| --- | --- |

6.

Vanuatu

Roy Mickey JOY

Ambassadör

Vanuatus ambassad, Bryssel

---

BILAGA IV

ANTAGNA TEXTER

| — | Resolution om fria och oberoende medier (AVS-EU/100.655/10/slutlig) |
| --- | --- |

—

| — | Resolution om scenariot efter Köpenhamnskonferensen: tekniköverföring, ny teknik och uppbyggnad av teknisk kapacitet i AVS-länderna (AVS-EU/100.739/10/slutlig) |
| --- | --- |

—

| — | Resolution om uppnåendet av millennieutvecklingsmålen: innovativa sätt att tackla sociala och ekonomiska utmaningar (AVS-EU/100.732/10/slutlig) |
| --- | --- |

—

| — | Resolution om livsmedelstrygghet (AVS-EU/100.879/10/slutlig) |
| --- | --- |

—

| — | Resolution om säkerhetsproblemet i sahel-sahariska regionen: terrorism och handel med narkotika, vapen och människor (AVS-EU/100.880/10/slutlig) |
| --- | --- |

—

| — | Förklaring om det offentliggjorda resultatet av andra omgången i presidentvalet i Elfenbenskusten den 28 november 2010 |
| --- | --- |

—

RESOLUTION (1)

om fria och oberoende medier:

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

vid sitt möte i Kinshasa, Demokratiska republiken Kongo, den 2,4 december 2010,

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, särskilt artiklarna 19 och 20,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 11,

med beaktande av Cotonouavtalet, särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Windhoekförklaringen av den 3 maj 1991 om att främja en oberoende och pluralistisk afrikansk press,

med beaktande av den oberoende journalistikens principer, så som de upprätthålls av journalister i hela världen, Internationella journalistförbundet och dess afrikanska och europeiska regionala organisationer, Förbundet för afrikanska journalister och Europeiska journalistfederationen,

med beaktande av artikel 1 i stadgarna för den internationella pressorganisationen World Association of Newspapers,

med beaktande av 2009 års pressfrihetsrapport från Förbundet för afrikanska journalister (FAJ),

med beaktande av Europaparlamentets beslut att ge 2005 års Sacharovpris till organisationen Reportrar utan gränser,

med beaktande av de årliga rapporterna från Reportrar utan gränser, särskilt den årliga rapporten från 2009,

med beaktande av rapporterna från Freedom House, särskilt rapporterna ”Freedom of the Press 2009” och ”Freedom on the Net”,

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 26 september 2006 om medierna och utvecklingen (2),

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om mediernas koncentration och mångfald i Europeiska unionen (3),

med beaktande av slutsatserna från AU:s och EU:s gemensamma forum om medier och utveckling i Ouagadougou i september 2008,

med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor (AVS-EU/100.655/10/slutlig), och av följande skäl:

| A. | Fria och oberoende medier är en viktig komponent i den grundläggande rätten till yttrandefrihet som slås fast i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och befästs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

A.

Fria och oberoende medier är en viktig komponent i den grundläggande rätten till yttrandefrihet som slås fast i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och befästs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och i Cotonouavtalet.

| B. | Internationella sammanslutningar som Internationella journalistförbundet, World Association of Newspapers, Kommittén för skydd av journalister, Reportrar utan gränser och Freedom House är eniga om att fria och oberoende medier är helt nödvändiga för en välfungerande demokrati med respekt för grundläggande friheter och ett samhälle som erkänner den verkliga innebörden av människors rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Internationella sammanslutningar som Internationella journalistförbundet, World Association of Newspapers, Kommittén för skydd av journalister, Reportrar utan gränser och Freedom House är eniga om att fria och oberoende medier är helt nödvändiga för en välfungerande demokrati med respekt för grundläggande friheter och ett samhälle som erkänner den verkliga innebörden av människors rättigheter.

| C. | Rapporter från oberoende organ visar att yttrandefriheten i medierna över lag har försämrats under den senaste tiden, både i industriländer och i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

C.

Rapporter från oberoende organ visar att yttrandefriheten i medierna över lag har försämrats under den senaste tiden, både i industriländer och i utvecklingsländer.

| D. | Auktoritära regimer begränsar mediernas frihet i syfte att kväsa oppositionen och försvårar därmed de demokratiska processerna, och valprocesser och normala samhällsfunktioner hotas av åtgärder som kringskär oppositionens eller minoritetsgruppers rätt att fritt och öppet föra ut sina budskap. |
| --- | --- |

D.

Auktoritära regimer begränsar mediernas frihet i syfte att kväsa oppositionen och försvårar därmed de demokratiska processerna, och valprocesser och normala samhällsfunktioner hotas av åtgärder som kringskär oppositionens eller minoritetsgruppers rätt att fritt och öppet föra ut sina budskap.

| E. | På många håll i världen, i synnerhet i mer välmående länder, finns dessutom kriminella grupper i samhället som undertrycker all undersökande journalistik och ibland till och med mördar journalister som försöker avslöja deras verksamhet. |
| --- | --- |

E.

På många håll i världen, i synnerhet i mer välmående länder, finns dessutom kriminella grupper i samhället som undertrycker all undersökande journalistik och ibland till och med mördar journalister som försöker avslöja deras verksamhet.

| F. | Oberoende organ har noterat försämringar av mediernas frihet och oberoende i både EU-länder och AVS-länder. |
| --- | --- |

F.

Oberoende organ har noterat försämringar av mediernas frihet och oberoende i både EU-länder och AVS-länder.

| G. | Vissa EU-länder har halkat ned i mätningar som gäller mediernas frihet och oberoende, och i vissa fall har raset varit kraftigt. |
| --- | --- |

G.

Vissa EU-länder har halkat ned i mätningar som gäller mediernas frihet och oberoende, och i vissa fall har raset varit kraftigt.

| H. | I vissa AVS-länder är utrymmet för fria och oberoende medier kraftigt kringskuret eller till och med obefintligt. Samtidigt lovordas AVS-länderna Haiti, Guyana och Papua Nya Guinea för framstegen med att förbättra mediefriheten. |
| --- | --- |

H.

I vissa AVS-länder är utrymmet för fria och oberoende medier kraftigt kringskuret eller till och med obefintligt. Samtidigt lovordas AVS-länderna Haiti, Guyana och Papua Nya Guinea för framstegen med att förbättra mediefriheten.

| I. | Med tanke på journalisternas inflytande, har de också ett ansvar för att inte hetsa till hat, i synnerhet rashat. |
| --- | --- |

I.

Med tanke på journalisternas inflytande, har de också ett ansvar för att inte hetsa till hat, i synnerhet rashat.

| J. | Den tekniska utvecklingen när det gäller Internet och mobiltelefoni har gett många fler yttrandemöjligheter. |
| --- | --- |

J.

Den tekniska utvecklingen när det gäller Internet och mobiltelefoni har gett många fler yttrandemöjligheter.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar djupt att mediernas frihet och oberoende har försämrats i världen och att auktoritära regimer försöker kväsa oppositionen genom allvarliga kränkningar av journalisters, mediearbetares och Internetanvändares mänskliga rättigheter, ibland till och med genom mord och olagligt fängslande, vilket innebär brott mot artiklarna 19 och 20 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar djupt att mediernas frihet och oberoende har försämrats i världen och att auktoritära regimer försöker kväsa oppositionen genom allvarliga kränkningar av journalisters, mediearbetares och Internetanvändares mänskliga rättigheter, ibland till och med genom mord och olagligt fängslande, vilket innebär brott mot artiklarna 19 och 20 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska församlingen framhåller de negativa konsekvenserna av att ägandet av medierna är koncentrerat till stora företag, eftersom detta begränsar mångfalden, friheten att sprida och ta emot information och journalisternas verksamhet och gör att nya former av explicit och implicit censur uppkommer. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska församlingen framhåller de negativa konsekvenserna av att ägandet av medierna är koncentrerat till stora företag, eftersom detta begränsar mångfalden, friheten att sprida och ta emot information och journalisternas verksamhet och gör att nya former av explicit och implicit censur uppkommer.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar de regeringar som fängslat journalister på grund av deras legitima verksamhet att omedelbart frige dessa personer. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar de regeringar som fängslat journalister på grund av deras legitima verksamhet att omedelbart frige dessa personer.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Europeiska kommissionen, AVS-länderna och EU:s medlemsstater att starkt fördöma alla former av brott mot yttrande- och pressfriheten i sina medlems- och partnerskapsländer. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Europeiska kommissionen, AVS-länderna och EU:s medlemsstater att starkt fördöma alla former av brott mot yttrande- och pressfriheten i sina medlems- och partnerskapsländer.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska församlingen fördömer det faktum att brottslingar som – ofta i organiserade brottssyndikat eller på order av den politiska ledningen – trakasserar, skadar eller till och med mördar journalister som granskar deras verksamhet i många fall går fria. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska församlingen fördömer det faktum att brottslingar som – ofta i organiserade brottssyndikat eller på order av den politiska ledningen – trakasserar, skadar eller till och med mördar journalister som granskar deras verksamhet i många fall går fria.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska församlingen ser det som oacceptabelt att journalister tvingats begränsa, ändra eller upphöra med sin verksamhet eller tvingats leva med skyddad identitet på grund av att de tagit upp religiösa frågor. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska församlingen ser det som oacceptabelt att journalister tvingats begränsa, ändra eller upphöra med sin verksamhet eller tvingats leva med skyddad identitet på grund av att de tagit upp religiösa frågor.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska församlingen ser det som oacceptabelt att religiösa ledare utfärdar domar mot journalister, vilket försvårar deras arbete, begränsar deras yttrandefrihet och sätter deras liv i fara. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska församlingen ser det som oacceptabelt att religiösa ledare utfärdar domar mot journalister, vilket försvårar deras arbete, begränsar deras yttrandefrihet och sätter deras liv i fara.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att det inte finns något effektivt verktyg för att se till att mänskliga rättigheter respekteras vid tillämpningen av internationella handels- och samarbetsavtal. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att det inte finns något effektivt verktyg för att se till att mänskliga rättigheter respekteras vid tillämpningen av internationella handels- och samarbetsavtal.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att fria och oberoende medier är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle, både för anordnandet av fria och rättvisa val och för den mångfald som bygger på att alla kan utöva sin yttrandefrihet. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att fria och oberoende medier är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle, både för anordnandet av fria och rättvisa val och för den mångfald som bygger på att alla kan utöva sin yttrandefrihet.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska församlingen erkänner det moraliska ansvar som yrkesverksamma inom medierna har för att ge allmänheten kvalitetsinformation och för att tjäna det allmännas bästa. Regeringar, företag eller kriminella grupperingar får inte försöka censurera medierna. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska församlingen erkänner det moraliska ansvar som yrkesverksamma inom medierna har för att ge allmänheten kvalitetsinformation och för att tjäna det allmännas bästa. Regeringar, företag eller kriminella grupperingar får inte försöka censurera medierna.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att de nya typerna av internetbaserade medier måste skyddas som en del av de oberoende och fria medierna, vid sidan av de traditionella medierna radio, TV och det tryckta ordet. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att de nya typerna av internetbaserade medier måste skyddas som en del av de oberoende och fria medierna, vid sidan av de traditionella medierna radio, TV och det tryckta ordet.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska församlingen vill se tydligare hänvisningar till fria och oberoende medier i internationella avtal för att de villkor som ställs upp verkligen ska kunna göras gällande när denna frihet kringskärs. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska församlingen vill se tydligare hänvisningar till fria och oberoende medier i internationella avtal för att de villkor som ställs upp verkligen ska kunna göras gällande när denna frihet kringskärs.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska församlingen är bekymrad över att vissa AVS-länder har halkat ned på pressfrihetslistorna. Församlingen uppskattar däremot att Papua Nya Guinea, Guyana, Ghana, Tanzania, Djibouti och Lesotho, genom att föregå med gott exempel, har visat vad AVS-länder kan åstadkomma trots svåra förutsättningar, och konstaterar att tio AVS-länder låg bland de 50 översta länderna i 2009 års pressfrihetsindex, men att ett EU-land inte fanns med bland de 50 främsta. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska församlingen är bekymrad över att vissa AVS-länder har halkat ned på pressfrihetslistorna. Församlingen uppskattar däremot att Papua Nya Guinea, Guyana, Ghana, Tanzania, Djibouti och Lesotho, genom att föregå med gott exempel, har visat vad AVS-länder kan åstadkomma trots svåra förutsättningar, och konstaterar att tio AVS-länder låg bland de 50 översta länderna i 2009 års pressfrihetsindex, men att ett EU-land inte fanns med bland de 50 främsta.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska församlingen är bekymrad över de inskränkningar i mediefriheten som förekommer i kandidatländer till både EU och Cotonou-avtalet. Medlemskap bör beviljas endast på villkor att mänskliga rättigheter respekteras, i synnerhet yttrandefriheten i pressen och andra medier. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska församlingen är bekymrad över de inskränkningar i mediefriheten som förekommer i kandidatländer till både EU och Cotonou-avtalet. Medlemskap bör beviljas endast på villkor att mänskliga rättigheter respekteras, i synnerhet yttrandefriheten i pressen och andra medier.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att medierna ofta är alltför starkt beroende av olika ekonomiska och politiska intressen, vilket gör att åsiktsmångfalden begränsas. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att medierna ofta är alltför starkt beroende av olika ekonomiska och politiska intressen, vilket gör att åsiktsmångfalden begränsas.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska församlingen önskar se en satsning på etiska regler som dels stärker det redaktionella oberoendet för journalister som arbetar för att upprätthålla de yrkesmässiga normerna, dels förpliktigar dem att använda sig av sin oberoende ställning på ett ansvarsfullt sätt inom ramarna för artikel 20 i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna och inom de organisationer som företräder dem. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska församlingen önskar se en satsning på etiska regler som dels stärker det redaktionella oberoendet för journalister som arbetar för att upprätthålla de yrkesmässiga normerna, dels förpliktigar dem att använda sig av sin oberoende ställning på ett ansvarsfullt sätt inom ramarna för artikel 20 i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna och inom de organisationer som företräder dem.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska församlingen efterlyser en separat budgetrubrik i kommissionens budget för utvecklingsbistånd, i syfte att skapa mer kapacitetsutveckling och fortbildning för journalister, framför allt i AVS-länderna. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska församlingen efterlyser en separat budgetrubrik i kommissionens budget för utvecklingsbistånd, i syfte att skapa mer kapacitetsutveckling och fortbildning för journalister, framför allt i AVS-länderna.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska församlingen lovordar kommissionens initiativ på området för fria och oberoende medier och uppmanar kommissionen att fortsätta verka för journalisters yttrandefrihet genom åtgärder som Lorenzo Natali-priset och det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska församlingen lovordar kommissionens initiativ på området för fria och oberoende medier och uppmanar kommissionen att fortsätta verka för journalisters yttrandefrihet genom åtgärder som Lorenzo Natali-priset och det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt sina vice ordförande att undersöka möjligheterna för AVS–EU-församlingen att inrätta ett årligt pris som ett stöd till kampen för pressfrihet i AVS- och EU-länderna och att rapportera om detta vid AVS–EU-församlingens nästa sammanträde. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt sina vice ordförande att undersöka möjligheterna för AVS–EU-församlingen att inrätta ett årligt pris som ett stöd till kampen för pressfrihet i AVS- och EU-länderna och att rapportera om detta vid AVS–EU-församlingens nästa sammanträde.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska församlingen lovordar det arbete för att öka kunskapen om kränkningar av mediefriheten runtom i världen som uträttats av branschorganisationer som Internationella journalistförbundet, Europeiska journalistförbundet, Förbundet för afrikanska journalister, International Press Institute och World Association of Newspapers and News Publishers, frivilligorganisationer som Reportrar utan gränser, Freedom House, Kommittén för skydd av journalister och Unescos internationella program för utveckling av kommunikation. Församlingen anser att detta arbete bör stödjas och önskar se att det får så stor spridning som möjligt. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska församlingen lovordar det arbete för att öka kunskapen om kränkningar av mediefriheten runtom i världen som uträttats av branschorganisationer som Internationella journalistförbundet, Europeiska journalistförbundet, Förbundet för afrikanska journalister, International Press Institute och World Association of Newspapers and News Publishers, frivilligorganisationer som Reportrar utan gränser, Freedom House, Kommittén för skydd av journalister och Unescos internationella program för utveckling av kommunikation. Församlingen anser att detta arbete bör stödjas och önskar se att det får så stor spridning som möjligt.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar EU:s och AU:s initiativ att inrätta ett panafrikanskt medieobservationsorgan. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar EU:s och AU:s initiativ att inrätta ett panafrikanskt medieobservationsorgan.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska församlingen föresätter sig att fortsätta övervaka mediernas frihet och oberoende såväl i de egna medlemsstaterna som i institutionella förbindelser på regional och internationell nivå. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska församlingen föresätter sig att fortsätta övervaka mediernas frihet och oberoende såväl i de egna medlemsstaterna som i institutionella förbindelser på regional och internationell nivå.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS-institutionerna och till EU:s institutioner. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS-institutionerna och till EU:s institutioner.

RESOLUTION (4)

om scenariot efter Köpenhamnskonferensen: tekniköverföring, ny teknik och uppbyggnad av teknisk kapacitet i AVS-länderna

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

vid sitt möte i Kinshasa, Demokratiska republiken Kongo, den 2–4 december 2010,

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), särskilt artikel 4.5,

med beaktande av FN:s millennieförklaring av den 8 september 2000 i vilken världssamfundet gemensamt fastställer kriterier för fattigdomsutrotning, de s.k. millennieutvecklingsmålen,

med beaktande av partnerskapsavtalet AVS–EU som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000, särskilt den andra omarbetningen av detta avtal som EU-AVS-rådet undertecknade vid sitt möte i juni 2010, samt artikel 32a (om klimatförändringar),

med beaktande av rapporten av Nicholas Stern med titeln ”The Economics of Climate Change: The Stern Review” (”Sternrapporten”) från 2006,

med beaktande av den fjärde utvärderingsrapporten från FN:s klimatpanel (IPCC), som offentliggjordes i Valencia, Spanien, den 17 november 2007,

med beaktande av handlingsplanen från Bali (beslut 1/COP 13),

med beaktande av den femtonde partskonferensen (COP 15) inom ramen för UNFCCC och den femte partskonferensen i dess egenskap av möte mellan parterna till Kyotoprotokollet (COP/MOP 5) som hölls i Köpenhamn den 7–18 december 2009, samt Köpenhamnsavtalet,

med beaktande av det utkast om förstärkta åtgärder när det gäller utveckling och överföring av teknik som framlades den 15 december 2009,

med beaktande av EU:s globala klimatförändringsallians och bestämmelserna om närmare samarbete med utvecklingsländer i kampen mot klimatförändringar,

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 10 februari 2010 om resultatet av Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar (COP 15) (5),

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén – Internationell klimatpolitik efter Köpenhamn: Agera nu för kraftfullare globala åtgärder mot klimatförändringen (KOM(2010)0086) – av den 9 mars 2010,

med beaktande av rådets rapport av den 11 maj 2010 om klimatförändringar: snabbstartsfinansiering,

med beaktande av det AVS–EU-program för vetenskapligt och tekniskt samarbete som inleddes i juni 2008,

med beaktande av det samarbetsprogram mellan Afrika och EU för förnybar energi som ska inledas före utgången av 2010,

med beaktande av det gemensamma AVS–EU-uttalande om klimatförändring och utveckling som antogs vid det 35:e mötet i AVS–EU:s ministerråd i Ouagadougou, Burkina Faso, den 22 juni 2010,

med beaktande av sin resolution om klimatförändringarnas finansiella och ekonomiska konsekvenser för AVS-länderna, antagen på Teneriffa den 1 april 2010 (6),

med beaktande av konferensen om klimatförändringar (COP 16) i Mexiko i december 2010,

med beaktande av rapporten från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS-EU 100.739/10/slutlig), och av följande skäl:

| A. | För att kunna bromsa och i ett första skede begränsa den globala uppvärmningen till högst 1,5 °C över förindustriella nivåer, skapa koldioxidsnåla ekonomier som bl.a. grundar sig på framställning av ren energi och göra det möjligt för alla att bemöta klimatförändringens konsekvenser och på ett effektivt sätt bekämpa klimatuppvärmningen, försämringen av den biologiska mångfalden och den allmänna miljönedsmutsning som sker världen över, är det nödvändigt att AVS- och EU-länderna påskyndar forskningen kring och utvecklingen och överföringen av koldioxidsnål teknik. |
| --- | --- |

A.

För att kunna bromsa och i ett första skede begränsa den globala uppvärmningen till högst 1,5 °C över förindustriella nivåer, skapa koldioxidsnåla ekonomier som bl.a. grundar sig på framställning av ren energi och göra det möjligt för alla att bemöta klimatförändringens konsekvenser och på ett effektivt sätt bekämpa klimatuppvärmningen, försämringen av den biologiska mångfalden och den allmänna miljönedsmutsning som sker världen över, är det nödvändigt att AVS- och EU-länderna påskyndar forskningen kring och utvecklingen och överföringen av koldioxidsnål teknik.

| B. | Principen om ”gemensamt men differentierat ansvar” för den globala uppvärmningen bör tas i beaktande när det gäller överföring av koldioxidsnål teknik till AVS-länderna. |
| --- | --- |

B.

Principen om ”gemensamt men differentierat ansvar” för den globala uppvärmningen bör tas i beaktande när det gäller överföring av koldioxidsnål teknik till AVS-länderna.

| C. | Denna tekniköverföring måste komplettera och främja alla ansträngningar i detta avseende, inbegripet de bekämpnings-, anpassnings- och kapacitetsuppbyggnadsåtgärder som vidtas på global nivå som led i kampen mot klimatförändringar. |
| --- | --- |

C.

Denna tekniköverföring måste komplettera och främja alla ansträngningar i detta avseende, inbegripet de bekämpnings-, anpassnings- och kapacitetsuppbyggnadsåtgärder som vidtas på global nivå som led i kampen mot klimatförändringar.

| D. | AVS-länderna är bland de länder som har bidragit minst härvidlag men som samtidigt är mest utsatta för klimatförändringens skadliga konsekvenser. En begränsad energikonsumtion i industriländerna och i tillväxtländerna, i kombination med en snabb utveckling och överföring av koldioxidsnåla tekniker till AVS-länderna skulle bidra till att minska klimatförändringens konsekvenser för dessa länder. |
| --- | --- |

D.

AVS-länderna är bland de länder som har bidragit minst härvidlag men som samtidigt är mest utsatta för klimatförändringens skadliga konsekvenser. En begränsad energikonsumtion i industriländerna och i tillväxtländerna, i kombination med en snabb utveckling och överföring av koldioxidsnåla tekniker till AVS-länderna skulle bidra till att minska klimatförändringens konsekvenser för dessa länder.

| E. | Tekniskt samarbete är i dag betydligt mer förekommande på nationell än på internationell nivå, och knappt 2 procent av alla gemensamma patent innehas av företag och institutioner i både industri- och utvecklingsländer. |
| --- | --- |

E.

Tekniskt samarbete är i dag betydligt mer förekommande på nationell än på internationell nivå, och knappt 2 procent av alla gemensamma patent innehas av företag och institutioner i både industri- och utvecklingsländer.

| F. | Vid toppmötet i Köpenhamn i december 2009 åtog sig industriländerna att tillhandahålla ”utökad, ny och kompletterande, förutsägbar och tillräcklig finansiering” i form av ett första anslag på 30 miljarder US-dollar för perioden 2010–2012, att följas senast år 2020 av ytterligare anslag på 100 miljarder US-dollar (7), till stöd för bekämpnings- och anpassningsåtgärder liksom åtgärder för att främja utveckling, överföring och kapacitetsuppbyggnad på teknikområdet. Av de 30 miljarder US dollar som avses för perioden 2010–2012 har EU åtagit sig att anslå 7,2 miljarder euro. |
| --- | --- |

F.

Vid toppmötet i Köpenhamn i december 2009 åtog sig industriländerna att tillhandahålla ”utökad, ny och kompletterande, förutsägbar och tillräcklig finansiering” i form av ett första anslag på 30 miljarder US-dollar för perioden 2010–2012, att följas senast år 2020 av ytterligare anslag på 100 miljarder US-dollar (7), till stöd för bekämpnings- och anpassningsåtgärder liksom åtgärder för att främja utveckling, överföring och kapacitetsuppbyggnad på teknikområdet. Av de 30 miljarder US dollar som avses för perioden 2010–2012 har EU åtagit sig att anslå 7,2 miljarder euro.

| G. | Biomassa utgör den främsta förnybara energikällan i de minst utvecklade länderna men det omfattande och oreglerade sätt på vilket detta råmaterial utnyttjas är både ohållbart och förknippat med en rad negativa effekter för såväl miljön som människors hälsa. |
| --- | --- |

G.

Biomassa utgör den främsta förnybara energikällan i de minst utvecklade länderna men det omfattande och oreglerade sätt på vilket detta råmaterial utnyttjas är både ohållbart och förknippat med en rad negativa effekter för såväl miljön som människors hälsa.

| H. | Samtidigt utnyttjas bara en bråkdel av Afrikas enorma möjligheter att framställa förnybar energi (8). |
| --- | --- |

H.

Samtidigt utnyttjas bara en bråkdel av Afrikas enorma möjligheter att framställa förnybar energi (8).

| I. | Merparten av alla bekämpningsmedel säljs av företag i de rikaste länderna till AVS-länderna, och bekämpningsmedlens utbredda och oreglerade användning påverkar miljön och människors hälsa på ett negativt sätt. Det tekniska samarbetet på det kemiska området borde göra det möjligt för jordbruksproducenter i AVS-länderna att köpa så miljövänliga produkter som möjligt till låga priser. |
| --- | --- |

I.

Merparten av alla bekämpningsmedel säljs av företag i de rikaste länderna till AVS-länderna, och bekämpningsmedlens utbredda och oreglerade användning påverkar miljön och människors hälsa på ett negativt sätt. Det tekniska samarbetet på det kemiska området borde göra det möjligt för jordbruksproducenter i AVS-länderna att köpa så miljövänliga produkter som möjligt till låga priser.

| J. | Industriländernas och de rikaste ländernas omfattande export av alla typer av avfall till AVS-länderna utgör ett allvarligt hot mot den ekologiska balansen i AVS-länderna och främjar knappast en specialutformad och effektiv teknik för upparbetning, renovering och återvinning av avfall, alltifrån det mest vardagliga avfallet till det allra giftigaste. |
| --- | --- |

J.

Industriländernas och de rikaste ländernas omfattande export av alla typer av avfall till AVS-länderna utgör ett allvarligt hot mot den ekologiska balansen i AVS-länderna och främjar knappast en specialutformad och effektiv teknik för upparbetning, renovering och återvinning av avfall, alltifrån det mest vardagliga avfallet till det allra giftigaste.

| K. | Ett utökat och decentraliserat utbud av hållbara energiformer i AVS-länderna skulle kunna bidra till att minska fattigdomen genom att ge fler människor tillgång till energi, främja landbygdens och skogsvårdens utveckling och, mer direkt, gagna folkhälsan och stimulera sysselsättningen. I dagsläget utgör investeringar i ett decentraliserat utbud av hållbara energiformer endast 0,2 procent av EU:s offentliga utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

K.

Ett utökat och decentraliserat utbud av hållbara energiformer i AVS-länderna skulle kunna bidra till att minska fattigdomen genom att ge fler människor tillgång till energi, främja landbygdens och skogsvårdens utveckling och, mer direkt, gagna folkhälsan och stimulera sysselsättningen. I dagsläget utgör investeringar i ett decentraliserat utbud av hållbara energiformer endast 0,2 procent av EU:s offentliga utvecklingsbistånd.

| L. | I den mån politiska, institutionella, ekonomiska eller handelsmässiga omständigheter, eller brister i informationsutbytet eller i tilldelningen av personalresurser, reser hinder för överföring av koldioxidsnål teknik till AVS-länderna bör dessa hinder undanröjas. |
| --- | --- |

L.

I den mån politiska, institutionella, ekonomiska eller handelsmässiga omständigheter, eller brister i informationsutbytet eller i tilldelningen av personalresurser, reser hinder för överföring av koldioxidsnål teknik till AVS-länderna bör dessa hinder undanröjas.

| M. | Teknik- och innovationsunderskottet i AVS-länderna betraktas ofta som ett tecken på marknadsmisslyckanden snarare än som en signal på behovet av att förbättra det internationella samarbetet inom ramen för teknisk utveckling. |
| --- | --- |

M.

Teknik- och innovationsunderskottet i AVS-länderna betraktas ofta som ett tecken på marknadsmisslyckanden snarare än som en signal på behovet av att förbättra det internationella samarbetet inom ramen för teknisk utveckling.

| N. | Informations- och kommunikationsteknikens viktiga funktion när det gäller spridningen av teknik bör också erkännas. |
| --- | --- |

N.

Informations- och kommunikationsteknikens viktiga funktion när det gäller spridningen av teknik bör också erkännas.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att den internationella satsningen för att möta den globala utmaning som klimatförändringarna utgör måste, för att vara effektiv, omfatta åtgärder för att utöka forskning och innovation i AVS- och EU-länderna samt spridning och överföring av relevant teknik och kunskap till AVS-länderna. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att den internationella satsningen för att möta den globala utmaning som klimatförändringarna utgör måste, för att vara effektiv, omfatta åtgärder för att utöka forskning och innovation i AVS- och EU-länderna samt spridning och överföring av relevant teknik och kunskap till AVS-länderna.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att trots att utvecklingen och överföringen av teknik för att mildra och åstadkomma anpassningar till klimatförändringens effekter var en av byggstenarna i handlingsplanen från Bali, liksom ett viktigt led i FN-förhandlingarna om klimatförändringarna i Köpenhamn 2009, lyckades inte COP 15 att utarbeta en mekanism för att utveckla, överföra och samarbeta kring grön teknik. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att trots att utvecklingen och överföringen av teknik för att mildra och åstadkomma anpassningar till klimatförändringens effekter var en av byggstenarna i handlingsplanen från Bali, liksom ett viktigt led i FN-förhandlingarna om klimatförändringarna i Köpenhamn 2009, lyckades inte COP 15 att utarbeta en mekanism för att utveckla, överföra och samarbeta kring grön teknik.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att ett framgångsrikt internationellt avtal om klimatskydd måste omfatta ett kraftfullt institutionellt regelverk för utveckling och fri överföring av teknik som främjar såväl privata som offentliga investeringar på detta område. Församlingen uppmanar COP 16 att redan nu fatta specifika beslut om teknisk kapacitetsuppbyggnad och teknikutveckling och tekniköverföring som utgår från de bestämmelser på detta område som utvecklats inom ramen för UNFCCC. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att ett framgångsrikt internationellt avtal om klimatskydd måste omfatta ett kraftfullt institutionellt regelverk för utveckling och fri överföring av teknik som främjar såväl privata som offentliga investeringar på detta område. Församlingen uppmanar COP 16 att redan nu fatta specifika beslut om teknisk kapacitetsuppbyggnad och teknikutveckling och tekniköverföring som utgår från de bestämmelser på detta område som utvecklats inom ramen för UNFCCC.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att man i en framtida internationell ram för klimatskydd bör vidareutveckla den teknikrelaterad mekanism som föreslagits vid COP 15 i Köpenhamn. Vidare, för att säkerställa att denna mekanism genomförs på ett effektivt sätt, uppmanar församlingen förhandlarna att se till att av de medel som finns att tillgå i den gröna klimatfond som inrättats i Köpenhamn öronmärka en adekvat summa för teknikutveckling och -överföring. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att man i en framtida internationell ram för klimatskydd bör vidareutveckla den teknikrelaterad mekanism som föreslagits vid COP 15 i Köpenhamn. Vidare, för att säkerställa att denna mekanism genomförs på ett effektivt sätt, uppmanar församlingen förhandlarna att se till att av de medel som finns att tillgå i den gröna klimatfond som inrättats i Köpenhamn öronmärka en adekvat summa för teknikutveckling och -överföring.

| 5. | För att utvecklingen och överföringen av teknik såväl som de kapacitetshöjande projekten ska bli framgångsrika i AVS-länderna måste man först ta reda på vad de olika länderna har för behov av forskning och utveckling samt vilken erfarenhet och vilka hinder och möjligheter som finns i länderna. Församlingen betonar att de strategier som antas bör anpassas till enskilda länders särskilda villkor och öka landets inflytande över denna verksamhet. |
| --- | --- |

5.

För att utvecklingen och överföringen av teknik såväl som de kapacitetshöjande projekten ska bli framgångsrika i AVS-länderna måste man först ta reda på vad de olika länderna har för behov av forskning och utveckling samt vilken erfarenhet och vilka hinder och möjligheter som finns i länderna. Församlingen betonar att de strategier som antas bör anpassas till enskilda länders särskilda villkor och öka landets inflytande över denna verksamhet.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska församlingen pekar på behovet av att ta hänsyn till de särskilda villkoren i de minst utvecklade och kraftigt skuldsatta ländernas med medelhöga inkomster bräckliga ekonomi, och till de AVS-länder som är små östater under utveckling och som är sårbara, isolerade och har små möjligheter att uppnå stordriftsfördelar. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska församlingen pekar på behovet av att ta hänsyn till de särskilda villkoren i de minst utvecklade och kraftigt skuldsatta ländernas med medelhöga inkomster bräckliga ekonomi, och till de AVS-länder som är små östater under utveckling och som är sårbara, isolerade och har små möjligheter att uppnå stordriftsfördelar.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar industriländerna att, med AVS–EU-programmet för vetenskapligt och tekniskt samarbete som mall, stödja utvecklingen och en ytterligare förstärkning av AVS-ländernas institutionella, vetenskapliga och tekniska kapacitet, liksom deras personalresurser och kunnande, således att de kan ta till sig, anpassa och utveckla för dem lämpade tillämpningar av koldioxidsnål teknik. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar industriländerna att, med AVS–EU-programmet för vetenskapligt och tekniskt samarbete som mall, stödja utvecklingen och en ytterligare förstärkning av AVS-ländernas institutionella, vetenskapliga och tekniska kapacitet, liksom deras personalresurser och kunnande, således att de kan ta till sig, anpassa och utveckla för dem lämpade tillämpningar av koldioxidsnål teknik.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska församlingen konstaterar att kapacitetsstödet fortfarande är fragmenterat och beroende av nationella förhållanden som arbetskraftsintensitet och decentralisering av tjänster. Församlingen betonar att ökad kapacitet för utveckling och överföring av teknik i AVS-länder måste betraktas som ett prioriterat kärnmål, och inte som en åtgärd för att förbättra resultaten i kortsiktiga projekt. Församlingen betonar att det är fråga om en långsiktig process som kräver en systematisk strategi med kunskaper om de särskilda förutsättningarna i enskilda länder och sektorer och där man kopplar samman kapacitetsutvecklingen hos institutioner, organisationer och bland personal. Församlingen betonar också att kapacitetsuppbyggandet bör stödja kravet på utveckling och/eller överföring av teknik bland AVS-länderna. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska församlingen konstaterar att kapacitetsstödet fortfarande är fragmenterat och beroende av nationella förhållanden som arbetskraftsintensitet och decentralisering av tjänster. Församlingen betonar att ökad kapacitet för utveckling och överföring av teknik i AVS-länder måste betraktas som ett prioriterat kärnmål, och inte som en åtgärd för att förbättra resultaten i kortsiktiga projekt. Församlingen betonar att det är fråga om en långsiktig process som kräver en systematisk strategi med kunskaper om de särskilda förutsättningarna i enskilda länder och sektorer och där man kopplar samman kapacitetsutvecklingen hos institutioner, organisationer och bland personal. Församlingen betonar också att kapacitetsuppbyggandet bör stödja kravet på utveckling och/eller överföring av teknik bland AVS-länderna.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att utbildningsprogram måste göras tillgängliga i syfte att öka den inhemska kompetensen inom projektutveckling, ledning samt drift och underhåll av tekniken. Församlingen konstaterar dock att man omedelbart måste ta itu med orsakerna till utflödet av utbildad personal från vissa AVS-länder, dvs. de låga lönerna och de dåliga arbetsförhållandena. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att utbildningsprogram måste göras tillgängliga i syfte att öka den inhemska kompetensen inom projektutveckling, ledning samt drift och underhåll av tekniken. Församlingen konstaterar dock att man omedelbart måste ta itu med orsakerna till utflödet av utbildad personal från vissa AVS-länder, dvs. de låga lönerna och de dåliga arbetsförhållandena.

| 10. | För att underlätta och påskynda spridningen av koldioxidsnål teknik och få ett slut på beroendet av fossil energi anser den gemensamma parlamentariska församlingen att man bör välja en tydlig och mycket mer ambitiös strategi. Församlingen konstaterar att det finns ett behov av att stärka befintliga nationella och regionala offentliga organs kapacitet att bidra till en sådan strategi. |
| --- | --- |

10.

För att underlätta och påskynda spridningen av koldioxidsnål teknik och få ett slut på beroendet av fossil energi anser den gemensamma parlamentariska församlingen att man bör välja en tydlig och mycket mer ambitiös strategi. Församlingen konstaterar att det finns ett behov av att stärka befintliga nationella och regionala offentliga organs kapacitet att bidra till en sådan strategi.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar industriländerna att aktivt stödja forsknings- och utvecklingsverksamhet i AVS-länderna i syfte att låta offentliga och privata aktörer i utvecklingsländerna medverka som fullvärdiga intressenter i den växande globala marknaden för koldioxidsnål teknik. Församlingen stöder inrättandet av nationella institutioner som arbetar med innovativa system som kan leda till en inhemsk teknikutveckling. Församlingen påpekar att initiativen bör koppla samman tekniska och sociala områden och se till att projekten ägs på lokal nivå och styrs av efterfrågan. Församlingen betonar att frågor om immaterialrättigheter också bör omfattas. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar industriländerna att aktivt stödja forsknings- och utvecklingsverksamhet i AVS-länderna i syfte att låta offentliga och privata aktörer i utvecklingsländerna medverka som fullvärdiga intressenter i den växande globala marknaden för koldioxidsnål teknik. Församlingen stöder inrättandet av nationella institutioner som arbetar med innovativa system som kan leda till en inhemsk teknikutveckling. Församlingen påpekar att initiativen bör koppla samman tekniska och sociala områden och se till att projekten ägs på lokal nivå och styrs av efterfrågan. Församlingen betonar att frågor om immaterialrättigheter också bör omfattas.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar behovet av att utnyttja den innovativa potentialen hos företagen inom EU och EU:s offentliga organ när det gäller förnybar energi och teknik, inbegripet energieffektiv teknik och avancerad informations- och kommunikationsteknik och att genom handelsavtal främja en stegvis övergång till en koldioxidsnål ekonomi världen över, för att på så sätt se till att EU får nya möjligheter att sälja produkter och kompetens på detta område till utvecklingsländerna, alternativt överföra sådan kompetens till dem. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar behovet av att utnyttja den innovativa potentialen hos företagen inom EU och EU:s offentliga organ när det gäller förnybar energi och teknik, inbegripet energieffektiv teknik och avancerad informations- och kommunikationsteknik och att genom handelsavtal främja en stegvis övergång till en koldioxidsnål ekonomi världen över, för att på så sätt se till att EU får nya möjligheter att sälja produkter och kompetens på detta område till utvecklingsländerna, alternativt överföra sådan kompetens till dem.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betraktar diversifieringen av energikällor, försörjningsvägar och infrastruktur och sammankopplingen av oljenät, gasnät och intelligenta energinät som nyckeln till långsiktig energitrygghet och en hållbar energiförsörjning både för EU och för AVS-länderna. Församlingen erinrar om att dessa politiska trender också bidrar till att främja utvecklingen av ny energiteknik och skapandet av arbetstillfällen i EU och AVS-länderna. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betraktar diversifieringen av energikällor, försörjningsvägar och infrastruktur och sammankopplingen av oljenät, gasnät och intelligenta energinät som nyckeln till långsiktig energitrygghet och en hållbar energiförsörjning både för EU och för AVS-länderna. Församlingen erinrar om att dessa politiska trender också bidrar till att främja utvecklingen av ny energiteknik och skapandet av arbetstillfällen i EU och AVS-länderna.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska församlingen upprepar hur viktigt det är att utöka EU:s och AVS-ländernas gemensamma forskning och kapitaltillskotten i byggandet och moderniseringen av energiinfrastruktur både i EU och i AVS länderna, i synnerhet genom offentlig-privata partnerskap och samriskprojekt eller offentlig-offentliga partnerskap i tillämpliga fall. På så sätt är det möjligt att främja en energihandel eller en tekniköverföring som gynnar båda parter samt att främja en diversifierad energimix i AVS-länderna. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska församlingen upprepar hur viktigt det är att utöka EU:s och AVS-ländernas gemensamma forskning och kapitaltillskotten i byggandet och moderniseringen av energiinfrastruktur både i EU och i AVS länderna, i synnerhet genom offentlig-privata partnerskap och samriskprojekt eller offentlig-offentliga partnerskap i tillämpliga fall. På så sätt är det möjligt att främja en energihandel eller en tekniköverföring som gynnar båda parter samt att främja en diversifierad energimix i AVS-länderna.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att i enlighet med egna behov och den egna politiken anpassa och genomföra nationella strategier för att bemöta klimatförändringarna på ett innovativt sätt, och därvid även beakta de positiva återverkningar som detta kan få för satsningar på hälsovård, utbildning och sysselsättning. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att i enlighet med egna behov och den egna politiken anpassa och genomföra nationella strategier för att bemöta klimatförändringarna på ett innovativt sätt, och därvid även beakta de positiva återverkningar som detta kan få för satsningar på hälsovård, utbildning och sysselsättning.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att stödja innovativa lösningar och pågående projekt i AVS-länderna. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att stödja innovativa lösningar och pågående projekt i AVS-länderna.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och medlemsstaterna att utöva påtryckningar och införa lagstiftning som tvingar de europeiska företag som bedriver verksamhet i AVS-länderna att agera föredömligt i fråga om en hållbar utveckling och låga koldioxidutsläpp, respekt för miljön och att inte förorena marken och vattnet. Detta kan t.ex. ske genom någon form av utbyte av teknik och know-how och genom att föregå med gott exempel. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och medlemsstaterna att utöva påtryckningar och införa lagstiftning som tvingar de europeiska företag som bedriver verksamhet i AVS-länderna att agera föredömligt i fråga om en hållbar utveckling och låga koldioxidutsläpp, respekt för miljön och att inte förorena marken och vattnet. Detta kan t.ex. ske genom någon form av utbyte av teknik och know-how och genom att föregå med gott exempel.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att tillämpa sanktioner mot de europeiska företag som bedriver sin verksamhet på deras territorium och som inte agerar i enlighet med ovanstående principer och således inte föregår med gott exempel. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att tillämpa sanktioner mot de europeiska företag som bedriver sin verksamhet på deras territorium och som inte agerar i enlighet med ovanstående principer och således inte föregår med gott exempel.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker betydelsen av ömsesidigt fördelaktigt samarbete mellan företag, offentliga organ och forskningsinstitut i industriländerna och deras motparter i AVS- länderna, och uppmuntrar till inrättandet av tekniska partnerskap mellan dessa. Församlingen efterlyser förbättrad kunskap om det samarbete som redan förekommer inom området för tekniköverföringar och anser att man bör inrätta ett register över sådana arrangemang och en global databas över licensuppgifter och bästa praxis. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker betydelsen av ömsesidigt fördelaktigt samarbete mellan företag, offentliga organ och forskningsinstitut i industriländerna och deras motparter i AVS- länderna, och uppmuntrar till inrättandet av tekniska partnerskap mellan dessa. Församlingen efterlyser förbättrad kunskap om det samarbete som redan förekommer inom området för tekniköverföringar och anser att man bör inrätta ett register över sådana arrangemang och en global databas över licensuppgifter och bästa praxis.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska församlingen efterlyser ett förbättrat partnerskapssamarbete med mellanstatliga och internationella institutioner. Församlingen betonar att samarbetet på lägre lokal nivå, inbegripet frivilligorganisationer och organisationer på gräsrotsnivå, också bör främjas. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska församlingen efterlyser ett förbättrat partnerskapssamarbete med mellanstatliga och internationella institutioner. Församlingen betonar att samarbetet på lägre lokal nivå, inbegripet frivilligorganisationer och organisationer på gräsrotsnivå, också bör främjas.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker behovet att inrätta ett centrum och nätverk för klimatteknik med uppgift att främja internationellt samarbete kring nyckelteknik och att tillhandahålla teknisk assistans, utbildning och gemensam kapacitetsuppbyggnad. Församlingen betonar att den nya globala strukturen för tekniköverföring för att motverka klimatförändringen bör bli mindre tungrodd och byråkratisk. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker behovet att inrätta ett centrum och nätverk för klimatteknik med uppgift att främja internationellt samarbete kring nyckelteknik och att tillhandahålla teknisk assistans, utbildning och gemensam kapacitetsuppbyggnad. Församlingen betonar att den nya globala strukturen för tekniköverföring för att motverka klimatförändringen bör bli mindre tungrodd och byråkratisk.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska församlingen konstaterar att syd–syd-samarbetet är viktigt eftersom det kan skapa underlag för tekniskt oberoende och därmed undvika att konflikter uppstår i fråga om immateriella rättigheter. Församlingen uppmuntrar AVS-länderna att upprätta regionala plattformar/nätverk för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan befintliga inhemska forskningsinstitut inriktade på utveckling av teknik för hantering av klimatförändringar, för att på så vis kunna dela de resurser och kostnader som denna forskning och utveckling kräver. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska församlingen konstaterar att syd–syd-samarbetet är viktigt eftersom det kan skapa underlag för tekniskt oberoende och därmed undvika att konflikter uppstår i fråga om immateriella rättigheter. Församlingen uppmuntrar AVS-länderna att upprätta regionala plattformar/nätverk för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan befintliga inhemska forskningsinstitut inriktade på utveckling av teknik för hantering av klimatförändringar, för att på så vis kunna dela de resurser och kostnader som denna forskning och utveckling kräver.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU- och AVS-ländernas regeringar att vidareutveckla och anslå ytterligare medel till den forskning kring klimatförändringar som bedrivs vid deras respektive universitet och forskningsinstitut, och att fördjupa kontakterna dem emellan, för att därmed kunna finna gemensamma lösningar på gemensamma problem (t.ex. genom att utveckla tekniker för att spara och återanvända vatten). |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU- och AVS-ländernas regeringar att vidareutveckla och anslå ytterligare medel till den forskning kring klimatförändringar som bedrivs vid deras respektive universitet och forskningsinstitut, och att fördjupa kontakterna dem emellan, för att därmed kunna finna gemensamma lösningar på gemensamma problem (t.ex. genom att utveckla tekniker för att spara och återanvända vatten).

| 24. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att man bör främja offentlig-privata partnerskap inom området för forskning kring, utveckling av och tillämpning av tekniska lösningar, och efterlyser samriskföretag med medverkan av företag i EU- och AVS-länderna. Vidare uppmanar församlingen EU och dess medlemsstater att erbjuda ekonomiskt och tekniskt stöd till investeringar i teknikutveckling och tekniköverföring i AVS-länderna och därmed främja samarbete mellan berörda företag. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att man bör främja offentlig-privata partnerskap inom området för forskning kring, utveckling av och tillämpning av tekniska lösningar, och efterlyser samriskföretag med medverkan av företag i EU- och AVS-länderna. Vidare uppmanar församlingen EU och dess medlemsstater att erbjuda ekonomiskt och tekniskt stöd till investeringar i teknikutveckling och tekniköverföring i AVS-länderna och därmed främja samarbete mellan berörda företag.

| 25. | Den gemensamma parlamentariska församlingen efterlyser en långtgående delaktighet från de lokala frivilligorganisationers sida i samband med spridningen av teknik och uppbyggandet av kapaciteten. Församlingen betonar hur betydelsefull frivilligorganisationernas lokalkännedom är för att ny teknik ska kunna införas på ett framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska församlingen efterlyser en långtgående delaktighet från de lokala frivilligorganisationers sida i samband med spridningen av teknik och uppbyggandet av kapaciteten. Församlingen betonar hur betydelsefull frivilligorganisationernas lokalkännedom är för att ny teknik ska kunna införas på ett framgångsrikt sätt.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att det bland AVS-länderna finns ett stort antal isolerade samhällen och öar och att man därför bör prioritera stöd till lokalt producerad energi. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att det bland AVS-länderna finns ett stort antal isolerade samhällen och öar och att man därför bör prioritera stöd till lokalt producerad energi.

| 27. | Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att särskild uppmärksamhet bör ägnas utvecklingen och överföringen av energirelaterad och miljövänlig teknik. Församlingen anser att det offentliga utvecklingsbiståndet i större mån bör inriktas på att utveckla energieffektiv teknik och decentraliserade och hållbara energiformer i AVS-länderna, vilket i sin tur skulle skapa nya arbetstillfällen och bidra till att minska fattigdomen. Församlingen erinrar om att när det gäller att säkra koldioxidsnål utveckling erbjuder kärnkraft inte någon lösning. Församlingen betonar att tekniken också måste vara effektiv och ekonomiskt lönsam, och att den för att kunna införas förutsätter en helhetssyn med flera olika aspekter på hållbarhet, bl.a. hälsomässiga, miljömässiga, tekniska, ekonomiska, sociokulturella och institutionella. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att särskild uppmärksamhet bör ägnas utvecklingen och överföringen av energirelaterad och miljövänlig teknik. Församlingen anser att det offentliga utvecklingsbiståndet i större mån bör inriktas på att utveckla energieffektiv teknik och decentraliserade och hållbara energiformer i AVS-länderna, vilket i sin tur skulle skapa nya arbetstillfällen och bidra till att minska fattigdomen. Församlingen erinrar om att när det gäller att säkra koldioxidsnål utveckling erbjuder kärnkraft inte någon lösning. Församlingen betonar att tekniken också måste vara effektiv och ekonomiskt lönsam, och att den för att kunna införas förutsätter en helhetssyn med flera olika aspekter på hållbarhet, bl.a. hälsomässiga, miljömässiga, tekniska, ekonomiska, sociokulturella och institutionella.

| 28. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att avtalen om ekonomiskt partnerskap måste bidra till att främja spridningen av tekniskt kunnande och främja innovationskapaciteten i AVS-regionerna, i linje med vad som framförs i utkastet om förstärkta åtgärder när det gäller utveckling och överföring av teknik. |
| --- | --- |

28.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att avtalen om ekonomiskt partnerskap måste bidra till att främja spridningen av tekniskt kunnande och främja innovationskapaciteten i AVS-regionerna, i linje med vad som framförs i utkastet om förstärkta åtgärder när det gäller utveckling och överföring av teknik.

| 29. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att AVS-länderna bör få större nytta av den s.k. mekanismen för ren utveckling, som ska omarbetas i det scenario som uppstått efter Köpenhamnskonferensen. |
| --- | --- |

29.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att AVS-länderna bör få större nytta av den s.k. mekanismen för ren utveckling, som ska omarbetas i det scenario som uppstått efter Köpenhamnskonferensen.

| 30. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker behovet av att särskilt fokusera på de möjligheter som tekniken erbjuder för att man ska kunna mildra effekterna av och anpassa sig till klimatförändringarna i AVS-länderna. |
| --- | --- |

30.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker behovet av att särskilt fokusera på de möjligheter som tekniken erbjuder för att man ska kunna mildra effekterna av och anpassa sig till klimatförändringarna i AVS-länderna.

| 31. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar behovet av att se till att utvecklingen och överföringen av teknik samt kapacitetsbyggande projekt regelbundet följs upp, övervakas och utvärderas. Församlingen efterlyser periodiska rapporter om status, möjligheter och behov av ytterligare förbättringar för att man ska kunna utfärda rekommendationer på grundval av resultaten från utvärderingarna. Församlingen understryker hur viktigt det är att dela med sig av erfarenheterna. |
| --- | --- |

31.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar behovet av att se till att utvecklingen och överföringen av teknik samt kapacitetsbyggande projekt regelbundet följs upp, övervakas och utvärderas. Församlingen efterlyser periodiska rapporter om status, möjligheter och behov av ytterligare förbättringar för att man ska kunna utfärda rekommendationer på grundval av resultaten från utvärderingarna. Församlingen understryker hur viktigt det är att dela med sig av erfarenheterna.

| 32. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen och UNFCCC-sekretariatet. |
| --- | --- |

32.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen och UNFCCC-sekretariatet.

RESOLUTION (9)

om att uppnå millennieutvecklingsmålen: innovativa sätt att tackla sociala och ekonomiska utmaningar

Den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen utfärdar denna resolution

vid sitt möte i Kinshasa, Demokratiska republiken Kongo, den 2–4 december 2010,

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

med beaktande av FN:s millennieförklaring av den 8 september 2000, där det slås fast att millennieutvecklingsmålen utgör kriterier som världssamfundet gemensamt har fastställt för att eliminera fattigdomen i världen,

med beaktande av Monterreyöverenskommelsen som antogs vid FN:s internationella konferens om utvecklingsfinansiering den 21–22 mars 2002, och av Dohaförklaringen om utvecklingsfinansiering som antogs den 2 december 2008 vid den internationella uppföljningskonferensen om utvecklingsfinansiering för att se över genomförandet av Monterreyöverenskommelsen,

med beaktande av sin resolution om frågor i anslutning till en tryggad livsmedelsförsörjning i AVS-länder och AVS/EU-samarbetets roll, som antogs i Ljubljana den 20 mars 2008 (10),

med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet och Accrahandlingsplanen,

med beaktande av meddelandet från Europeiska kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén ”Beskattning och utveckling: Samarbete med utvecklingsländer för att främja god förvaltning i skattefrågor” (KOM(2010)0163),

med beaktande av uttalandet om skyndsamma åtgärder för förbättringar av mödrars hälsa från Addis Abeba,

med beaktande av uttalandet om åtgärder och strategiska alternativ för frivilligorganisationer från Berlin, vilka uttalanden antogs för att uppmärksamma femtonårsdagen av den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD/15),

med beaktande av rapporten från juli 2009 från FN:s generalsekreterare om genomförandet av millennieförklaringen,

med beaktande av konventionen om barnets rättigheter och konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

med beaktande av rapporten från UNDP med titeln ”Beyond the Midpoint: Achieving the Millennium Development Goals”, som offentliggjordes i januari 2010,

med beaktande av Världshälsoorganisationens rapport 2008 med titeln ”Primary health care: now more than ever”,

med beaktande av FN-konventionen om funktionshindrades rättigheter, som har ratificerats av 95 länder och som Europeiska unionen kommer att ställa sig bakom, särskilt artikel 32 i denna,

med beaktande av rapporten från UNDP, UNFPA, Unicef och WFP med titeln ”Stocktaking on the Millennium Development Goals”, som offentliggjordes i januari 2010,

med beaktande av Unicefs rapport med titeln ”Progress for children – Achieving the MDGs with equity”, som offentliggjordes i september 2010,

med beaktande av förklaringen från världstoppmötet om tryggad livsmedelsförsörjning som hölls i Rom den 16–18 november 2009,

med beaktande av EU:s handlingsplan med tolv punkter till stöd för millennieutvecklingsmålen, som Europeiska kommissionen utfärdade den 21 april 2010,

med beaktande av Unidos rapport om industriell utveckling 2009, med titeln ”Breaking In and Moving Up: New Industrial Challenges for the Bottom Billion and the Middle-Income Countries”,

med beaktande av FN:s generalförsamlings högnivåplenarsammanträde om millennieutvecklingsmålen som avhölls i New York den 20–22 september 2010, samt slutsatserna av detta,

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 64/131 om uppnående av millennieutvecklingsmålen för funktionshindrade,

med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (AVS-EU/100.732/10/slutlig), och av följande skäl:

| A. | FN:s fackorgan för livsmedels- och jordbruksfrågor (FAO) uppskattar att antalet undernärda människor i världen minskade från en miljard 2009 till 925 miljoner 2010. (11) |
| --- | --- |

A.

FN:s fackorgan för livsmedels- och jordbruksfrågor (FAO) uppskattar att antalet undernärda människor i världen minskade från en miljard 2009 till 925 miljoner 2010. (11)

| B. | De olika kriserna (energikrisen, livsmedelskrisen den ekonomiska och finansiella krisen) innebär ytterligare utmaningar för kampen mot fattigdom i AVS-länderna och kan äventyra uppnåendet av millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

B.

De olika kriserna (energikrisen, livsmedelskrisen den ekonomiska och finansiella krisen) innebär ytterligare utmaningar för kampen mot fattigdom i AVS-länderna och kan äventyra uppnåendet av millennieutvecklingsmålen.

| C. | Det behövs incitament för att förmå placerarna att öka sitt engagemang i projekt som har positiva lokala ekonomiska, miljömässiga och sociala effekter. |
| --- | --- |

C.

Det behövs incitament för att förmå placerarna att öka sitt engagemang i projekt som har positiva lokala ekonomiska, miljömässiga och sociala effekter.

| D. | Åtgärder till stöd för skattereformer bör vidtas i samband med avtalen om ekonomiskt partnerskap, som kompensation för förlorade tullintäkter till följd av att tullar avskaffas som en del av avregleringen av handeln. |
| --- | --- |

D.

Åtgärder till stöd för skattereformer bör vidtas i samband med avtalen om ekonomiskt partnerskap, som kompensation för förlorade tullintäkter till följd av att tullar avskaffas som en del av avregleringen av handeln.

| E. | Under de senaste åren har den extrema fattigdomen bara minskat marginellt, och befolkningsökningen har faktiskt medfört att antalet människor som lever i extrem fattigdom i länderna i Afrika söder om Sahara har ökat med 27 miljoner (12). |
| --- | --- |

E.

Under de senaste åren har den extrema fattigdomen bara minskat marginellt, och befolkningsökningen har faktiskt medfört att antalet människor som lever i extrem fattigdom i länderna i Afrika söder om Sahara har ökat med 27 miljoner (12).

| F. | Alltför många barn, särskilt de fattigaste och mest marginaliserade, har fortfarande inte rätt till utbildning (över 100 miljoner barn gick inte i skolan 2008, 52 procent av dem var flickor) och de barn, främst i Afrika, som för närvarande inte går i skolan har aldrig haft någon kontakt med formell utbildning (13). 80 procent av de funktionshindrade i världen lever i utvecklingsländer och mer än 98 procent av de funktionshindrade barnen i dessa länder går inte i skolan på heltid (14). |
| --- | --- |

F.

Alltför många barn, särskilt de fattigaste och mest marginaliserade, har fortfarande inte rätt till utbildning (över 100 miljoner barn gick inte i skolan 2008, 52 procent av dem var flickor) och de barn, främst i Afrika, som för närvarande inte går i skolan har aldrig haft någon kontakt med formell utbildning (13). 80 procent av de funktionshindrade i världen lever i utvecklingsländer och mer än 98 procent av de funktionshindrade barnen i dessa länder går inte i skolan på heltid (14).

| G. | Bristande jämställdhet på grundval av kön, etnisk tillhörighet, inkomst, språk eller funktionshinder är ett stort hinder för utbildning för alla och det är svårt att mäta de framsteg som görs utan att registrera uppgifter om inkludering av dessa grupper. Målet att avskaffa bristande jämställdhet mellan könen har inte nåtts. |
| --- | --- |

G.

Bristande jämställdhet på grundval av kön, etnisk tillhörighet, inkomst, språk eller funktionshinder är ett stort hinder för utbildning för alla och det är svårt att mäta de framsteg som görs utan att registrera uppgifter om inkludering av dessa grupper. Målet att avskaffa bristande jämställdhet mellan könen har inte nåtts.

| H. | För att fattigdomen ska kunna avskaffas krävs det också demokratiskt deltagande och en förändring av de ekonomiska strukturerna så att alla kvinnor garanteras lika möjligheter och tillgång till resurser och offentliga tjänster. |
| --- | --- |

H.

För att fattigdomen ska kunna avskaffas krävs det också demokratiskt deltagande och en förändring av de ekonomiska strukturerna så att alla kvinnor garanteras lika möjligheter och tillgång till resurser och offentliga tjänster.

| I. | Även om viktiga framsteg har gjorts i förverkligandet av vissa av millennieutvecklingsmålen är de tre hälsorelaterade millennieutvecklingsmålen, särskilt minskad mödradödlighet, längst ifrån att uppnås. |
| --- | --- |

I.

Även om viktiga framsteg har gjorts i förverkligandet av vissa av millennieutvecklingsmålen är de tre hälsorelaterade millennieutvecklingsmålen, särskilt minskad mödradödlighet, längst ifrån att uppnås.

| J. | Dödligheten hos barn under fem år i världen har minskat från 90 till 65 dödsfall per 1 000 födda barn mellan 1990 och 2008, tack vare förbättrad rutinmässig immuniseringstäckning och att en andra möjlighet till immunisering ges, men minskningen av dödligheten hos barn under fem år är ändå inte tillräcklig för att millennieutvecklingsmålet ska uppnås till 2015, i synnerhet i länderna i Afrika söder om Sahara, och dödligheten hos funktionshindrade barn under fem år är 80 procent också i länder där dödligheten hos barn under fem år har minskat till under 20 procent (15). |
| --- | --- |

J.

Dödligheten hos barn under fem år i världen har minskat från 90 till 65 dödsfall per 1 000 födda barn mellan 1990 och 2008, tack vare förbättrad rutinmässig immuniseringstäckning och att en andra möjlighet till immunisering ges, men minskningen av dödligheten hos barn under fem år är ändå inte tillräcklig för att millennieutvecklingsmålet ska uppnås till 2015, i synnerhet i länderna i Afrika söder om Sahara, och dödligheten hos funktionshindrade barn under fem år är 80 procent också i länder där dödligheten hos barn under fem år har minskat till under 20 procent (15).

| K. | Andelen underviktiga barn under fem år i världen minskade från 31 till 26 procent mellan 1990 och 2008, och merparten av de länder som inte gör tillräckliga framsteg eller några framsteg alls mot millennieutvecklingsmål 1 finns i länderna i Afrika söder om Sahara och södra Asien (16). |
| --- | --- |

K.

Andelen underviktiga barn under fem år i världen minskade från 31 till 26 procent mellan 1990 och 2008, och merparten av de länder som inte gör tillräckliga framsteg eller några framsteg alls mot millennieutvecklingsmål 1 finns i länderna i Afrika söder om Sahara och södra Asien (16).

| L. | Målet att förbättra mödrars hälsa har fortfarande inte uppnåtts, och mödradödligheten i världen minskar med 1 procent per år, att jämföra med de 5,5 procent som skulle behövas för att nå millennieutvecklingsmålet att minska mödradödligheten till 2015 (17). Ett stort antal kvinnor ådrar sig skador, infektioner och sjukdomar till följd av komplikationer i samband med graviditet och barnafödande. |
| --- | --- |

L.

Målet att förbättra mödrars hälsa har fortfarande inte uppnåtts, och mödradödligheten i världen minskar med 1 procent per år, att jämföra med de 5,5 procent som skulle behövas för att nå millennieutvecklingsmålet att minska mödradödligheten till 2015 (17). Ett stort antal kvinnor ådrar sig skador, infektioner och sjukdomar till följd av komplikationer i samband med graviditet och barnafödande.

| M. | De flesta hiv-smittade människorna finns i länderna i Afrika söder om Sahara och de flesta av dem är kvinnor. Hälften av de hiv-positiva gravida kvinnorna i världen skyddas nu mot risken för överföring av hiv-smitta från mor till barn med antiretrovirala behandlingar. |
| --- | --- |

M.

De flesta hiv-smittade människorna finns i länderna i Afrika söder om Sahara och de flesta av dem är kvinnor. Hälften av de hiv-positiva gravida kvinnorna i världen skyddas nu mot risken för överföring av hiv-smitta från mor till barn med antiretrovirala behandlingar.

| N. | Utbildningsprogram under hela människors skoltid är viktiga för att förebygga hiv, malaria, tuberkulos och bortglömda tropiska sjukdomar, samt för att minska den stigmatisering som dessa medför. |
| --- | --- |

N.

Utbildningsprogram under hela människors skoltid är viktiga för att förebygga hiv, malaria, tuberkulos och bortglömda tropiska sjukdomar, samt för att minska den stigmatisering som dessa medför.

| O. | FN uppskattar att över 10 miljoner lärare måste rekryteras i hela världen för att det internationella målet om primärutbildning för alla 2015 (18) ska nås. |
| --- | --- |

O.

FN uppskattar att över 10 miljoner lärare måste rekryteras i hela världen för att det internationella målet om primärutbildning för alla 2015 (18) ska nås.

| P. | Malaria är fortfarande ett stort hot mot nästan hälften av världens befolkning och 90 procent av alla dödsfall i malaria inträffar i länderna i Afrika söder om Sahara, främst hos barn under fem års ålder. Malaria kan också ha andra farliga effekter på hälsan såsom anemi, låg födelsevikt, prematur födsel, spädbarnsdödlighet och dödsfall bland mödrar. Det har konstaterats att sängförhängen behandlade med insektsmedel minskar antalet dödsfall bland barn med omkring 20 procent (19). |
| --- | --- |

P.

Malaria är fortfarande ett stort hot mot nästan hälften av världens befolkning och 90 procent av alla dödsfall i malaria inträffar i länderna i Afrika söder om Sahara, främst hos barn under fem års ålder. Malaria kan också ha andra farliga effekter på hälsan såsom anemi, låg födelsevikt, prematur födsel, spädbarnsdödlighet och dödsfall bland mödrar. Det har konstaterats att sängförhängen behandlade med insektsmedel minskar antalet dödsfall bland barn med omkring 20 procent (19).

| Q. | Utbredningen av tuberkulos, det vill säga antalet fall per 100 000 människor, har också minskat i hela världen, men målen att halvera utbredningen och antalet dödsfall till 2015 kommer troligen inte att uppnås. |
| --- | --- |

Q.

Utbredningen av tuberkulos, det vill säga antalet fall per 100 000 människor, har också minskat i hela världen, men målen att halvera utbredningen och antalet dödsfall till 2015 kommer troligen inte att uppnås.

| R. | Det finns över 650 miljoner funktionshindrade människor i hela världen. 80 procent av dem finns i utvecklingsländerna, de flesta är arbetslösa och lever under fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

R.

Det finns över 650 miljoner funktionshindrade människor i hela världen. 80 procent av dem finns i utvecklingsländerna, de flesta är arbetslösa och lever under fattigdomsgränsen.

| S. | AVS-länderna har fortfarande många miljömässiga utmaningar som har med föroreningar, klimatförändringar och avskogning att göra framför sig, vilket kan påverka tillhandahållandet av lokala jordbruksprodukter negativt. |
| --- | --- |

S.

AVS-länderna har fortfarande många miljömässiga utmaningar som har med föroreningar, klimatförändringar och avskogning att göra framför sig, vilket kan påverka tillhandahållandet av lokala jordbruksprodukter negativt.

| T. | Målet att tillhandahålla dricksvatten från bättre källor håller på att förverkligas och ytterligare 207 miljoner afrikaner använder nu säkra dricksvattenkällor, men den förbättrade dricksvattentäckningen i länderna i Afrika söder om Sahara är fortfarande mindre än i andra regioner och framstegen med tillhandahållande av sanitär utrustning har varit minimala i en del länder. Omkring 95 procent av de fattigaste människorna i dessa länder uträttar sina behov utomhus. (20) |
| --- | --- |

T.

Målet att tillhandahålla dricksvatten från bättre källor håller på att förverkligas och ytterligare 207 miljoner afrikaner använder nu säkra dricksvattenkällor, men den förbättrade dricksvattentäckningen i länderna i Afrika söder om Sahara är fortfarande mindre än i andra regioner och framstegen med tillhandahållande av sanitär utrustning har varit minimala i en del länder. Omkring 95 procent av de fattigaste människorna i dessa länder uträttar sina behov utomhus. (20)

| U. | Den största utbredningen av slumområden finns fortfarande i länderna i Afrika söder om Sahara, även om den andel av befolkningen som lever i slum har minskat globalt sett. |
| --- | --- |

U.

Den största utbredningen av slumområden finns fortfarande i länderna i Afrika söder om Sahara, även om den andel av befolkningen som lever i slum har minskat globalt sett.

| V. | 215 miljoner barn i världen är tvingade att arbeta, och 115 miljoner av dem är offer för det som ILO kallar de värsta formerna av arbete. (21) |
| --- | --- |

V.

215 miljoner barn i världen är tvingade att arbeta, och 115 miljoner av dem är offer för det som ILO kallar de värsta formerna av arbete. (21)

| W. | Enligt Unicefs definition innebär ”barnarbete” alla former av arbete som utförs av barn under 18 års ålder som kan vara skadligt eller hindra barnets utbildning eller äventyra barnets hälsa eller fysiska, psykiska, andliga, moraliska eller sociala utveckling. |
| --- | --- |

W.

Enligt Unicefs definition innebär ”barnarbete” alla former av arbete som utförs av barn under 18 års ålder som kan vara skadligt eller hindra barnets utbildning eller äventyra barnets hälsa eller fysiska, psykiska, andliga, moraliska eller sociala utveckling.

| X. | Det har gjorts ytterligare framsteg med att nå de åtta millennieutvecklingsmålen, men det globala partnerskapet för utveckling har haft betydande motgångar, vilket kommer att försvåra ett uppnående av millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

X.

Det har gjorts ytterligare framsteg med att nå de åtta millennieutvecklingsmålen, men det globala partnerskapet för utveckling har haft betydande motgångar, vilket kommer att försvåra ett uppnående av millennieutvecklingsmålen.

| Y. | Millennieutvecklingsmålen kan inte uppnås utan en anda av ansvarsskyldighet, god förvaltningssed, demokrati, trygghet, utveckling, mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan könen. |
| --- | --- |

Y.

Millennieutvecklingsmålen kan inte uppnås utan en anda av ansvarsskyldighet, god förvaltningssed, demokrati, trygghet, utveckling, mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan könen.

| Z. | Om målet om 0,7 procent offentligt utvecklingsbistånd skulle uppnås av alla givare 2015, skulle det ge över 300 miljarder US-dollar till utveckling om året. |
| --- | --- |

Z.

Om målet om 0,7 procent offentligt utvecklingsbistånd skulle uppnås av alla givare 2015, skulle det ge över 300 miljarder US-dollar till utveckling om året.

| AA. | Bristande fred, säkerhet och demokrati samt bristande politisk stabilitet förhindrar ofta fattiga länder från att uppnå hela sin utvecklingspotential. |
| --- | --- |

AA.

Bristande fred, säkerhet och demokrati samt bristande politisk stabilitet förhindrar ofta fattiga länder från att uppnå hela sin utvecklingspotential.

| AB. | Markägande skapar incitament för individer, familjer och samhällen att ta kontroll över sin egen utveckling och att säkra livsmedelstryggheten på lokal nivå. |
| --- | --- |

AB.

Markägande skapar incitament för individer, familjer och samhällen att ta kontroll över sin egen utveckling och att säkra livsmedelstryggheten på lokal nivå.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska församlingen erinrar om att de internationella åtaganden som har gjorts i fråga om millennieutvecklingsmålen innebär att industriländerna ska bidra med 0,7 procent av sin bruttonationalprodukt i offentligt utvecklingsbistånd 2015, och om att EU för närvarande är ca 20 miljarder euro från att uppnå sina utgiftsåtaganden. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska församlingen erinrar om att de internationella åtaganden som har gjorts i fråga om millennieutvecklingsmålen innebär att industriländerna ska bidra med 0,7 procent av sin bruttonationalprodukt i offentligt utvecklingsbistånd 2015, och om att EU för närvarande är ca 20 miljarder euro från att uppnå sina utgiftsåtaganden.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar resultaten av FN:s toppmöte i New York, som är ett tydligt tecken på att alla länder fortsatt har för avsikt att uppnå målen till 2015, också i dagens svåra internationella situation. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar resultaten av FN:s toppmöte i New York, som är ett tydligt tecken på att alla länder fortsatt har för avsikt att uppnå målen till 2015, också i dagens svåra internationella situation.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska församlingen erinrar om att stora framsteg har gjorts mot att nå millennieutvecklingsmålen. Församlingen efterlyser därför dels att positiva resultat offentliggörs regelbundet och dels att EU- och AVS-länderna upprättar fleråriga tidsplaner i syfte att nå millennieutvecklingsmålen inom de närmaste fem åren. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska församlingen erinrar om att stora framsteg har gjorts mot att nå millennieutvecklingsmålen. Församlingen efterlyser därför dels att positiva resultat offentliggörs regelbundet och dels att EU- och AVS-länderna upprättar fleråriga tidsplaner i syfte att nå millennieutvecklingsmålen inom de närmaste fem åren.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar de internationella givarna att tillhandahålla ytterligare omfattande resultatinriktad, genomblickbar och mätbar finansiering för att hjälpa fattiga länder att bekämpa fattigdom, nå millennieutvecklingsmålen och bekämpa effekterna av klimatförändringar och den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar de internationella givarna att tillhandahålla ytterligare omfattande resultatinriktad, genomblickbar och mätbar finansiering för att hjälpa fattiga länder att bekämpa fattigdom, nå millennieutvecklingsmålen och bekämpa effekterna av klimatförändringar och den ekonomiska krisen.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att öka och mobilisera sina inhemska resurser för att bidra till att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att öka och mobilisera sina inhemska resurser för att bidra till att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker vikten av att införa alternativa och innovativa källor till utvecklingsfinansiering för att åtagandena i fråga om millennieutvecklingsmålen ska kunna fullgöras. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker vikten av att införa alternativa och innovativa källor till utvecklingsfinansiering för att åtagandena i fråga om millennieutvecklingsmålen ska kunna fullgöras.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att rekommendera FN att inrätta en mellanstatlig kommitté för internationella skattefrågor. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att rekommendera FN att inrätta en mellanstatlig kommitté för internationella skattefrågor.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar G20-gruppen att vidta åtgärder mot skatteparadis, utan att bestraffa samarbetande lågskatteländer, och skatteflykt samt att verka för större insyn och rapporteringssystem som är anpassade till enskilda länder i syfte att göra det möjligt för utvecklingsländerna att behålla sina egna resurser för utveckling. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar G20-gruppen att vidta åtgärder mot skatteparadis, utan att bestraffa samarbetande lågskatteländer, och skatteflykt samt att verka för större insyn och rapporteringssystem som är anpassade till enskilda länder i syfte att göra det möjligt för utvecklingsländerna att behålla sina egna resurser för utveckling.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar alla internationella givare att fortsätta att förbättra samordningen och arbetsfördelningen mellan givarna och att, i samråd med partnerländerna, göra allt sitt bistånd obundet. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar alla internationella givare att fortsätta att förbättra samordningen och arbetsfördelningen mellan givarna och att, i samråd med partnerländerna, göra allt sitt bistånd obundet.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att införa ändamålsenliga strategier för skuldlättnader i AVS-länderna, särskilt för att främja millennieutvecklingsmålen om utbildning och hälsa. Församlingen konstaterar att utvecklingsländernas utlandsskulder och mekanismer för dessa, t.ex. återbetalningar, är ett enormt permanent hinder för dessa länders utveckling. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att införa ändamålsenliga strategier för skuldlättnader i AVS-länderna, särskilt för att främja millennieutvecklingsmålen om utbildning och hälsa. Församlingen konstaterar att utvecklingsländernas utlandsskulder och mekanismer för dessa, t.ex. återbetalningar, är ett enormt permanent hinder för dessa länders utveckling.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att de offentliga tjänsterna måste skyddas och förstärkas för att millennieutvecklingsmålen ska kunna nås, eftersom de är oundgängliga när det gäller att lösa problem som främst har med hälsa och fattigdom att göra. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att de offentliga tjänsterna måste skyddas och förstärkas för att millennieutvecklingsmålen ska kunna nås, eftersom de är oundgängliga när det gäller att lösa problem som främst har med hälsa och fattigdom att göra.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar alla EU medlemsstater att vidta åtgärder för att göra penningöverföringar billigare. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar alla EU medlemsstater att vidta åtgärder för att göra penningöverföringar billigare.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att bistånd visserligen kan användas för att utöva inflytande över utvecklingsländer, men inte är tillräckligt för att säkra en hållbar och varaktig utveckling. Församlingen efterlyser därför bildandet av partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, större inflytande över millennieutvecklingsprojekten för utvecklingsländerna och att regeringarna skapar förutsättningar för nyskapande, investeringar och skapande av arbetstillfällen i den privata sektorn. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att bistånd visserligen kan användas för att utöva inflytande över utvecklingsländer, men inte är tillräckligt för att säkra en hållbar och varaktig utveckling. Församlingen efterlyser därför bildandet av partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, större inflytande över millennieutvecklingsprojekten för utvecklingsländerna och att regeringarna skapar förutsättningar för nyskapande, investeringar och skapande av arbetstillfällen i den privata sektorn.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska församlingen erinrar om att handeln fyller en viktig funktion när det gäller att skapa tillväxt och utveckling och nå millennieutvecklingsmålen. Församlingen understryker att protektionistiska tendenser måste stävjas. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska församlingen erinrar om att handeln fyller en viktig funktion när det gäller att skapa tillväxt och utveckling och nå millennieutvecklingsmålen. Församlingen understryker att protektionistiska tendenser måste stävjas.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att vidta konkreta åtgärder mot fattigdom, genom att se till ha en sammanhängande politik som omfattar handel, utvecklingssamarbete och den gemensamma jordbruks- och fiskepolitiken, för att undvika direkta eller indirekta negativa effekter för AVS-ländernas hållbara ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att vidta konkreta åtgärder mot fattigdom, genom att se till ha en sammanhängande politik som omfattar handel, utvecklingssamarbete och den gemensamma jordbruks- och fiskepolitiken, för att undvika direkta eller indirekta negativa effekter för AVS-ländernas hållbara ekonomiska utveckling.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att strategier för lokal ekonomisk utveckling har potential att omvandla utvecklingsländernas nationella och inomregionala hållbara utveckling och bygga upp inhemska och regionala marknader med hänsyn till befolkningens verkliga behov. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att strategier för lokal ekonomisk utveckling har potential att omvandla utvecklingsländernas nationella och inomregionala hållbara utveckling och bygga upp inhemska och regionala marknader med hänsyn till befolkningens verkliga behov.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att se till att det görs påtagliga framsteg med de millennieutvecklingsmål som är längst från att uppnås, bland andra målen 3, 4, 5, 6 och 8. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att se till att det görs påtagliga framsteg med de millennieutvecklingsmål som är längst från att uppnås, bland andra målen 3, 4, 5, 6 och 8.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska församlingen erinrar om att en god skatteförvaltning och åtgärder mot korruption bidrar till att skapa ett klimat som gynnar investeringar. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska församlingen erinrar om att en god skatteförvaltning och åtgärder mot korruption bidrar till att skapa ett klimat som gynnar investeringar.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar Europeiska kommissionens åtagande att anslå 1 miljard euro för att belöna länder som visar goda resultat och stödja dem som har längst till målen, som kommissionens ordförande framförde vid FN:s högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen i New York. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar Europeiska kommissionens åtagande att anslå 1 miljard euro för att belöna länder som visar goda resultat och stödja dem som har längst till målen, som kommissionens ordförande framförde vid FN:s högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen i New York.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att vidta konkreta åtgärder för att åstadkomma förbättringar av mödrars hälsa. Församlingen uppmanar utvecklingsländerna att ägna minst 15 procent av sina nationella budgetar åt hälso- och sjukvård, förbättra sina hälsovårdssystem och påskynda utbildningen av barnmorskor och sjuksköterskor för fältarbete. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att vidta konkreta åtgärder för att åstadkomma förbättringar av mödrars hälsa. Församlingen uppmanar utvecklingsländerna att ägna minst 15 procent av sina nationella budgetar åt hälso- och sjukvård, förbättra sina hälsovårdssystem och påskynda utbildningen av barnmorskor och sjuksköterskor för fältarbete.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att fastställa ändamålsenliga strategier för socialt skydd och att prioritera sammanställning av risker och system för förskottsbetalning för att undvika att patienterna måste betala primärvårdgivare direkt, eftersom detta ofta avhåller fattigare människor från att använda deras tjänster. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att fastställa ändamålsenliga strategier för socialt skydd och att prioritera sammanställning av risker och system för förskottsbetalning för att undvika att patienterna måste betala primärvårdgivare direkt, eftersom detta ofta avhåller fattigare människor från att använda deras tjänster.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar den globala strategin för kvinnors och barns hälsa som lanserades vid FN:s högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen och som innebär att över 40 miljarder US-dollar avsätts under de närmaste fem åren. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar den globala strategin för kvinnors och barns hälsa som lanserades vid FN:s högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen och som innebär att över 40 miljarder US-dollar avsätts under de närmaste fem åren.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att främja fri tillgång till hälso- och sjukvård för alla och att upprätta, förbättra och förstärka en hälso- och sjukvård av god kvalitet, bl.a. när det gäller mödravård, hjälp av utbildad vårdpersonal vid barnafödande och tillgång till akut förlossningsvård. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att främja fri tillgång till hälso- och sjukvård för alla och att upprätta, förbättra och förstärka en hälso- och sjukvård av god kvalitet, bl.a. när det gäller mödravård, hjälp av utbildad vårdpersonal vid barnafödande och tillgång till akut förlossningsvård.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska församlingen efterlyser en helhetssyn på hälsofrågor som omfattar tillgång till läkemedel, vårdtjänster och rent vatten, sanitär utrustning och näring. Församlingen understryker att en sådan sammansatt strategi kan ha en större och stimulerande inverkan på framstegen mot de millennieutvecklingsmål som har med hälsa att göra. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska församlingen efterlyser en helhetssyn på hälsofrågor som omfattar tillgång till läkemedel, vårdtjänster och rent vatten, sanitär utrustning och näring. Församlingen understryker att en sådan sammansatt strategi kan ha en större och stimulerande inverkan på framstegen mot de millennieutvecklingsmål som har med hälsa att göra.

| 25. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att utbildningen av vårdpersonal är otillräcklig i Afrika, där två tredjedelar av länderna bara har en vårdskola och en del ingen. Församlingen uppmanar därför AVS-länderna att införliva särskilda utbildningsprogram för vårdpersonal med sina strategier för att göra det möjligt att rekrytera kvalificerad personal till sjukhus och vårdinrättningar. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att utbildningen av vårdpersonal är otillräcklig i Afrika, där två tredjedelar av länderna bara har en vårdskola och en del ingen. Församlingen uppmanar därför AVS-länderna att införliva särskilda utbildningsprogram för vårdpersonal med sina strategier för att göra det möjligt att rekrytera kvalificerad personal till sjukhus och vårdinrättningar.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska församlingen är bekymrad över att industriländernas rekrytering av kvalificerad vårdpersonal är en av de faktorer som förvärrar de bräckliga hälso- och sjukvårdssystemen i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska församlingen är bekymrad över att industriländernas rekrytering av kvalificerad vårdpersonal är en av de faktorer som förvärrar de bräckliga hälso- och sjukvårdssystemen i utvecklingsländerna.

| 27. | Den gemensamma parlamentariska församlingen efterlyser en starkare inriktning på det växande antalet icke smittsamma sjukdomar, bortglömda tropiska sjukdomar och sjukdomar som uppstår till följd av våld, trauman och olyckor, genom en förstärkning av hälso- och sjukvårdssystemen i AVS-länderna. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma parlamentariska församlingen efterlyser en starkare inriktning på det växande antalet icke smittsamma sjukdomar, bortglömda tropiska sjukdomar och sjukdomar som uppstår till följd av våld, trauman och olyckor, genom en förstärkning av hälso- och sjukvårdssystemen i AVS-länderna.

| 28. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att fortsätta sina bemödanden att eliminera överföring av hiv-smitta från mor till barn. Församlingen erinrar om att detta underlättas av att mödravård och lokalt förankrad mödravård och barnavård tillhandahålls. |
| --- | --- |

28.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att fortsätta sina bemödanden att eliminera överföring av hiv-smitta från mor till barn. Församlingen erinrar om att detta underlättas av att mödravård och lokalt förankrad mödravård och barnavård tillhandahålls.

| 29. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att förbättra fattiga människors tillgång till läkemedel till ett överkomligt pris genom att uppvisa flexibilitet i tillämpningen av Trips-avtalet (handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter) i sina handelsförbindelser med utvecklingsländer. |
| --- | --- |

29.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att förbättra fattiga människors tillgång till läkemedel till ett överkomligt pris genom att uppvisa flexibilitet i tillämpningen av Trips-avtalet (handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter) i sina handelsförbindelser med utvecklingsländer.

| 30. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar regeringarna och givarländerna att bygga ut sina hälso- och sjukvårdssystem och i synnerhet komponenter i dessa som tillhandahållande av tjänster, medicinska produkter, vacciner och teknik, vårdpersonal, finansiering, informationssystem, ledarskap och styrning, samt att se till att funktionshindrade människor får tillgång till dessa system, i syfte att bidra till att uppnå millennieutvecklingsmålen om hälsa. |
| --- | --- |

30.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar regeringarna och givarländerna att bygga ut sina hälso- och sjukvårdssystem och i synnerhet komponenter i dessa som tillhandahållande av tjänster, medicinska produkter, vacciner och teknik, vårdpersonal, finansiering, informationssystem, ledarskap och styrning, samt att se till att funktionshindrade människor får tillgång till dessa system, i syfte att bidra till att uppnå millennieutvecklingsmålen om hälsa.

| 31. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att investera i socialt skydd med hänsynstagande till barnen, med social- och sjukförsäkringssystem. |
| --- | --- |

31.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att investera i socialt skydd med hänsynstagande till barnen, med social- och sjukförsäkringssystem.

| 32. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att det första millennieutvecklingsmålet omfattar rätten till en tillräcklig levnadsstandard och att människor med funktionshinder måste ges ett särskilt skydd. |
| --- | --- |

32.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att det första millennieutvecklingsmålet omfattar rätten till en tillräcklig levnadsstandard och att människor med funktionshinder måste ges ett särskilt skydd.

| 33. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att lämpliga nationella politiska åtgärder för att se till att barnen överlever måste utarbetas och genomföras, däribland förebyggande åtgärder, vaccinationer och medicinsk behandling, förbättrad näringstillförsel, bättre dricksvatten och sanitet. Församlingen efterlyser därför integrerade kampanjer som t.ex. omfattar vaccinationer (särskilt mot mässling) och utdelning av sängförhängen, i syfte att minska barnadödligheten. |
| --- | --- |

33.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att lämpliga nationella politiska åtgärder för att se till att barnen överlever måste utarbetas och genomföras, däribland förebyggande åtgärder, vaccinationer och medicinsk behandling, förbättrad näringstillförsel, bättre dricksvatten och sanitet. Församlingen efterlyser därför integrerade kampanjer som t.ex. omfattar vaccinationer (särskilt mot mässling) och utdelning av sängförhängen, i syfte att minska barnadödligheten.

| 34. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS länderna att utforma en utbildningspolitik och att inte bara inrikta sig på antalet inskrivna elever utan också på utbildningens kvalitet och andelen elever som slutför den, genom att begränsa antalet elever som slutar skolan i förtid, i synnerhet bland flickorna, förbättra skolbyggnadernas mottagningskapacitet och lärarutbildningen, samtidigt som de strävar efter att ge barn med funktionshinder utbildning på samma villkor. I dag har endast 10 procent av dessa barn tillgång till utbildning i långinkomstländerna. |
| --- | --- |

34.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS länderna att utforma en utbildningspolitik och att inte bara inrikta sig på antalet inskrivna elever utan också på utbildningens kvalitet och andelen elever som slutför den, genom att begränsa antalet elever som slutar skolan i förtid, i synnerhet bland flickorna, förbättra skolbyggnadernas mottagningskapacitet och lärarutbildningen, samtidigt som de strävar efter att ge barn med funktionshinder utbildning på samma villkor. I dag har endast 10 procent av dessa barn tillgång till utbildning i långinkomstländerna.

| 35. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att utbildningen bör ha en central roll i AVS-ländernas nationella politik genom att ändamålsenliga politiska åtgärder kombineras med hållbara nationella investeringar i utbildning. Församlingen insisterar i det sammanhanget på att man bör ha en helhetssyn på utbildning och betrakta den som ett sammansatt system med olika deltagare, strukturer och relationer och inrikta sig på att






  — | tillhandahålla fullständiga utbildningsmöjligheter för barn, ungdomar och vuxna, |
| --- | --- | --- |

35.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att utbildningen bör ha en central roll i AVS-ländernas nationella politik genom att ändamålsenliga politiska åtgärder kombineras med hållbara nationella investeringar i utbildning. Församlingen insisterar i det sammanhanget på att man bör ha en helhetssyn på utbildning och betrakta den som ett sammansatt system med olika deltagare, strukturer och relationer och inrikta sig på att

—

tillhandahålla fullständiga utbildningsmöjligheter för barn, ungdomar och vuxna,

| — | uppgradera utbildningens kvalitet, |
| --- | --- |

—

uppgradera utbildningens kvalitet,

| — | höja lärarnas status och löner, förbättra deras arbetsvillkor och förstärka deras rättigheter, |
| --- | --- |

—

höja lärarnas status och löner, förbättra deras arbetsvillkor och förstärka deras rättigheter,

| — | göra olika deltagare och intressenter delaktiga i processen, t.ex. genom att verka för offentlig-privata partnerskap och |
| --- | --- |

—

göra olika deltagare och intressenter delaktiga i processen, t.ex. genom att verka för offentlig-privata partnerskap och

| — | finansiera och reglera utbildningstjänster. |
| --- | --- |

—

finansiera och reglera utbildningstjänster.

| 36. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar FN:s åtagande om respekt för mänskliga rättigheter och socialt skydd i slutsatserna från högnivåmötet. |
| --- | --- |

36.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar FN:s åtagande om respekt för mänskliga rättigheter och socialt skydd i slutsatserna från högnivåmötet.

| 37. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att EU och AVS-länderna bör ge främjande av jämställdhet mellan könen och ökad delaktighet för kvinnor samt bekämpande av könsbaserat våld högre prioritet i syfte att nå alla millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

37.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att EU och AVS-länderna bör ge främjande av jämställdhet mellan könen och ökad delaktighet för kvinnor samt bekämpande av könsbaserat våld högre prioritet i syfte att nå alla millennieutvecklingsmålen.

| 38. | Den gemensamma parlamentariska församlingen erinrar om att en förutsättning för att industriländernas och utvecklingsländernas gemensamma åtagande att uppnå millennieutvecklingsmålen 2015 ska fullgöras är att ramarna för ansvarsskyldighet, styrelsesätt och insyn förstärks. |
| --- | --- |

38.

Den gemensamma parlamentariska församlingen erinrar om att en förutsättning för att industriländernas och utvecklingsländernas gemensamma åtagande att uppnå millennieutvecklingsmålen 2015 ska fullgöras är att ramarna för ansvarsskyldighet, styrelsesätt och insyn förstärks.

| 39. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker vikten av att ha en helhetssyn på millennieutvecklingsmålen, eftersom alla millennieutvecklingsmål är sammanlänkade och förstärker varandra. |
| --- | --- |

39.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker vikten av att ha en helhetssyn på millennieutvecklingsmålen, eftersom alla millennieutvecklingsmål är sammanlänkade och förstärker varandra.

| 40. | Den gemensamma parlamentariska församlingen insisterar på att respekt för och främjande av mänskliga rättigheter är en integrerad del av ett ändamålsenligt arbete för att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

40.

Den gemensamma parlamentariska församlingen insisterar på att respekt för och främjande av mänskliga rättigheter är en integrerad del av ett ändamålsenligt arbete för att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 41. | Den gemensamma parlamentariska församlingen efterlyser förverkligandet av ”utvecklingspakter” på lokal nivå, med offentliga åtaganden från lokala myndigheters sida att söka uppnå lokalt fastställda utvecklingsmål och se till att de lokala myndigheterna ställs till ansvar när det gäller hur anslagen används. |
| --- | --- |

41.

Den gemensamma parlamentariska församlingen efterlyser förverkligandet av ”utvecklingspakter” på lokal nivå, med offentliga åtaganden från lokala myndigheters sida att söka uppnå lokalt fastställda utvecklingsmål och se till att de lokala myndigheterna ställs till ansvar när det gäller hur anslagen används.

| 42. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att utbildad och kvalificerad arbetskraft är en avgörande förutsättning för ökad ekonomisk utveckling, konkurrenskraft och tillväxt. |
| --- | --- |

42.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att utbildad och kvalificerad arbetskraft är en avgörande förutsättning för ökad ekonomisk utveckling, konkurrenskraft och tillväxt.

| 43. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att utforma utbildningsprogram om juridiska frågor och skattefrågor för skattemyndigheternas personal. Församlingen betonar att det krävs särskilda ansträngningar i länder som ännu inte erhåller långsiktigt stöd i skattefrågor. |
| --- | --- |

43.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att utforma utbildningsprogram om juridiska frågor och skattefrågor för skattemyndigheternas personal. Församlingen betonar att det krävs särskilda ansträngningar i länder som ännu inte erhåller långsiktigt stöd i skattefrågor.

| 44. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att arbetet med att motverka exploatering av barn och barnarbete måste vara en prioriterad politisk fråga för EU och AVS-länderna. Församlingen uppmanar därför EU och AVS-länderna att inrikta sig på att avskaffa barnarbete. |
| --- | --- |

44.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att arbetet med att motverka exploatering av barn och barnarbete måste vara en prioriterad politisk fråga för EU och AVS-länderna. Församlingen uppmanar därför EU och AVS-länderna att inrikta sig på att avskaffa barnarbete.

| 45. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att använda EU-finansieringen så effektivt som möjligt i syfte att uppnå millennieutvecklingsmålen, genom ett mer omsorgsfullt urval av målsektorer i landstrategidokument och nationellt vägledande program samt enklare åtkomst till stödåtgärder inom ramen för avtalet om ekonomiskt partnerskap. Församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att inom ramen för halvtidsöversynen av AVS-programmen 2010 se till att dess förslag att anslå 1 miljard euro av Europeiska utvecklingsfondens medel främst gynnar de länder som är längst ifrån att uppnå målen. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att ta hänsyn till funktionshindrade i allt internationellt samarbete, för att fullfölja sitt åtagande i enlighet med artikel 32 i FN-konventionen om funktionshindrades rättigheter. |
| --- | --- |

45.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att använda EU-finansieringen så effektivt som möjligt i syfte att uppnå millennieutvecklingsmålen, genom ett mer omsorgsfullt urval av målsektorer i landstrategidokument och nationellt vägledande program samt enklare åtkomst till stödåtgärder inom ramen för avtalet om ekonomiskt partnerskap. Församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att inom ramen för halvtidsöversynen av AVS-programmen 2010 se till att dess förslag att anslå 1 miljard euro av Europeiska utvecklingsfondens medel främst gynnar de länder som är längst ifrån att uppnå målen. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att ta hänsyn till funktionshindrade i allt internationellt samarbete, för att fullfölja sitt åtagande i enlighet med artikel 32 i FN-konventionen om funktionshindrades rättigheter.

| 46. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att införa en rättvis, jämlik och reglerad handelspolitik. Församlingen understryker i det sammanhanget vikten av att mänskliga rättigheter beaktas i alla handelsavtal. |
| --- | --- |

46.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att införa en rättvis, jämlik och reglerad handelspolitik. Församlingen understryker i det sammanhanget vikten av att mänskliga rättigheter beaktas i alla handelsavtal.

| 47. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att öka investeringarna i jordbruk och livsmedelstrygghet, med särskild inriktning på utbudssidan, till nivåer som garanterar att ingen behöver svälta, och att särskilt inrikta sig på akuta åtgärder mot svält, förbättrad infrastruktur på landsbygden, småskaligt jordbruk och program för socialt skydd, i syfte att trygga en långsiktig livsmedelstrygghet. |
| --- | --- |

47.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att öka investeringarna i jordbruk och livsmedelstrygghet, med särskild inriktning på utbudssidan, till nivåer som garanterar att ingen behöver svälta, och att särskilt inrikta sig på akuta åtgärder mot svält, förbättrad infrastruktur på landsbygden, småskaligt jordbruk och program för socialt skydd, i syfte att trygga en långsiktig livsmedelstrygghet.

| 48. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uttrycker sin djupa oro över det aktuella beslagtagandet av jordbruksmark (särskilt i Afrika) från regeringsstödda utländska investerares sida. Om denna praxis inte hanteras korrekt hotar den att undergräva den lokala livsmedelstryggheten och leda till allvarliga och långtgående konsekvenser i utvecklingsländer. Församlingen uppmanar AVS-länderna, FN och EU att på allvar ta itu med de negativa konsekvenserna av förvärv av jordbruksmark. |
| --- | --- |

48.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uttrycker sin djupa oro över det aktuella beslagtagandet av jordbruksmark (särskilt i Afrika) från regeringsstödda utländska investerares sida. Om denna praxis inte hanteras korrekt hotar den att undergräva den lokala livsmedelstryggheten och leda till allvarliga och långtgående konsekvenser i utvecklingsländer. Församlingen uppmanar AVS-länderna, FN och EU att på allvar ta itu med de negativa konsekvenserna av förvärv av jordbruksmark.

| 49. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att se till att reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken, avtalen om ekonomiskt partnerskap och halvtidsöversynen av Europeiska utvecklingsfonden genomförs på ett sammanhängande och samordnat sätt. |
| --- | --- |

49.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att se till att reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken, avtalen om ekonomiskt partnerskap och halvtidsöversynen av Europeiska utvecklingsfonden genomförs på ett sammanhängande och samordnat sätt.

| 50. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att främja markägande som ett verktyg för fattigdomsminskning och säkrandet av livsmedelstrygghet genom att stärka äganderättigheterna och underlätta tillgången till kredit för jordbrukare, småföretag och lokalsamhällen. Församlingen betonar att nya investeringar är viktiga för att öka små jordbrukares kapacitet, införa effektivare metoder för vattenförvaltning och återföra näringsämnen till marken. |
| --- | --- |

50.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att främja markägande som ett verktyg för fattigdomsminskning och säkrandet av livsmedelstrygghet genom att stärka äganderättigheterna och underlätta tillgången till kredit för jordbrukare, småföretag och lokalsamhällen. Församlingen betonar att nya investeringar är viktiga för att öka små jordbrukares kapacitet, införa effektivare metoder för vattenförvaltning och återföra näringsämnen till marken.

| 51. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att erkänna rätten till livsmedel. |
| --- | --- |

51.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att erkänna rätten till livsmedel.

| 52. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att främja lokal produktion och lokal konsumtion. |
| --- | --- |

52.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att främja lokal produktion och lokal konsumtion.

| 53. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att skapa bättre förutsättningar för egenföretagare och småföretag och att i det sammanhanget främja och underlätta tillgången till mikrolån. |
| --- | --- |

53.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att skapa bättre förutsättningar för egenföretagare och småföretag och att i det sammanhanget främja och underlätta tillgången till mikrolån.

| 54. | Den gemensamma parlamentariska församlingen framhåller att industriell utveckling har en enorm potential att omvandla nationella ekonomier och kan skapa större möjligheter till långsiktiga produktivitetsökningar än export av jordbruksprodukter och utvinning av naturtillgångar, som exponerar ekonomierna för chocker. Församlingen uppmanar därför AVS-länderna att ta itu med denna fråga genom att utforma och genomföra en industrialiseringspolitik med särskild inriktning på specialisering inom tillverkningssektorn och uppbyggande av handelskapacitet. |
| --- | --- |

54.

Den gemensamma parlamentariska församlingen framhåller att industriell utveckling har en enorm potential att omvandla nationella ekonomier och kan skapa större möjligheter till långsiktiga produktivitetsökningar än export av jordbruksprodukter och utvinning av naturtillgångar, som exponerar ekonomierna för chocker. Församlingen uppmanar därför AVS-länderna att ta itu med denna fråga genom att utforma och genomföra en industrialiseringspolitik med särskild inriktning på specialisering inom tillverkningssektorn och uppbyggande av handelskapacitet.

| 55. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar regeringarna och givarländerna att öka investeringarna och förbättra stödet till uppbyggnad av utbudskapacitet, kvalitet, konkurrenskraft och överensstämmelse med importörernas produktkrav i AVS-ländernas företag i syfte att förstärka AVS-ländernas handel. Församlingen anser att detta bör inbegripa ökad produktivitet, teknisk rådgivning, förbättrad utbildning, uppbyggnad av exportkonsortier och utveckling av kluster. |
| --- | --- |

55.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar regeringarna och givarländerna att öka investeringarna och förbättra stödet till uppbyggnad av utbudskapacitet, kvalitet, konkurrenskraft och överensstämmelse med importörernas produktkrav i AVS-ländernas företag i syfte att förstärka AVS-ländernas handel. Församlingen anser att detta bör inbegripa ökad produktivitet, teknisk rådgivning, förbättrad utbildning, uppbyggnad av exportkonsortier och utveckling av kluster.

| 56. | Den gemensamma parlamentariska församlingen erinrar om vikten av principerna om biståndseffektivitet, som fastställs i Parisförklaringen och Accrahandlingsplanen. |
| --- | --- |

56.

Den gemensamma parlamentariska församlingen erinrar om vikten av principerna om biståndseffektivitet, som fastställs i Parisförklaringen och Accrahandlingsplanen.

| 57. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar parlamenten i AVS-länderna att stämma av framstegen för den parlamentariska dimensionen av det internationella samarbetet och bedöma i vilken utsträckning parlamenten bidrar till uppnående av millennieutvecklingsmålen. Församlingen uppmanar alla parlament att ta ställning till hur de påverkar uppnåendet av millennieutvecklingsmålen när de behandlar budgetförslag och lagförslag. |
| --- | --- |

57.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar parlamenten i AVS-länderna att stämma av framstegen för den parlamentariska dimensionen av det internationella samarbetet och bedöma i vilken utsträckning parlamenten bidrar till uppnående av millennieutvecklingsmålen. Församlingen uppmanar alla parlament att ta ställning till hur de påverkar uppnåendet av millennieutvecklingsmålen när de behandlar budgetförslag och lagförslag.

| 58. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar världssamfundet att främja och stödja demokrati, fred, rättsstatliga principer och en korruptionsfri förvaltning i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

58.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar världssamfundet att främja och stödja demokrati, fred, rättsstatliga principer och en korruptionsfri förvaltning i utvecklingsländerna.

| 59. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att ta itu med bakomliggande grundläggande orsaker till ojämlikhet genom att motverka diskriminering och sociala normer och seder som leder till bristande jämställdhet, förstärka lokalsamhällena genom utbildning och kapacitetsutveckling, bygga ut system för ansvarsskyldighet och stödja civilsamhällets organisationer. |
| --- | --- |

59.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att ta itu med bakomliggande grundläggande orsaker till ojämlikhet genom att motverka diskriminering och sociala normer och seder som leder till bristande jämställdhet, förstärka lokalsamhällena genom utbildning och kapacitetsutveckling, bygga ut system för ansvarsskyldighet och stödja civilsamhällets organisationer.

| 60. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att särskilt uppmärksamma minoriteters rättigheter och att respektera mänskliga rättigheter och motverka diskriminering. |
| --- | --- |

60.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att särskilt uppmärksamma minoriteters rättigheter och att respektera mänskliga rättigheter och motverka diskriminering.

| 61. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att följa upp den handlingsplan med tolv punkter som Europeiska kommissionen utfärdade i april 2010 (22) och uppmanar Europeiska kommissionen att årligen lägga fram en rapport om EU:s framsteg när det gäller att nå millennieutvecklingsmålen till 2015. |
| --- | --- |

61.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att följa upp den handlingsplan med tolv punkter som Europeiska kommissionen utfärdade i april 2010 (22) och uppmanar Europeiska kommissionen att årligen lägga fram en rapport om EU:s framsteg när det gäller att nå millennieutvecklingsmålen till 2015.

| 62. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar FN:s åtagande att organisera ett särskilt evenemang 2013 som uppföljning till ansträngningarna att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

62.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar FN:s åtagande att organisera ett särskilt evenemang 2013 som uppföljning till ansträngningarna att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 63. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådets ordförandeskap och Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

63.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådets ordförandeskap och Afrikanska unionen.

RESOLUTION (23)

om livsmedelstrygghet

Den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen utfärdar denna resolution

vid sitt möte i Kinshasa, Demokratiska republiken Kongo, den 2–4 december 2010,

med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen,

med beaktande av sin resolution om frågor i anslutning till en tryggad livsmedelsförsörjning i AVS-länder och AVS/EU-samarbetets roll, som antogs i Ljubljana den 20 mars 2008 (24),

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 29 november 2007 (25), den 13 januari 2009 (26), den 26 november 2009 (27) och den 18 maj 2010 (28) om livsmedelstrygghet.

med beaktande av slutsatserna från 1996 års världslivsmedelstoppmöte och målsättningen att halvera antalet personer som svälter före 2015,

med beaktande av FN:s förklaring om millennieutvecklingsmålen från september 2000 och FN:s engagemang för att halvera andelen personer som svälter samt den andel personer som lever på mindre än en US-dollar, samt med beaktande av EU:s handlingsplan med tolv punkter till stöd för millennieutvecklingsmålen, som Europeiska kommissionen utfärdade den 21 april 2010,

med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet från 2005 och handlingsprogrammet från Accra från 2008,

med beaktande av den särskilda sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter som ägde rum i Genève den 22 maj 2008”om de negativa konsekvenserna för förverkligandet av rätten till mat på grund av den av de bland annat stigande livsmedelspriserna förvärrade livsmedelskrisen i världen”,

med beaktande av FN:s högnivågrupp för den globala livsmedelspriskrisen och dess ”heltäckande åtgärdsplan” samt högnivåmötet ”Livsmedelstrygghet för alla, som avhölls i Madrid den 26–27 januari 2009,

med beaktande av G8-ländernas gemensamma förklaring om tryggad livsmedelsförsörjning som avgavs i L'Aquila den 10 juli 2009,

med beaktande av förklaringen från världstoppmötet i Rom den 16–18 november 2009 om tryggad livsmedelsförsörjning,

med beaktande av FAO:s årsrapporter om ”The state of food insecurity in the world”,

med beaktande av EU:s ”livsmedelsmekanism för utvecklingsländerna”,

med beaktande av slutförklaringen från det sjätte toppmötet med stats- och regeringscheferna i AVS-länderna i Accra den 2–3 oktober 2008,

med beaktande av AU:s förklaring om jordbruk och livsmedelstrygghet i Afrika, som antogs i Maputo i juli 2003,

med beaktande av målen i partnerskapsavtalen mellan AVS-länderna och EU, som undertecknats i Lomé och senare i Cotonou, om utveckling och handel,

med beaktande av meddelandet från Europeiska kommissionen till rådet och Europaparlamentet ”Tematisk strategi för tryggad livsmedelsförsörjning: föra arbetet med livsmedelsförsörjningen framåt för att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2006)21), av den 25 januari 2006,

med beaktande av resultaten av FN:s generalförsamlings högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen som avhölls i New York den 20–22 september 2010,

med beaktande av rapporten från FN:s fackorgan för livsmedels- och jordbruksfrågor (FAO) 2010 om att komma till rätta med en osäker livsmedelsförsörjning under långvariga kriser,

med beaktande av rapporten från FN:s särskilda rapportör om rätten till livsmedel till Förenta nationernas generalförsamlings sextiofemte session, av den 11 augusti 2010,

med beaktande av Kigaliförklaringen av den 22 november 2007 om utvecklingsfrämjande ekonomiska partnerskapsavtal (29),

med beaktande av slutsatserna från toppmötet mellan EU och Afrika den 29–30 november 2010 och den andra handlingsplanen, samt förklaringen inför toppmötet med Europaparlamentet och Panafrikanska parlamentet den 27 november 2010,

med beaktande av slutförklaringen från det femte regionala sammanträdet med Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i Östafrika (Mahé, Seychellerna, den 14–15 juli 2010),

| A. | Sedan 1996 har FAO definierat tryggad livsmedelsförsörjning som att alla hela tiden har tillgång till tillräckligt med livsmedel för ett sunt och aktivt liv. |
| --- | --- |

A.

Sedan 1996 har FAO definierat tryggad livsmedelsförsörjning som att alla hela tiden har tillgång till tillräckligt med livsmedel för ett sunt och aktivt liv.

| B. | Europeiska kommissionens grönbok med titeln ”EU:s utvecklingspolitik till stöd för en socialt integrerande tillväxt och en hållbar utveckling: att göra EU:s utvecklingspolitik effektivare” (KOM(2010)629) utfärdades den 10 november 2010 och innehåller bland annat målet ”att uppnå varaktiga resultat på områdena jordbruk och livsmedelstrygghet”. |
| --- | --- |

B.

Europeiska kommissionens grönbok med titeln ”EU:s utvecklingspolitik till stöd för en socialt integrerande tillväxt och en hållbar utveckling: att göra EU:s utvecklingspolitik effektivare” (KOM(2010)629) utfärdades den 10 november 2010 och innehåller bland annat målet ”att uppnå varaktiga resultat på områdena jordbruk och livsmedelstrygghet”.

| C. | Jordbruket är den huvudsakliga försörjningskällan för 80–90 procent av befolkningen i många utvecklingsländer. En ökning av deras inkomster skulle blåsa nytt liv i landsbygdsekonomierna, skapa fler arbetstillfällen för fattiga människor och öka efterfrågan på inhemskt producerade varor och tjänster. |
| --- | --- |

C.

Jordbruket är den huvudsakliga försörjningskällan för 80–90 procent av befolkningen i många utvecklingsländer. En ökning av deras inkomster skulle blåsa nytt liv i landsbygdsekonomierna, skapa fler arbetstillfällen för fattiga människor och öka efterfrågan på inhemskt producerade varor och tjänster.

| D. | Antalet undernärda människor i världen överstiger en miljard 2010, trots de bemödanden att minska svälten som görs i hela världen. |
| --- | --- |

D.

Antalet undernärda människor i världen överstiger en miljard 2010, trots de bemödanden att minska svälten som görs i hela världen.

| E. | Under 2008 hade kraftigt stigande livsmedelspriser, det höga oljepriset och finanskrisen, i kombination med klimatförändringarna, en förödande inverkan på AVS-ländernas ekonomier, med deras bakomliggande systemkris. |
| --- | --- |

E.

Under 2008 hade kraftigt stigande livsmedelspriser, det höga oljepriset och finanskrisen, i kombination med klimatförändringarna, en förödande inverkan på AVS-ländernas ekonomier, med deras bakomliggande systemkris.

| F. | Livsmedels- och markförvärv i spekulationssyfte inom exportinriktade lantbruksekonomier kan bidra till bristsituationer och därmed till prishöjningar och berövar miljontals människor tillräcklig tillgång till livsmedel. |
| --- | --- |

F.

Livsmedels- och markförvärv i spekulationssyfte inom exportinriktade lantbruksekonomier kan bidra till bristsituationer och därmed till prishöjningar och berövar miljontals människor tillräcklig tillgång till livsmedel.

| G. | Trots att det är bevisat att jordbruket är viktigt för AVS-länderna har jordbrukssektorn inte prioriterats tillräckligt högt i programmen för utvecklingssamarbete mellan EU och AVS-länderna. |
| --- | --- |

G.

Trots att det är bevisat att jordbruket är viktigt för AVS-länderna har jordbrukssektorn inte prioriterats tillräckligt högt i programmen för utvecklingssamarbete mellan EU och AVS-länderna.

| H. | Ohållbara brukningsmetoder, som t.ex. okontrollerad avskogning eller överdriven användning av bekämpningsmedel, bidrar direkt till att minska tillgången på odlingsbar mark av god kvalitet där sunda livsmedel kan produceras. |
| --- | --- |

H.

Ohållbara brukningsmetoder, som t.ex. okontrollerad avskogning eller överdriven användning av bekämpningsmedel, bidrar direkt till att minska tillgången på odlingsbar mark av god kvalitet där sunda livsmedel kan produceras.

| I. | AVS-länderna är beroende av råvaruexport, vilken svarar för över 50 procent av deras intäkter i utländsk valuta. Importberoendet för en del små östater under utveckling motsvarar nästan 80 procent av deras behov av baslivsmedel, och de har inga utsikter att nå någon rimlig självförsörjningsgrad i fråga om livsmedel. |
| --- | --- |

I.

AVS-länderna är beroende av råvaruexport, vilken svarar för över 50 procent av deras intäkter i utländsk valuta. Importberoendet för en del små östater under utveckling motsvarar nästan 80 procent av deras behov av baslivsmedel, och de har inga utsikter att nå någon rimlig självförsörjningsgrad i fråga om livsmedel.

| J. | Subventioner till export av jordbruksprodukter kan leda till dumpning på utvecklingsländernas marknader, vilket får allvarliga följder för små lokala producenter. |
| --- | --- |

J.

Subventioner till export av jordbruksprodukter kan leda till dumpning på utvecklingsländernas marknader, vilket får allvarliga följder för små lokala producenter.

| K. | Klimatförändringarnas följder, den minskade andelen bevuxen mark och de mer frekventa naturkatastroferna kommer sannolikt att göra livsmedelsförsörjningen osäkrare under de kommande åren och dramatiskt påverka försörjningen för jordbrukarna. |
| --- | --- |

K.

Klimatförändringarnas följder, den minskade andelen bevuxen mark och de mer frekventa naturkatastroferna kommer sannolikt att göra livsmedelsförsörjningen osäkrare under de kommande åren och dramatiskt påverka försörjningen för jordbrukarna.

| L. | Många afrikanska länder arrenderar ut jordbruksmark till utländska investerare. Om denna praxis inte hanteras korrekt hotar den att undergräva den lokala livsmedelstryggheten och leda till allvarliga och långtgående konsekvenser. |
| --- | --- |

L.

Många afrikanska länder arrenderar ut jordbruksmark till utländska investerare. Om denna praxis inte hanteras korrekt hotar den att undergräva den lokala livsmedelstryggheten och leda till allvarliga och långtgående konsekvenser.

| M. | Konsekvenserna av klimatförändringarna och avskogningen drabbar jordbruket, främst genom att skördarna minskar till följd av upprepad vattenbrist, torka, eller tvärtom översvämningar och jordskred, vilket får allvarliga negativa följder för jordbruket i EU och AVS-länderna. |
| --- | --- |

M.

Konsekvenserna av klimatförändringarna och avskogningen drabbar jordbruket, främst genom att skördarna minskar till följd av upprepad vattenbrist, torka, eller tvärtom översvämningar och jordskred, vilket får allvarliga negativa följder för jordbruket i EU och AVS-länderna.

| N. | Ökad jordbruksproduktion, främst inom familjejordbrukssektorn, kan göra livsmedelsförsörjningen mindre osäker och bidra till att sänka livsmedelspriserna och öka producenternas inkomster. |
| --- | --- |

N.

Ökad jordbruksproduktion, främst inom familjejordbrukssektorn, kan göra livsmedelsförsörjningen mindre osäker och bidra till att sänka livsmedelspriserna och öka producenternas inkomster.

| O. | Dricksvatten är en viktig faktor som påverkar livsmedelstryggheten. AVS-länderna har problem med tillgången på dricksvatten. |
| --- | --- |

O.

Dricksvatten är en viktig faktor som påverkar livsmedelstryggheten. AVS-länderna har problem med tillgången på dricksvatten.

| P. | En stor del av det protein som världens fattigaste människor får i sig kommer från vilda djur som jagas på ett ohållbart sätt, vilket leder till uppkomsten av vildmarksområden som verkar ha en intakt struktur, men där den biologiska mångfalden inte kan upprätthållas. Detta är således bara en kortsiktig lösning som medför nya hot mot livsmedelskedjan, |
| --- | --- |

P.

En stor del av det protein som världens fattigaste människor får i sig kommer från vilda djur som jagas på ett ohållbart sätt, vilket leder till uppkomsten av vildmarksområden som verkar ha en intakt struktur, men där den biologiska mångfalden inte kan upprätthållas. Detta är således bara en kortsiktig lösning som medför nya hot mot livsmedelskedjan,

| Q. | 70 procent av de 1,3 miljarder människor i hela världen som lever i extrem fattigdom är kvinnor, och kvinnor förvägras de möjligheter som de behöver för att förbättra sina ekonomiska och sociala levnadsomständigheter, såsom äganderätt, arvsrättigheter eller tillträde till utbildning eller anställning. |
| --- | --- |

Q.

70 procent av de 1,3 miljarder människor i hela världen som lever i extrem fattigdom är kvinnor, och kvinnor förvägras de möjligheter som de behöver för att förbättra sina ekonomiska och sociala levnadsomständigheter, såsom äganderätt, arvsrättigheter eller tillträde till utbildning eller anställning.

| R. | Det minskade inflödet av utländska direktinvesteringar till utvecklingsländerna till följd av den globala lågkonjunkturen är ett direkt hinder för tillgången till lån och kreditgarantier, inklusive mikrokrediter, samtidigt som det gör det ännu svårare att förvärva och använda odlingsbar mark, något som är avgörande för det lokala jordbrukets utveckling och för en tryggad livsmedelsförsörjning på lång sikt. |
| --- | --- |

R.

Det minskade inflödet av utländska direktinvesteringar till utvecklingsländerna till följd av den globala lågkonjunkturen är ett direkt hinder för tillgången till lån och kreditgarantier, inklusive mikrokrediter, samtidigt som det gör det ännu svårare att förvärva och använda odlingsbar mark, något som är avgörande för det lokala jordbrukets utveckling och för en tryggad livsmedelsförsörjning på lång sikt.

| S. | Enligt uppskattningar från FAO har 7 miljoner jordbruksarbetare dött av hiv/aids sedan 1985. Pandemin beräknas kräva ytterligare 16 miljoner dödsoffer under de kommande två decennierna i Afrikas 25 värst drabbade länder. Hiv/aids och andra pandemier drabbar främst den produktiva arbetskraften. |
| --- | --- |

S.

Enligt uppskattningar från FAO har 7 miljoner jordbruksarbetare dött av hiv/aids sedan 1985. Pandemin beräknas kräva ytterligare 16 miljoner dödsoffer under de kommande två decennierna i Afrikas 25 värst drabbade länder. Hiv/aids och andra pandemier drabbar främst den produktiva arbetskraften.

| T. | Politiska oroligheter och avsaknad av fred och trygghet äventyrar många länders förmåga att tillhandahålla livsmedel och påverkar också människors försörjning på längre sikt negativt. |
| --- | --- |

T.

Politiska oroligheter och avsaknad av fred och trygghet äventyrar många länders förmåga att tillhandahålla livsmedel och påverkar också människors försörjning på längre sikt negativt.

| U. | En ökad tillgång till modern informationsteknik ökar jordbrukarnas kapacitet och skapar förutsättningar för att kunna informera dem om jordbruksmetoder, priser och tillgång till produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

U.

En ökad tillgång till modern informationsteknik ökar jordbrukarnas kapacitet och skapar förutsättningar för att kunna informera dem om jordbruksmetoder, priser och tillgång till produktionsfaktorer.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att rätten till livsmedel är grundläggande och bör betraktas som en omistlig och universell rättighet. Församlingen betonar att varje land och region har rätt att utforma den typ av jordbruk som krävs för att fylla befolkningens behov av livsmedel. Församlingen slår fast att tillgång till tillräckligt med hälsosamma livsmedel är en grundläggande mänsklig rättighet som måste tryggas genom gemensamma åtgärder från regeringars, internationella organs och civilsamhällets organisationers sida. Församlingen betonar att det måste ses som ett brott mot en universell mänsklig rättighet att inte tillgodose eller att förneka någon denna rättighet. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att rätten till livsmedel är grundläggande och bör betraktas som en omistlig och universell rättighet. Församlingen betonar att varje land och region har rätt att utforma den typ av jordbruk som krävs för att fylla befolkningens behov av livsmedel. Församlingen slår fast att tillgång till tillräckligt med hälsosamma livsmedel är en grundläggande mänsklig rättighet som måste tryggas genom gemensamma åtgärder från regeringars, internationella organs och civilsamhällets organisationers sida. Församlingen betonar att det måste ses som ett brott mot en universell mänsklig rättighet att inte tillgodose eller att förneka någon denna rättighet.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska församlingen påminner EU och AVS-länderna om att de har förbundit sig att minska den andel av befolkningen som svälter med häften till 2015. Församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att vidta lämpliga åtgärder inom ramen för millennieutvecklingsmålen för att fullfölja detta åtagande. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska församlingen påminner EU och AVS-länderna om att de har förbundit sig att minska den andel av befolkningen som svälter med häften till 2015. Församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att vidta lämpliga åtgärder inom ramen för millennieutvecklingsmålen för att fullfölja detta åtagande.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att, i nära samråd med AVS-länderna och inom ramen för WTO, prioritera frågan om hur europeiska subventioner av jordbruksexporten påverkar AVS-länderna. Församlingen betonar vikten av att Doharundan ger utvecklingsvänliga resultat och att industriländerna bör öka sitt engagemang för att reformera jordbrukssubventionerna genom ett världshandelsavtal. Församlingen erinrar i det sammanhanget om vikten av att hänsyn tas till klimatzonerna och därmed de olika formerna av jordbruksproduktion i ett sådant avtal. Församlingen betonar att resultaten av Doharundan bör ge utvecklingsländerna incitament att investera i jordbruket och livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att, i nära samråd med AVS-länderna och inom ramen för WTO, prioritera frågan om hur europeiska subventioner av jordbruksexporten påverkar AVS-länderna. Församlingen betonar vikten av att Doharundan ger utvecklingsvänliga resultat och att industriländerna bör öka sitt engagemang för att reformera jordbrukssubventionerna genom ett världshandelsavtal. Församlingen erinrar i det sammanhanget om vikten av att hänsyn tas till klimatzonerna och därmed de olika formerna av jordbruksproduktion i ett sådant avtal. Församlingen betonar att resultaten av Doharundan bör ge utvecklingsländerna incitament att investera i jordbruket och livsmedelsproduktionen.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att avsätta en betydande del av investeringarna i sektorn till familjejordbruket, i syfte att uppnå livsmedelstrygghet. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att avsätta en betydande del av investeringarna i sektorn till familjejordbruket, i syfte att uppnå livsmedelstrygghet.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att det är viktigt att blåsa nytt liv i partnerskapet mellan EU och AVS-länderna genom att förhandla fram rättvisa och balanserade partnerskapsavtal med inriktning på utveckling. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att det är viktigt att blåsa nytt liv i partnerskapet mellan EU och AVS-länderna genom att förhandla fram rättvisa och balanserade partnerskapsavtal med inriktning på utveckling.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att alla ekonomiska och sociala rättigheter, däribland rätten till livsmedel, bör beaktas i internationella handelsregler och handelsavtal, i syfte att skapa livsmedelstrygghet och en hållbar livsmedelsförsörjning och bidra till att bekämpa fattigdom. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att alla ekonomiska och sociala rättigheter, däribland rätten till livsmedel, bör beaktas i internationella handelsregler och handelsavtal, i syfte att skapa livsmedelstrygghet och en hållbar livsmedelsförsörjning och bidra till att bekämpa fattigdom.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att 50 procent av de afrikanska länderna avsatte mindre än 5 procent av sina budgetmedel för jordbruk 2008, fem år efter Maputoförklaringen som fastställde ett övergripande mål om att 10 procent av AU-medlemsstaternas statsbudgetar skulle avsättas för jordbruk. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att 50 procent av de afrikanska länderna avsatte mindre än 5 procent av sina budgetmedel för jordbruk 2008, fem år efter Maputoförklaringen som fastställde ett övergripande mål om att 10 procent av AU-medlemsstaternas statsbudgetar skulle avsättas för jordbruk.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att man i diskussionerna om genomförandet av den tionde Europeiska utvecklingsfonden i större utsträckning bör ta hänsyn till befolkningens behov av jordbruksproduktion som ökar deras livsmedelstrygghet samt till behovet av att förbättra och diversifiera jordbruksproduktionen och skapa större mervärde, i syfte att hjälpa AVS-länderna att komma bort från modellen med ensidig odling för export. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att man i diskussionerna om genomförandet av den tionde Europeiska utvecklingsfonden i större utsträckning bör ta hänsyn till befolkningens behov av jordbruksproduktion som ökar deras livsmedelstrygghet samt till behovet av att förbättra och diversifiera jordbruksproduktionen och skapa större mervärde, i syfte att hjälpa AVS-länderna att komma bort från modellen med ensidig odling för export.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att i den tionde Europeiska utvecklingsfonden ta med ett särskilt program för livsmedelstrygghet för varje enskilt AVS-land och förse detta program med tydliga och ambitiösa mål samt konkreta åtgärder som ska tillämpas inom bestämda tidsramar, i samråd med jordbrukarorganisationer och civilsamhället. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att i den tionde Europeiska utvecklingsfonden ta med ett särskilt program för livsmedelstrygghet för varje enskilt AVS-land och förse detta program med tydliga och ambitiösa mål samt konkreta åtgärder som ska tillämpas inom bestämda tidsramar, i samråd med jordbrukarorganisationer och civilsamhället.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att ta hänsyn till de kortsiktiga behov och begränsningar som män och kvinnor i landsbygdsområden har när de utformar sin utvecklingspolitik, för att i synnerhet skapa förutsättningar för att de program som har med livsmedelstrygghet att göra ska bli framgångsrika. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att ta hänsyn till de kortsiktiga behov och begränsningar som män och kvinnor i landsbygdsområden har när de utformar sin utvecklingspolitik, för att i synnerhet skapa förutsättningar för att de program som har med livsmedelstrygghet att göra ska bli framgångsrika.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att livsmedelstrygghet bör integreras med utvecklingsländernas politik i syfte att förbättra utbudet av, tillgången till och konsumtionen av livsmedel genom att fastställa livsmedelsstrategier som syftar till att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att livsmedelstrygghet bör integreras med utvecklingsländernas politik i syfte att förbättra utbudet av, tillgången till och konsumtionen av livsmedel genom att fastställa livsmedelsstrategier som syftar till att minska fattigdomen.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar världssamfundet att bistå Världslivsmedelsprogrammet med att klara de nya utmaningarna när det gäller att bekämpa svält till följd av kraftigt stigande livsmedels- och oljepriser, väderfenomen och minskade livsmedelslager i världen. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar världssamfundet att bistå Världslivsmedelsprogrammet med att klara de nya utmaningarna när det gäller att bekämpa svält till följd av kraftigt stigande livsmedels- och oljepriser, väderfenomen och minskade livsmedelslager i världen.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar kommissionen, EU:s medlemsstater och AVS-länderna att ha ett nära samarbete i syfte att vidta konkreta åtgärder för att komma till rätta med finansiella spekulationer i spannmål och livsmedel. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar kommissionen, EU:s medlemsstater och AVS-länderna att ha ett nära samarbete i syfte att vidta konkreta åtgärder för att komma till rätta med finansiella spekulationer i spannmål och livsmedel.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att vikten av sambandet mellan forskning, rådgivning och själva brukandet av jorden ska beaktas i strävan efter en tryggad livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att vikten av sambandet mellan forskning, rådgivning och själva brukandet av jorden ska beaktas i strävan efter en tryggad livsmedelsförsörjning.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska församlingen framhåller att bättre produktionsmetoder måste införas i jordbruket, däribland billig teknik, att det behövs forskning på jordbruksområdet och att förhållandet mellan produktivitet och effektivitet i AVS-länderna måste förbättras för att öka hållbarheten och mildra de negativa effekterna av en osäker livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska församlingen framhåller att bättre produktionsmetoder måste införas i jordbruket, däribland billig teknik, att det behövs forskning på jordbruksområdet och att förhållandet mellan produktivitet och effektivitet i AVS-länderna måste förbättras för att öka hållbarheten och mildra de negativa effekterna av en osäker livsmedelsförsörjning.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS- och EU-länderna att noggrant övervaka storskaliga markförvärv som kan leda till att lokala jordbrukare inte kan konkurrera eller producera lokala grödor som föda för sig själva och lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS- och EU-länderna att noggrant övervaka storskaliga markförvärv som kan leda till att lokala jordbrukare inte kan konkurrera eller producera lokala grödor som föda för sig själva och lokalbefolkningen.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att samarbetet mellan EU och AVS-länderna är oerhört viktigt för att förbättra jordbrukarnas kunskaper och färdigheter. Församlingen efterlyser därför utbildningsprogram som syftar till att öka deras kapacitet i fråga om hållbara jordbruksmetoder. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att samarbetet mellan EU och AVS-länderna är oerhört viktigt för att förbättra jordbrukarnas kunskaper och färdigheter. Församlingen efterlyser därför utbildningsprogram som syftar till att öka deras kapacitet i fråga om hållbara jordbruksmetoder.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar vikten av att garantera att alla producenter har utsäde av hög kvalitet. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar vikten av att garantera att alla producenter har utsäde av hög kvalitet.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att ta initiativ i form av ambitiösa jordbrukspolitiska program, såsom Malis risinitiativ. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att ta initiativ i form av ambitiösa jordbrukspolitiska program, såsom Malis risinitiativ.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att prioritera jordbrukssektorn i sina utvecklingsplaner och region- och landstrategidokument, främst genom att öka de offentliga investeringarna i infrastruktur på landsbygden. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att prioritera jordbrukssektorn i sina utvecklingsplaner och region- och landstrategidokument, främst genom att öka de offentliga investeringarna i infrastruktur på landsbygden.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att en konsekvent politik på utvecklingsområdet, särskilt mellan politiken på handels-, utvecklings-, jordbruks- och fiskeområdet, bör vara en vägledande princip i EU:s utvecklingssamarbete i syfte att använda sig av artikel 12 i Cotonouavtalet i större omfattning. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att en konsekvent politik på utvecklingsområdet, särskilt mellan politiken på handels-, utvecklings-, jordbruks- och fiskeområdet, bör vara en vägledande princip i EU:s utvecklingssamarbete i syfte att använda sig av artikel 12 i Cotonouavtalet i större omfattning.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker nödvändigheten för EU och AVS-länderna att utforma en lämplig och flexibel mekanism som kan anpassas till nödsituationer i samband med katastrofer inom jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker nödvändigheten för EU och AVS-länderna att utforma en lämplig och flexibel mekanism som kan anpassas till nödsituationer i samband med katastrofer inom jordbrukssektorn.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar den livsmedelsmekanism som EU har inrättat, med en budget på 1 miljard euro, som under perioden 2009–2011 ska tillhandahålla snabb hjälp till över 50 prioriterade länder i hela världen med kraftigt stigande livsmedelspriser, i syfte att öka den lokala produktionskapaciteten och utbudet av livsmedel och därmed göra det möjligt för de lokala jordbrukssamhällena att ta kontroll över sin situation. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar den livsmedelsmekanism som EU har inrättat, med en budget på 1 miljard euro, som under perioden 2009–2011 ska tillhandahålla snabb hjälp till över 50 prioriterade länder i hela världen med kraftigt stigande livsmedelspriser, i syfte att öka den lokala produktionskapaciteten och utbudet av livsmedel och därmed göra det möjligt för de lokala jordbrukssamhällena att ta kontroll över sin situation.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna att se till att kvinnor på landsbygden får fullständiga och lika rättigheter till mark och andra resurser, bland annat genom arvsrätt, och att administrativa reformer och andra nödvändiga åtgärder vidtas för att ge kvinnor samma tillgång till krediter, kapital, arbetsrätt, lagliga identifikationshandlingar, lämplig teknik, marknader och information som män. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna att se till att kvinnor på landsbygden får fullständiga och lika rättigheter till mark och andra resurser, bland annat genom arvsrätt, och att administrativa reformer och andra nödvändiga åtgärder vidtas för att ge kvinnor samma tillgång till krediter, kapital, arbetsrätt, lagliga identifikationshandlingar, lämplig teknik, marknader och information som män.

| 25. | Den gemensamma parlamentariska församlingen erinrar om att EU som helhet, medlemsstaterna inbegripna, fortfarande är den största givaren av utvecklingsbistånd och att stödet från EU utgör 56 procent av det totala stödet i världen, till ett värde av 49 miljarder euro 2009, vilket bekräftas av EU-regeringarnas gemensamma löfte om att uppnå målen om ett offentligt utvecklingsbistånd motsvarande 0,56 och 0,70 procent av ländernas bruttonationalinkomst för 2010 respektive 2015. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska församlingen erinrar om att EU som helhet, medlemsstaterna inbegripna, fortfarande är den största givaren av utvecklingsbistånd och att stödet från EU utgör 56 procent av det totala stödet i världen, till ett värde av 49 miljarder euro 2009, vilket bekräftas av EU-regeringarnas gemensamma löfte om att uppnå målen om ett offentligt utvecklingsbistånd motsvarande 0,56 och 0,70 procent av ländernas bruttonationalinkomst för 2010 respektive 2015.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och Europeiska kommissionen att fullgöra sina åtaganden, särskilt till de minst utvecklade AVS-länderna och de AVS-länder som är nettoimportörer av livsmedel, så att de kan motverka de negativa effekter som de kraftigt ökade livsmedelspriserna innebär för dem och som ytterligare försvårar deras betalningsbalansproblem. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och Europeiska kommissionen att fullgöra sina åtaganden, särskilt till de minst utvecklade AVS-länderna och de AVS-länder som är nettoimportörer av livsmedel, så att de kan motverka de negativa effekter som de kraftigt ökade livsmedelspriserna innebär för dem och som ytterligare försvårar deras betalningsbalansproblem.

| 27. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att de fattiga ländernas utlandsskulder står i vägen för deras utvecklingsmöjligheter och minskar deras förmåga att återhämta sig och effektivt bekämpa fattigdom och svält. Församlingen uppmanar därför Europeiska kommissionen och EU:s medlemsstater att fortsätta förhandlingarna om den fortfarande olösta frågan om avskrivning av de kraftigt skuldsatta ländernas skulder. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att de fattiga ländernas utlandsskulder står i vägen för deras utvecklingsmöjligheter och minskar deras förmåga att återhämta sig och effektivt bekämpa fattigdom och svält. Församlingen uppmanar därför Europeiska kommissionen och EU:s medlemsstater att fortsätta förhandlingarna om den fortfarande olösta frågan om avskrivning av de kraftigt skuldsatta ländernas skulder.

| 28. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar Europeiska kommissionens åtagande att anslå 1 miljard euro för att belöna länder som visar goda resultat och stödja dem som har längst till målen, som kommissionens ordförande framförde vid FN:s högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen i New York, samt att införa objektiva och genomblickbara kriterier för stödberättigande och se till att tillgången till dessa resurser styrs av efterfrågan, samtidigt som de särdrag och behov som finns i de minst utvecklade länderna, de små östaterna under utveckling och de AVS-länder som är nettoimportörer av livsmedel beaktas. Församlingen uppmanar också Europeiska kommissionen att överväga att använda en del av anslaget på 1 miljard euro för att nå millennieutvecklingsmålen för att dra till sig ytterligare resurser från privata organ som tillför egna bidrag i motsvarande omfattning för att genomföra projekt som ökar livsmedelsproduktionen för lokala och regionala marknader och för att utveckla och använda bioteknik i syfte att nå dessa mål. |
| --- | --- |

28.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar Europeiska kommissionens åtagande att anslå 1 miljard euro för att belöna länder som visar goda resultat och stödja dem som har längst till målen, som kommissionens ordförande framförde vid FN:s högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen i New York, samt att införa objektiva och genomblickbara kriterier för stödberättigande och se till att tillgången till dessa resurser styrs av efterfrågan, samtidigt som de särdrag och behov som finns i de minst utvecklade länderna, de små östaterna under utveckling och de AVS-länder som är nettoimportörer av livsmedel beaktas. Församlingen uppmanar också Europeiska kommissionen att överväga att använda en del av anslaget på 1 miljard euro för att nå millennieutvecklingsmålen för att dra till sig ytterligare resurser från privata organ som tillför egna bidrag i motsvarande omfattning för att genomföra projekt som ökar livsmedelsproduktionen för lokala och regionala marknader och för att utveckla och använda bioteknik i syfte att nå dessa mål.

| 29. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att de handelsmässiga konsekvenserna av att nästa generations agrobränslen också måste analyseras närmare. Församlingen uppmanar därför Europeiska kommissionen att snarast anta och genomföra genomblickbara hållbarhetskriterier och undersöka om subventioner till odling av agrobränslen kan få negativa effekter. |
| --- | --- |

29.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att de handelsmässiga konsekvenserna av att nästa generations agrobränslen också måste analyseras närmare. Församlingen uppmanar därför Europeiska kommissionen att snarast anta och genomföra genomblickbara hållbarhetskriterier och undersöka om subventioner till odling av agrobränslen kan få negativa effekter.

| 30. | Den gemensamma parlamentariska församlingen stöder skapandet av en mekanism för mildrande av klimatförändringarnas effekter och anpassning till dem för familjejordbruken inom ramen för det regionala samarbetet mellan EU och AVS-länderna. |
| --- | --- |

30.

Den gemensamma parlamentariska församlingen stöder skapandet av en mekanism för mildrande av klimatförändringarnas effekter och anpassning till dem för familjejordbruken inom ramen för det regionala samarbetet mellan EU och AVS-länderna.

| 31. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmuntrar en bättre samordning, särskilt på nationell nivå men också inom det internationella utvecklingssamfundet, av de ansträngningar som görs i samband med jordbruksprogram och för att komma till rätta med överlappningen mellan program i AVS-länderna, vilken är en belastning för mänskliga och finansiella resurser. |
| --- | --- |

31.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmuntrar en bättre samordning, särskilt på nationell nivå men också inom det internationella utvecklingssamfundet, av de ansträngningar som görs i samband med jordbruksprogram och för att komma till rätta med överlappningen mellan program i AVS-länderna, vilken är en belastning för mänskliga och finansiella resurser.

| 32. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar vikten av finansiell ansvarsskyldighet på nationell och internationell nivå i fråga om alla jordbruksprogram som grundar sig på EU-stöd, i syfte att säkra en sund förvaltning av anslagna medel. |
| --- | --- |

32.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar vikten av finansiell ansvarsskyldighet på nationell och internationell nivå i fråga om alla jordbruksprogram som grundar sig på EU-stöd, i syfte att säkra en sund förvaltning av anslagna medel.

| 33. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna att utveckla en mer hållbar förvaltning av miljötillgångar som viltkött och efterlyser mer forskning om hållbar proteinproduktion i AVS-länderna, som ett sätt att minska beroendet av en snabbt minskande tillgång på proteiner från vilda djur. |
| --- | --- |

33.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna att utveckla en mer hållbar förvaltning av miljötillgångar som viltkött och efterlyser mer forskning om hållbar proteinproduktion i AVS-länderna, som ett sätt att minska beroendet av en snabbt minskande tillgång på proteiner från vilda djur.

| 34. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att under de pågående och framtida förhandlingarna om klimatförändringarna lägga stor vikt vid behovet av att öka tillgången på insatsvaror i jordbruket såsom gödningsmedel, utsäde och annat, i syfte att hjälpa jordbrukarna att öka produktionen samtidigt som en hållbar förvaltning av vattenresurser främjas, samt att särskilt tillhandahålla det stöd till klimatvänliga jordbruksmetoder som behövs. |
| --- | --- |

34.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att under de pågående och framtida förhandlingarna om klimatförändringarna lägga stor vikt vid behovet av att öka tillgången på insatsvaror i jordbruket såsom gödningsmedel, utsäde och annat, i syfte att hjälpa jordbrukarna att öka produktionen samtidigt som en hållbar förvaltning av vattenresurser främjas, samt att särskilt tillhandahålla det stöd till klimatvänliga jordbruksmetoder som behövs.

| 35. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Europeiska kommissionens ordförande, Europaparlamentet, de nationella parlamenten i AVS-länderna och EU:s medlemsstater, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, ordföranden för Afrikanska unionens kommission, det panafrikanska parlamentet och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

35.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Europeiska kommissionens ordförande, Europaparlamentet, de nationella parlamenten i AVS-länderna och EU:s medlemsstater, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, ordföranden för Afrikanska unionens kommission, det panafrikanska parlamentet och FN:s generalsekreterare.

RESOLUTION (30)

om säkerhetsproblemet i sahel-sahariska regionen: terrorism och handel med narkotika, vapen och människor

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

vid sitt möte i Kinshasa, Demokratiska republiken Kongo, den 2–4 december 2010,

med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen,

med beaktande av den internationella konventionen om bekämpande av bombattentat utförda av terrorister, antagen av FN:s generalförsamling i New York den 15 december 1997,

med beaktande av protokollet till Afrikanska unionens konvention om att förebygga och bekämpa terrorism som antogs i Addis Abeba den 8 juli 2004, vid den tredje ordinarie sessionen för Afrikanska unionens ministerkonferens,

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/288 av den 8 september 2006 om FN:s globala strategi för terrorismbekämpning,

med beaktande av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet från den 15 november 2000 och protokollen till denna,

med beaktande av FN:s handlingsprogram för att förebygga, bekämpa och eliminera samtliga aspekter av den olagliga handeln med lätta vapen, som antogs i New York den 20 juli 2001,

med beaktande av partnerskapsavtalet AVS–EU (”Cotonouavtalet”), särskilt artiklarna 1, 8, 25 och 28 i detta,

med beaktande av andra relevanta bestämmelser i fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 3, 6, 21 och 39, och i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 205, 208, 214 och 222,

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin, som antogs i Bryssel den 12 december 2003,

med beaktande av EU:s strategi för terrorismbekämpning, som antogs i Bryssel den 30 november 2005,

med beaktande av partnerskapet om fred och säkerhet mellan Afrika och EU, särskilt initiativen 2, 7 och 8 i handlingsplanen för perioden 2011–2013, som antogs vid toppmötet mellan Afrika och EU i Tripoli den 29–30 november 2010,

med beaktande av Stockholmsprogrammet (31), och betoningen av vikten av större koherens mellan interna och externa aspekter på säkerhetsfrågor i punkt 1.2.4 och av en heltäckande strategi för att bekämpa människohandel, inbegripet de yttre förbindelserna, i punkt 4.4.2,

med beaktande av den konvention om bekämpande av internationell terrorism som Islamiska konferensen antog vid den tjugosjätte utrikesministerkonferensen i Ouagadougou mellan den 28 juni och den 1 juli 1999,

med beaktande av de nationella lagarna i Mali och Mauretanien, som på ett föredömligt sätt framhåller varaktiga lösningar på problemet, och av följande skäl:

| A. | Den sahel-sahariska regionen är stor till omfattningen och har en karg natur. |
| --- | --- |

A.

Den sahel-sahariska regionen är stor till omfattningen och har en karg natur.

| B. | Den kännetecknas av berg och grottor som avtecknar sig ovanför vidsträckta områden med sanddyner och wadier. |
| --- | --- |

B.

Den kännetecknas av berg och grottor som avtecknar sig ovanför vidsträckta områden med sanddyner och wadier.

| C. | De länder som gränsar till den sahel-sahariska regionen är främst Mali, Algeriet, Mauretanien, Niger och Tchad. |
| --- | --- |

C.

De länder som gränsar till den sahel-sahariska regionen är främst Mali, Algeriet, Mauretanien, Niger och Tchad.

| D. | Eftersom detta glesbefolkade, fyra miljoner kvadratkilometer stora område är så vidsträckt, och dess dåligt fastställda gränser så långa, behövs det en effektiv samordning av information och åtgärder och sofistikerade sätt att upptäcka, skydda och förebygga. |
| --- | --- |

D.

Eftersom detta glesbefolkade, fyra miljoner kvadratkilometer stora område är så vidsträckt, och dess dåligt fastställda gränser så långa, behövs det en effektiv samordning av information och åtgärder och sofistikerade sätt att upptäcka, skydda och förebygga.

| E. | Alla internationella, regionala och nationella intressenter bör mobiliseras för att intensifiera terrorismbekämpningen och öka säkerheten i regionen, bl.a. genom en strukturerad dialog. |
| --- | --- |

E.

Alla internationella, regionala och nationella intressenter bör mobiliseras för att intensifiera terrorismbekämpningen och öka säkerheten i regionen, bl.a. genom en strukturerad dialog.

| F. | Sahel är ett viktigt område mellan länderna i Afrika söder om Sahara och Europa och situationen i den sahel-sahariska regionen är därför avgörande för säkerheten i både Afrika och Europa. |
| --- | --- |

F.

Sahel är ett viktigt område mellan länderna i Afrika söder om Sahara och Europa och situationen i den sahel-sahariska regionen är därför avgörande för säkerheten i både Afrika och Europa.

| G. | Omvandlingen av den sahel-sahariska regionen till ett område där det bedrivs olaglig och farlig verksamhet och smuggling i olika former är ett hot mot säkerheten i världen. |
| --- | --- |

G.

Omvandlingen av den sahel-sahariska regionen till ett område där det bedrivs olaglig och farlig verksamhet och smuggling i olika former är ett hot mot säkerheten i världen.

| H. | Områden med ofruktbar mark är underutvecklade, vilket påverkar unga människor, som inte får sysselsättning. |
| --- | --- |

H.

Områden med ofruktbar mark är underutvecklade, vilket påverkar unga människor, som inte får sysselsättning.

| I. | Terroristerna utnyttjar bristen på utveckling, de osäkra förhållandena, den sociala utarmningen och de dåliga utsikterna till sysselsättning för många unga människor i regionen för att försöka rekrytera människor genom att erbjuda dem olagliga men omfattande inkomster. |
| --- | --- |

I.

Terroristerna utnyttjar bristen på utveckling, de osäkra förhållandena, den sociala utarmningen och de dåliga utsikterna till sysselsättning för många unga människor i regionen för att försöka rekrytera människor genom att erbjuda dem olagliga men omfattande inkomster.

| J. | Terrorismen och den organiserade brottsligheten har en skadlig inverkan på staterna i regionen och på lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

J.

Terrorismen och den organiserade brottsligheten har en skadlig inverkan på staterna i regionen och på lokalbefolkningen.

| K. | Den bristande säkerheten får allvarliga konsekvenser för regionens ekonomi, särskilt för gruvindustrin och turismen, för dess utveckling och för skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

K.

Den bristande säkerheten får allvarliga konsekvenser för regionens ekonomi, särskilt för gruvindustrin och turismen, för dess utveckling och för skapandet av arbetstillfällen.

| L. | Regionen har utvecklats till ett transit- och transaktionsområde för narkotikasmugglare, vapenhandlare och personer som smugglar olagliga migranter till Europa. |
| --- | --- |

L.

Regionen har utvecklats till ett transit- och transaktionsområde för narkotikasmugglare, vapenhandlare och personer som smugglar olagliga migranter till Europa.

| M. | Maghrebsektionen av al-Qaida (AQMI) har ökat osäkerheten i regionen genom att kidnappa människor och ta gisslan, som sedan används som förhandlingsobjekt. |
| --- | --- |

M.

Maghrebsektionen av al-Qaida (AQMI) har ökat osäkerheten i regionen genom att kidnappa människor och ta gisslan, som sedan används som förhandlingsobjekt.

| N. | Luftrummet i ett antal angränsande länder har kränkts av personer som handlar med olagliga produkter, däribland kokain. |
| --- | --- |

N.

Luftrummet i ett antal angränsande länder har kränkts av personer som handlar med olagliga produkter, däribland kokain.

| O. | Terroristerna och narkotikasmugglarna har enorma resurser och möjligheter i jämförelse med de hotade länderna. |
| --- | --- |

O.

Terroristerna och narkotikasmugglarna har enorma resurser och möjligheter i jämförelse med de hotade länderna.

| P. | Ett antal länder har förklarat sig beredda att hjälpa stater som gränsar till Sahara att hantera denna situation. |
| --- | --- |

P.

Ett antal länder har förklarat sig beredda att hjälpa stater som gränsar till Sahara att hantera denna situation.

| Q. | Den bristande säkerheten försvårar genomförandet av utvecklingsprojekt och humanitära frivilligorganisationers arbete. |
| --- | --- |

Q.

Den bristande säkerheten försvårar genomförandet av utvecklingsprojekt och humanitära frivilligorganisationers arbete.

| R. | Inom islam såsom det utövas i regionen finns det en tradition av tolerans, solidaritet och respekt för människan. |
| --- | --- |

R.

Inom islam såsom det utövas i regionen finns det en tradition av tolerans, solidaritet och respekt för människan.

| S. | Det är barbariskt att avrätta oskyldiga medborgare. |
| --- | --- |

S.

Det är barbariskt att avrätta oskyldiga medborgare.

| T. | Kidnappningar i syfte att erhålla lösensummor förknippas mer med organiserad brottslighet än med ideologisk eller religiös kamp. |
| --- | --- |

T.

Kidnappningar i syfte att erhålla lösensummor förknippas mer med organiserad brottslighet än med ideologisk eller religiös kamp.

| U. | Militära insatser kan bara bli verkningsfulla om de stöds av en politik för hållbar utveckling i den sahel-sahariska regionen. |
| --- | --- |

U.

Militära insatser kan bara bli verkningsfulla om de stöds av en politik för hållbar utveckling i den sahel-sahariska regionen.

| V. | De ovannämnda internationella instrumenten utgör en grundval för ökat globalt samarbete, vilket även återspeglas i utvecklingen av Europeiska unionens förbindelser med tredjeländer. |
| --- | --- |

V.

De ovannämnda internationella instrumenten utgör en grundval för ökat globalt samarbete, vilket även återspeglas i utvecklingen av Europeiska unionens förbindelser med tredjeländer.

| W. | International Centre for Terrorism Studies har dokumenterat den dramatiska ökningen av terrordåd i Nord- och Västafrika, en ökning med över 500 procent sedan den 11 september 2001 (32), som har resulterat i över 1 500 döda och 6 000 skadade. |
| --- | --- |

W.

International Centre for Terrorism Studies har dokumenterat den dramatiska ökningen av terrordåd i Nord- och Västafrika, en ökning med över 500 procent sedan den 11 september 2001 (32), som har resulterat i över 1 500 döda och 6 000 skadade.

| X. | Kopplingarna mellan narkotikasmugglare i Latinamerika och i stater i Väst- och Centralafrika har förstärkts i oroande omfattning. En del länder i Väst- och Centralafrika utgör nu en viktig transitväg för narkotikaleveranser till Europa, där över 25 procent av den globala konsumtionen av kokain sker. EU måste engagera sig mer i att stävja dessa trender. |
| --- | --- |

X.

Kopplingarna mellan narkotikasmugglare i Latinamerika och i stater i Väst- och Centralafrika har förstärkts i oroande omfattning. En del länder i Väst- och Centralafrika utgör nu en viktig transitväg för narkotikaleveranser till Europa, där över 25 procent av den globala konsumtionen av kokain sker. EU måste engagera sig mer i att stävja dessa trender.

| Y. | Banden mellan välorganiserade latinamerikanska narkotikakarteller med stora resurser och terrororganisationer, som söker göra lokalbefolkningen involverad, blir allt starkare i Sahel. |
| --- | --- |

Y.

Banden mellan välorganiserade latinamerikanska narkotikakarteller med stora resurser och terrororganisationer, som söker göra lokalbefolkningen involverad, blir allt starkare i Sahel.

| Z. | Enligt den europeiska säkerhetsstrategi som antogs 2003 utgör terrorismen ”ett växande strategiskt hot mot hela Europa” och den sahel-sahariska regionen är ett prioriterat område för EU i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

Z.

Enligt den europeiska säkerhetsstrategi som antogs 2003 utgör terrorismen ”ett växande strategiskt hot mot hela Europa” och den sahel-sahariska regionen är ett prioriterat område för EU i kampen mot terrorism.

| AA. | Det är viktigt att skära av tillgången till finansiering av olaglig handel och kidnappningar och att i det syftet vidta alla upptänkliga åtgärder för att motverka penningtvätt. |
| --- | --- |

AA.

Det är viktigt att skära av tillgången till finansiering av olaglig handel och kidnappningar och att i det syftet vidta alla upptänkliga åtgärder för att motverka penningtvätt.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska församlingen hedrar minnet av terrorismens offer. Församlingen fördömer terrorism i alla dess former och uttryck och kräver att alla gisslan ska friges ovillkorligt. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska församlingen hedrar minnet av terrorismens offer. Församlingen fördömer terrorism i alla dess former och uttryck och kräver att alla gisslan ska friges ovillkorligt.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar djupt det ständigt försämrade säkerhetsläget i den sahel-sahariska regionen, vilket har kostat många människoliv och hotar att undergräva de framsteg med att bekämpa terrorism i regionen som har gjort under de senaste åren. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar djupt det ständigt försämrade säkerhetsläget i den sahel-sahariska regionen, vilket har kostat många människoliv och hotar att undergräva de framsteg med att bekämpa terrorism i regionen som har gjort under de senaste åren.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Förenta nationerna att omgående utarbeta mer samordnade åtgärder för Sahel, såsom förespråkas i uttalandet från FN:s säkerhetsråds ordförande av den 10 juli 2009 (S/PRST/2009/20), för att bekämpa gränsöverskridande brottslig verksamhet och terrorhot, i synnerhet i den sahel-sahariska regionen, samt att förverkliga den globala strategin för terrorismbekämpning i regionen. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Förenta nationerna att omgående utarbeta mer samordnade åtgärder för Sahel, såsom förespråkas i uttalandet från FN:s säkerhetsråds ordförande av den 10 juli 2009 (S/PRST/2009/20), för att bekämpa gränsöverskridande brottslig verksamhet och terrorhot, i synnerhet i den sahel-sahariska regionen, samt att förverkliga den globala strategin för terrorismbekämpning i regionen.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar vikten av att ge offren för terrorism och deras familjer hjälp, stöd och psykologisk eftervård. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar vikten av att ge offren för terrorism och deras familjer hjälp, stöd och psykologisk eftervård.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att det internationella samarbetet mot terrorism bör förstärkas. Församlingen välkomnar den samordning som sker i en del länder, uppmanar alla länder i regionen att fortsätta med sina gemensamma ansträngningar att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet på ett effektivt sätt och hoppas att regional rivalitet inte ska sätta hinder i vägen för informationsutbytet. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att det internationella samarbetet mot terrorism bör förstärkas. Församlingen välkomnar den samordning som sker i en del länder, uppmanar alla länder i regionen att fortsätta med sina gemensamma ansträngningar att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet på ett effektivt sätt och hoppas att regional rivalitet inte ska sätta hinder i vägen för informationsutbytet.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar FN:s generalsekreterare, EU-rådets ordförande och ordföranden för AU-kommissionen att underlätta genomförandet av ett toppmöte med statscheferna i Algeriet, Mali, Niger, Mauretanien, Libyen och Tchad i syfte att utforma en gemensam strategi för att bekämpa AQMI och säkra en gemensam kontroll över den sahel-sahariska regionen som helhet. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar FN:s generalsekreterare, EU-rådets ordförande och ordföranden för AU-kommissionen att underlätta genomförandet av ett toppmöte med statscheferna i Algeriet, Mali, Niger, Mauretanien, Libyen och Tchad i syfte att utforma en gemensam strategi för att bekämpa AQMI och säkra en gemensam kontroll över den sahel-sahariska regionen som helhet.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar staterna i den sahel-sahariska regionen att slå samman sina resurser på kommunikations- och underrättelseområdet så att de kan få information om var salafistgrupperna befinner sig i realtid. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar staterna i den sahel-sahariska regionen att slå samman sina resurser på kommunikations- och underrättelseområdet så att de kan få information om var salafistgrupperna befinner sig i realtid.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar världssamfundet att stödja länderna i den sahel-sahariska regionen med ändamålsenliga resurser för mark- och luftövervakning och att förse dem med erforderlig militär utrustning och tekniskt stöd för terrorismbekämpning. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar världssamfundet att stödja länderna i den sahel-sahariska regionen med ändamålsenliga resurser för mark- och luftövervakning och att förse dem med erforderlig militär utrustning och tekniskt stöd för terrorismbekämpning.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar staterna i den sahel-sahariska regionen att vidta alla erforderliga åtgärder för att identifiera dem som samarbetar med AQMI och anhålla dem. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar staterna i den sahel-sahariska regionen att vidta alla erforderliga åtgärder för att identifiera dem som samarbetar med AQMI och anhålla dem.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att världssamfundet och i synnerhet Europeiska unionen och AVS-länderna, särskilt medlemmarna av Sahel-Sahara-gemenskapen (CEN-SAD), måste anta en ändamålsenlig strategi för att bekämpa våld i den sahel-sahariska regionen. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att världssamfundet och i synnerhet Europeiska unionen och AVS-länderna, särskilt medlemmarna av Sahel-Sahara-gemenskapen (CEN-SAD), måste anta en ändamålsenlig strategi för att bekämpa våld i den sahel-sahariska regionen.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar de berörda statscheferna att inrätta ett permanent forum för samråd om fred och säkerhet i regionen och att göra det till ett nav för stabilitet och utveckling. Församlingen rekommenderar också att sambanden mellan säkerhet och utveckling analyseras ordentligt för att maximera de genomförda programmens genomslag. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar de berörda statscheferna att inrätta ett permanent forum för samråd om fred och säkerhet i regionen och att göra det till ett nav för stabilitet och utveckling. Församlingen rekommenderar också att sambanden mellan säkerhet och utveckling analyseras ordentligt för att maximera de genomförda programmens genomslag.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar myndigheterna i de angränsande länderna att genomföra medvetenhetshöjande kampanjer riktade till lokalbefolkningen i syfte att göra den delaktig i hanteringen av problemet. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar myndigheterna i de angränsande länderna att genomföra medvetenhetshöjande kampanjer riktade till lokalbefolkningen i syfte att göra den delaktig i hanteringen av problemet.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och dess medlemsstater att mobilisera alla tillgängliga resurser för att främja säkerhet och utveckling i den sahel-sahariska regionen i samarbete med länderna i regionen, Förenta nationerna och andra internationella partner. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och dess medlemsstater att mobilisera alla tillgängliga resurser för att främja säkerhet och utveckling i den sahel-sahariska regionen i samarbete med länderna i regionen, Förenta nationerna och andra internationella partner.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska församlingen stöder de initiativ som Ecowas och dess internationella partner har tagit för att förebygga och bekämpa handel med narkotika och människor samt organiserad brottslighet i regionen, genom att utarbeta en regional handlingsplan och inrätta ett särskilt rådgivningsorgan om narkotika, människohandel och brottslighet under ordföranden för Ecowas-kommissionen. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska församlingen stöder de initiativ som Ecowas och dess internationella partner har tagit för att förebygga och bekämpa handel med narkotika och människor samt organiserad brottslighet i regionen, genom att utarbeta en regional handlingsplan och inrätta ett särskilt rådgivningsorgan om narkotika, människohandel och brottslighet under ordföranden för Ecowas-kommissionen.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att ändamålsenliga åtgärder bör vidtas för att strypa finansieringen till terrorister och deras medbrottslingar och uppmanar staterna i regionen att vidta de åtgärder som FN:s kontor för narkotikakontroll och brottsbekämpning (UNODC) förespråkar, nämligen att reformera rättsväsendet, anta lagar mot korruption, förbättra övervakningen av handeln med lätta vapen och frysa misstänkta personers bankkonton. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att ändamålsenliga åtgärder bör vidtas för att strypa finansieringen till terrorister och deras medbrottslingar och uppmanar staterna i regionen att vidta de åtgärder som FN:s kontor för narkotikakontroll och brottsbekämpning (UNODC) förespråkar, nämligen att reformera rättsväsendet, anta lagar mot korruption, förbättra övervakningen av handeln med lätta vapen och frysa misstänkta personers bankkonton.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar de internationella påtryckningarna mot stater som förser terrorgrupper med material och ekonomiskt stöd och förbinder sig att använda politiska påtryckningar för att komma till rätta med den exponentiella ökningen av finansieringen till vissa terroristgrupper. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar de internationella påtryckningarna mot stater som förser terrorgrupper med material och ekonomiskt stöd och förbinder sig att använda politiska påtryckningar för att komma till rätta med den exponentiella ökningen av finansieringen till vissa terroristgrupper.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska församlingen fördömer starkt de företag och organisationer som är kända för att stödja terrororganisationer, även om de tekniskt sett inte bryter mot lagen. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska församlingen fördömer starkt de företag och organisationer som är kända för att stödja terrororganisationer, även om de tekniskt sett inte bryter mot lagen.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmuntrar stöd till de bemödanden som Afrikanska centrumet för studier och forskning om terrorism, som har till uppgift att underlätta genomförandet av Afrikanska unionens initiativ för att bekämpa terrorism, gör att upprätta en konfidentiell databas med namnen på misstänkta terrorister och trender för terrorverksamheten. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmuntrar stöd till de bemödanden som Afrikanska centrumet för studier och forskning om terrorism, som har till uppgift att underlätta genomförandet av Afrikanska unionens initiativ för att bekämpa terrorism, gör att upprätta en konfidentiell databas med namnen på misstänkta terrorister och trender för terrorverksamheten.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar att medel från EU:s stabilitetsinstrument nu kan användas för den sahel-sahariska regionen. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar att medel från EU:s stabilitetsinstrument nu kan användas för den sahel-sahariska regionen.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska församlingen stöder kapacitetsuppbyggnad på multilateral nivå via Förenta nationerna. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska församlingen stöder kapacitetsuppbyggnad på multilateral nivå via Förenta nationerna.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att alla åtgärder som vidtas för att bekämpa terrorism ska överensstämma med internationella konventioner och protokoll om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att alla åtgärder som vidtas för att bekämpa terrorism ska överensstämma med internationella konventioner och protokoll om mänskliga rättigheter.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska församlingen insisterar på att bekämpandet av terroristgrupper måste gå hand i hand med utvecklingen av regionen. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska församlingen insisterar på att bekämpandet av terroristgrupper måste gå hand i hand med utvecklingen av regionen.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Europeiska unionen att, inom ramen för nationella och regionala vägledande program, intensifiera sina insatser för att stödja befolkningen i regionen genom att bidra till att ge människor bättre tillgång till vatten, allmän utbildning och hälsovårdstjänster samt att förbättra infrastrukturen i syfte att få igång företagande och handel i regionen. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Europeiska unionen att, inom ramen för nationella och regionala vägledande program, intensifiera sina insatser för att stödja befolkningen i regionen genom att bidra till att ge människor bättre tillgång till vatten, allmän utbildning och hälsovårdstjänster samt att förbättra infrastrukturen i syfte att få igång företagande och handel i regionen.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att den verksamhet som icke-statliga organisationer bedriver bidrar väsentligt till att främja utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter, och att det kan ha ett värde att samråda med dem i syfte att inhämta värdefull information om den situation som råder lokalt. Församlingen framhåller att repressiva terrorismbekämpningsåtgärder inte bör få hindra dessa organisationers ansträngningar för att främja utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att den verksamhet som icke-statliga organisationer bedriver bidrar väsentligt till att främja utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter, och att det kan ha ett värde att samråda med dem i syfte att inhämta värdefull information om den situation som råder lokalt. Församlingen framhåller att repressiva terrorismbekämpningsåtgärder inte bör få hindra dessa organisationers ansträngningar för att främja utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter.

| 25. | Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att Sahel är en av de regioner som påverkas mest av klimatförändringarna och den minskade biologiska mångfalden. Detta har stor inverkan på jordbruket, på jordbrukarna och på lokalbefolkningens liv och kommer att öka fattigdomen och ojämlikheten. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att Sahel är en av de regioner som påverkas mest av klimatförändringarna och den minskade biologiska mångfalden. Detta har stor inverkan på jordbruket, på jordbrukarna och på lokalbefolkningens liv och kommer att öka fattigdomen och ojämlikheten.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att stödja åtgärder som syftar till att vända den successiva ökenutbredningen i regionen, bl.a. med hjälp av forskning och lokal kunskap på området. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att stödja åtgärder som syftar till att vända den successiva ökenutbredningen i regionen, bl.a. med hjälp av forskning och lokal kunskap på området.

| 27. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Europeiska rådets ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s generalsekreterare och regeringarna i länderna i den sahel-sahariska regionen. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Europeiska rådets ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s generalsekreterare och regeringarna i länderna i den sahel-sahariska regionen.

FÖRKLARING

om det offentliggjorda resultatet av andra omgången i presidentvalet i elfenbenskusten den 28 november 2010

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

vid sitt möte i Kinshasa, Demokratiska republiken Kongo, den 2–4 december 2010,

med beaktande av bestämmelserna i Elfenbenskustens vallag,

med beaktande av uppförandekoden för politiska partier, grupper och krafter samt kandidater i val i Elfenbenskusten,

med beaktande av att störningar av valprocessen kan äventyra den politiska och sociala balans som med svårighet har uppnåtts i Elfenbenskusten och stabiliteten i underregionen som helhet,

med beaktande av de preliminära slutsatser som dragits av ett antal valobservationsdelegationer, i synnerhet från Afrikanska unionen, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) och Europeiska unionen, vilka ansåg att presidentvalets andra omgång gick fritt och demokratiskt till väga.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att våldsamma sammandrabbningar med åtskilliga dödsfall till följd ägde rum i somliga delar av landet i avvaktan på det preliminära valresultatet. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att våldsamma sammandrabbningar med åtskilliga dödsfall till följd ägde rum i somliga delar av landet i avvaktan på det preliminära valresultatet.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att Elfenbenskustens oberoende valkommission förhindrades att fullgöra sitt uppdrag, och därmed inte kunde meddela det preliminära resultatet av presidentvalets andra omgång inom de tidsgränser som fastställs i vallagen. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att Elfenbenskustens oberoende valkommission förhindrades att fullgöra sitt uppdrag, och därmed inte kunde meddela det preliminära resultatet av presidentvalets andra omgång inom de tidsgränser som fastställs i vallagen.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar alla berörda parter att visa största möjliga återhållsamhet efter det att Elfenbenskustens konstitutionella råd meddelar det slutliga resultatet och att framföra eventuella klagomål via lämpliga rättsliga kanaler. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar alla berörda parter att visa största möjliga återhållsamhet efter det att Elfenbenskustens konstitutionella råd meddelar det slutliga resultatet och att framföra eventuella klagomål via lämpliga rättsliga kanaler.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska församlingen påminner det konstitutionella rådet om att alla beslut bör fattas på objektiv grund, och genomsyras av en stark pliktkänsla och ansvarskänsla gentemot Elfenbenskustens folk. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska församlingen påminner det konstitutionella rådet om att alla beslut bör fattas på objektiv grund, och genomsyras av en stark pliktkänsla och ansvarskänsla gentemot Elfenbenskustens folk.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska församlingen fördömer det konstitutionella rådets beslut att ogiltigförklara det preliminära resultat som Elfenbenskustens oberoende valkommission offentliggjorde, utan att först genomföra det förfarande som anges i vallagen. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska församlingen fördömer det konstitutionella rådets beslut att ogiltigförklara det preliminära resultat som Elfenbenskustens oberoende valkommission offentliggjorde, utan att först genomföra det förfarande som anges i vallagen.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska församlingen vägrar att erkänna det resultat som det konstitutionella rådet offentliggjorde och anser att detta strider mot den vilja som det ivorianska folket gav uttryck för i valet. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska församlingen vägrar att erkänna det resultat som det konstitutionella rådet offentliggjorde och anser att detta strider mot den vilja som det ivorianska folket gav uttryck för i valet.

---

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 4 december 2010 i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo).

1

(2)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 96.

2

(3)  EUT C 8 E, 14.01.2010, s. 85.

3

(4)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 4 december 2010 i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo).

4

(5)  EUT C 341 E, 16.12.2010, s. 25.

5

(6)  EUT C 193 E, 16.07.2010, s. 20.

6

(7)  Köpenhamnsöverenskommelsen.

7

(8)  Endast 7 procent av vattenresurserna och 1 procent av de geotermiska resurserna utnyttjas.

8

(9)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 4 december 2010 i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo).

9

(10)  EUT C 271, 25.10.2008, s. 32.

10

(11)  FAO, The State of Food Insecurity in the World: Addressing food security in protracted crises, 2010.

11

The State of Food Insecurity in the World: Addressing food security in protracted crises

(12)  UNFPA, Unicef (samordnare) och WFP, Stocktaking on the Millennium Development Goals, UNDP, januari 2010.

12

Stocktaking on the Millennium Development Goals

(13)  Unicef, Progress for children - Achieving the MDGs with equity, nr 9, september 2010.

13

Progress for children - Achieving the MDGs with equity

(14)  Unicef, Progress for children - Achieving the MDGs with equity, nr 9, september 2010.

14

Progress for children - Achieving the MDGs with equity

(15)  Unesco. Policy Brief on Early Childhood, Inclusion of Children with Disabilities: The Early Childhood Imperative, nr 46/april-juni 2009.

15

Policy Brief on Early Childhood, Inclusion of Children with Disabilities: The Early Childhood Imperative

(16)  Unicef, Progress for children - Achieving the MDGs with equity, nr 9, september 2010.

16

Progress for children - Achieving the MDGs with equity

(17)  UNFPA, Unicef (samordnare) och WFP, Stocktaking on the Millennium Development Goals, UNDP, UNFPA, januari 2010.

17

Stocktaking on the Millennium Development Goals

(18)  Gemensamt uttalande den 5 oktober 2010 av generaldirektören för Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco) Irina Bokova, handläggare Helen Clark vid FN:s utvecklingsprogram (UNDP), verkställande direktören för FN:s barnfond (Unicef) Anthony Lake och generaldirektör fär Internationella arbetsorganisationen (ILO) Juan Somavia.

18

(19)  Unicef, Progress for children - Achieving the MDGs with equity, nr 9, september 2010.

19

Progress for children - Achieving the MDGs with equity

(20)  Unicef, Progress for children - Achieving the MDGs with equity, nr 9, september 2010.

20

Progress for children - Achieving the MDGs with equity

(21)  ILO, Accelerating action against Child Labour, 2010

21

Accelerating action against Child Labour,

(22)  KOM(2010)0159.

22

(23)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 4 december 2010 i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo).

23

(24)  EUT C 271, 25.10.2008, s. 32.

24

(25)  EUT C 297 E, 20.11.2008, s. 201

25

(26)  EUT C 46 E, 24.2.2010, s. 10.

26

(27)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 69.

27

(28)  Antagna texter, P7_TA(2010)0174.

28

(29)  EUT C 58, 1.3.2008, s. 44.

29

(30)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 4 december 2010 i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo).

30

(31)  EUT C 115, 4.5.2010, s. 1.

31

(32)  http://www.potomacinstitute.org/attachments/525_Maghreb%20Terrorism%20report.pdf

32

---