# Az Európai Unió C 109/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2011.109.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 109 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. április 8. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2011.109.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 109

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. április 8.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 109/01 | Euroátváltási árfolyamok | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 109/01

Euroátváltási árfolyamok

1

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 109/02 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 2 |
| 2011/C 109/03 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 6 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2011/C 109/02

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2

2011/C 109/03

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

6

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 8.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2011. április 7.

2011/C 109/01

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4283 |
| JPY | Japán yen | 121,70 |
| DKK | Dán korona | 7,4571 |
| GBP | Angol font | 0,87590 |
| SEK | Svéd korona | 9,0455 |
| CHF | Svájci frank | 1,3118 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,8175 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,435 |
| HUF | Magyar forint | 264,28 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7093 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9755 |
| RON | Román lej | 4,1125 |
| TRY | Török líra | 2,1620 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3614 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3695 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,1009 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8345 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,8002 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 557,45 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,5544 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,3442 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3720 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 387,16 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,3263 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 61,531 |
| RUB | Orosz rubel | 40,3840 |
| THB | Thaiföldi baht | 42,963 |
| BRL | Brazil real | 2,2842 |
| MXN | Mexikói peso | 16,8443 |
| INR | Indiai rúpia | 63,1380 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4283

JPY

Japán yen

121,70

DKK

Dán korona

7,4571

GBP

Angol font

0,87590

SEK

Svéd korona

9,0455

CHF

Svájci frank

1,3118

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,8175

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,435

HUF

Magyar forint

264,28

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7093

PLN

Lengyel zloty

3,9755

RON

Román lej

4,1125

TRY

Török líra

2,1620

AUD

Ausztrál dollár

1,3614

CAD

Kanadai dollár

1,3695

HKD

Hongkongi dollár

11,1009

NZD

Új-zélandi dollár

1,8345

SGD

Szingapúri dollár

1,8002

KRW

Dél-Koreai won

1 557,45

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,5544

CNY

Kínai renminbi

9,3442

HRK

Horvát kuna

7,3720

IDR

Indonéz rúpia

12 387,16

MYR

Maláj ringgit

4,3263

PHP

Fülöp-szigeteki peso

61,531

RUB

Orosz rubel

40,3840

THB

Thaiföldi baht

42,963

BRL

Brazil real

2,2842

MXN

Mexikói peso

16,8443

INR

Indiai rúpia

63,1380

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 8.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/2

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2011/C 109/02

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„CILIEGIA DELL’ETNA”

EK-sz.: IT-PDO-0005-0572-23.11.2006

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés:

„Ciliegia dell’Etna”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa:

| 1.6. osztály: | Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva |
| --- | --- |

1.6. osztály:

Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A „Ciliegia dell’Etna” OEM a rózsafélék családjához tartozó „Prunus avium L.” Mastrantonio (Donnantonio) ökotípusú cseresznyét jelöli. A termék jellegzetes tulajdonságai az alábbiak:

| — | Cukortartalom: ≥ 19 Brix fok |
| --- | --- |

—

Cukortartalom: ≥ 19 Brix fok

| — | Savasság (g almasav/100 ml): ≤ 0,4 |
| --- | --- |

—

Savasság (g almasav/100 ml): ≤ 0,4

| — | Brix fok/savasság aránya: ≥ 47,5 |
| --- | --- |

—

Brix fok/savasság aránya: ≥ 47,5

| — | Állag (N): ≥ 5,5 |
| --- | --- |

—

Állag (N): ≥ 5,5

| — | Szárhossz (mm): 35–55 |
| --- | --- |

—

Szárhossz (mm): 35–55

| — | A szemek legkisebb tömege (g): 7 |
| --- | --- |

—

A szemek legkisebb tömege (g): 7

A „Ciliegia dell’Etna” ragyogó piros színű, középnagy és nagy szemű, ropogós héjú, nagyon tömör húsú, hosszúszárú cseresznye.

A gyümölcs édes, de nem émelyítő, csekély savassága kellemes, kiegyensúlyozott ízt ad neki.

A „Ciliegia dell’Etna” az alábbi osztályokba sorolva kerül forgalomba:

| — | Extra (E): a szemek tömege > 8,5 gramm, |
| --- | --- |

—

Extra (E): a szemek tömege > 8,5 gramm,

| — | 1. osztály: a szemek tömege 7 és 8,5 gramm közötti. |
| --- | --- |

—

1. osztály: a szemek tömege 7 és 8,5 gramm közötti.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén):

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A „Ciliegia dell’Etna” termesztése a 4. pontban meghatározott földrajzi területen történik. A „Ciliegia dell’Etna” OEM betakarítása a természetes érést követően, kézi úton, szárral együtt történik – a sérülés, rothadás elkerülése érdekében. A betakarítást követően a gyümölcs tárolása a kereskedelmi forgalomba bocsátásig hűvös, árnyékos helyen történik, hogy ne veszítsen minőségéből és eltarthatóságából.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, előkészítésre, stb. vonatkozó egyedi szabályok:

A „Ciliegia dell’Etna” OEM csomagolásának a 4. pontban meghatározott földrajzi területen kell történnie, így a termék épsége és főbb jellemzői szállítás közben védve vannak a sérülésektől – ezek csomagolás nélkül szállított termék esetében könnyen veszélybe kerülhetnének. A feldolgozás és szállítás során a gyümölcs – főként a héj alatti rész és a hús – megsérülhet, megütődhet vagy megrepedhet, ennek következtében penész jelenhet meg a szemeken, ami megkérdőjelezi a „Ciliegia dell’Etna” OEM jelöléssel forgalomba hozott termék minőségét.

Ezért szükséges, hogy az említett műveleteket az előállítási területen, megfelelően képzett személyek végezzék, és a gyümölcs elszállítása csak az első átválogatás, a selejtes szemek eltávolítása után, megfelelő méretű tartókba történő csomagolást követően történjen. Amennyiben a betakarítás utáni 48 órán belül a gyümölcs nem kerül kereskedelmi forgalomba, gondoskodni kell a hűtéséről, a hűtő-konzerváló technika alkalmazása, és általában a gyümölcs légző anyagcseréjének lassítását célzó módszerek révén.

A „Ciliegia dell’Etna” OEM friss állapotban, a csomagolóanyagokra vonatkozó hatályos előírásoknak megfelelő anyagból készült, új, tiszta és száraz, legfeljebb 10 kg befogadóképességű, merevfalú, és legfeljebb 12 cm tárolási magasságú csomagolásban kerülhet forgalomba, hogy szállítás közben ne nyomódjanak meg a szemek.

A csomagolások kizárólag a Mastrantonio (Donnantonio) ökotípushoz tartozó, azonos érési szakaszban lévő és egységes szemméretű gyümölcsöt tartalmazhatnak.

Minden csomagot műanyag fóliába kell csomagolni, és megfelelő garanciapecséttel lezárni oly módon, hogy a csomag felnyitása következtében a pecsét megrongálódjon.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

Valamennyi csomagoláson, az eredetmegjelölés logóján, a közösségi jelen és a vonatkozó megjegyzéseken kívül fel kell tüntetni a törvény által előírt adatokat, mint a név, a csomagolást végző társaság neve és címe, továbbá azon vállalkozások neve, ahonnan a gyümölcs származik, a nettó töltőtömeg, a csomagolás ideje és az eladási osztály. Tilos bármilyen, a termék származására történő nem kifejezetten előírt utalás, illetve a fogyasztókat megtévesztő kiegészítő adatok használata. Az eredetmegjelölés logója téglalap alakú, mérete 100 mm × 38 mm. Felső részében a „Denominazione d'Origine Protetta” (Oltalom alatt álló eredetmegjelölés), középen a DOP (OEM) rövidítés, alsó részében pedig a „Ciliegia dell’Etna” felirat olvasható. A logó jobb oldalán két eltérő nagyságú cseresznyeszem látható, Szicília ábrája fölött.

Image

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A „Ciliegia dell’Etna” OEM előállítási területe a Jón-tengertől 1 600 méter tengerszint feletti magasságokig terjed az Etna keleti és délkeleti lejtőin, és Catania megye alábbi településeit foglalja magában: Giarre, Riposto, Mascali, Fiumefreddo di Sicilia, Piedimonte Etneo, Linguaglossa, Castiglione di Sicilia, Randazzo, Milo, Zafferana Etnea, S. Venerina, Sant’Alfio, Trecastagni, Pedara, Viagrande, Nicolosi, Ragalna, Adrano, Biancavilla, S. Maria di Licodia, Belpasso, Aci S. Antonio, Acireale.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

A „Ciliegia dell’Etna” OEM előállítási területét vulkáni eredetű szubsztrátumokon kialakult talaj jellemzi. A „Cilieiga dell’Etna” piros színe a vulkáni eredetű talaj és a jelentős hőmérséklet-ingadozás eredménye. Az előállítási terület hegyvidéki sávjában a talajprofil nem túl mély, felülete erősen törmelékes, homokos és nagy szemcsékkel dúsított; a dombvidéken és a part mentén a talajprofil fejlettebb, mélyebb, közepesen homokos. A terület 1 600 m tengerszint feletti magasságig tartó kiterjedése miatt a „Ciliegia dell’Etna” érési időszaka egyedülálló. A Mastrantonio (Donnantonio) ökotípus esetében ez az időszak június elejétől július harmadik harmadáig tart. A hőmérséklet-ingadozások alkalmával előforduló fagyok ritkábbak, és a szelesebb dombvidéken kevésbé érzékelhetők. A legmagasabb hőmérséklet abszolút értéke júliusban akár 44,3 °C is lehet, átlagos értéke pedig 39–40 °C. Az éves csapadékmennyiség megegyezik a megyében, illetve Szicíliában mért legmagasabb értékekkel, a hegyoldalon fölfelé haladva ez az érték emelkedik.

5.2.   A termék sajátosságai:

A „Ciliegia dell’Etna” megkülönböztető jegye az előállítási területen megtermő többi fajtához, illetve ugyanennek a fajtának más területeken termő egyedeihez képest az enyhe savasság, a ropogósság és a gyümölcs jó cukortartalma. Ettől az érett gyümölcs ragyogó piros színű, duzzadt és nagyon édes, de nem émelyítő, szemben más, magas cukortartalmú gyümölcsökkel. Ezen tulajdonságokhoz társul még a többi cseresznyefajtához képest hosszabb érési időszak, ami az Etna vulkánon található előállítási területek tengerszint feletti magasságának fokozatos emelkedése miatt van.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

Az Etna tömbjének cseresznyetermesztése, és az itt termő gyümölcs minősége nagy hírnévnek örvend. Az „Etna” neve és a cseresznye a fogyasztók jelentős többségének gondolataiban egymással szorosan összefonódik. A „Ciliegia dell’Etna” különleges tulajdonságait nagymértékben meghatározzák az előállítási terület morfológiai tulajdonságai, talajviszonyai és éghajlati feltételei, valamint a termelőknek a földek előkészítésére és az ültetvények gondozására irányuló tevékenysége. Noha a nyitott keleti, délkeleti lejtők, a napos órák nagy száma, a jellemző széljárás és a jelentékeny hőmérséklet-ingadozás kedvez a cseresznye termesztéséhez, az Etna vulkán rendkívüli közelségéből fakadó nehézségek miatt a helyi mezőgazdasági termelők részéről jelentős erőfeszítésekre volt szükség annak érdekében, hogy termőre fordítsák a nagy kiterjedésű, zord és kopár lávával fedett területeket. Ebben az értelemben az ember keményen dolgozott olyan agronómiai célok érdekében, mint a felszín alatti vizek hasznosítása, a még műveletlen földek feltörése, az ültetvények eltérő tengerszint feletti magasságokon való elhelyezkedését eredményező teraszosítás, amiknek kezeléséhez, éppen elhelyezkedésük miatt, a termelőknek különleges ismeretekre van szükségük. A helyi termelőknek az Etna lejtőin elhelyezkedő ültetvények gondozásában és megfelelő kezelésében tanúsított folytonos elkötelezettsége következtében napjainkban is lépcsőzetesen érik a cseresznye, aminek köszönhetően hosszabb a gyümölcs betakarítási ideje, a lehető legnagyobb mértékben érvényesülnek a különösen kedvező éghajlati feltételek, és a „Ciliegia dell’Etna” ragyogó színe, állaga, és finom íze miatt egyaránt keresett cseresznyévé érik. A termék minőségéről tanúskodik többek között a hagyományos cseresznyeünnep is.

A természetes környezeten kívül tehát az évszázados hagyományokra visszatekintő emberi tényező is – az (arab „égett föld” kifejezés nyomán) „sciara”-nak nevezett területek termőre fordítására irányuló erőfeszítések, a nagy területeken kialakított és sürgős esetekben alkalmazott öntöző- és öntöző-trágyázó berendezések, amelyekre a száraz időszakban zajló hosszú vegetációs ciklus miatt van szükség – meghatározó a „Ciliegia dell'Etna” és az Etna-vidék elnevezésének szoros összefonódásában.

Valójában a „Ciliegia dell’Etna” termesztése körül az évek során egész kulturális és gazdasági háttér épült ki: ez a termelők körében, az évszázadok során egyre ismétlődő és megújuló mesterségekből, hagyományokból és szokásokból áll, melyek a mai napig élnek a „cirasa” vagy „ciriegia” tájnyelvi szavakban, a „terra scatinata” néven ismert, a láva feltörésével termőbe fordított földek előkészítésében, a „sgroppo” vagy „pezza” típusú oltást alkalmazó termelési, valamint a harmincfokú falétráról a „panari” elnevezésű kosarakba történő betakarítási technikákban.

Végezetül, az említett adatok alapján, számos szerző írását megerősítendő, állíthatjuk, hogy a „Ciliegia dell’Etna” termelése régóta az Etna-vidéken gyökerezik, és a helyi termelők generációról generációra átörökített tapasztalata, a sajátos művelési technikák szakadatlan kutatása és alkalmazása megteremtette annak a feltételeit, hogy a „Ciliegia dell’Etna” termelése sikeresen elterjedjen, és a terület történelmi hagyományainak, illetve kulturális vagyonának részévé váljon.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(510/2006/EK rendelet, 5. cikk 7. bekezdés)

Ez a közigazgatási szerv a „Ciliegia dell’Etna” oltalom alatt álló eredetmegjelölés elismerésére irányuló javaslatnak az Olasz Köztársaság 2006. március 30-i, 75. számú Hivatalos Közlönyében történő közzétételével a fenti kérelem vonatkozásában elindította a nemzeti kifogásolási eljárást.

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege megtekinthető:

| — | az alábbi linken: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  vagy |
| --- | --- |

—

az alábbi linken: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

vagy

| — | közvetlenül a Minisztérium honlapján (http://www.politicheagricole.it), (a képernyő bal oldalán) a „Prodotti di qualità” (Minőségi termékek) címszóra, majd a „Disciplinari di produzione all'Esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („Az 510/2006/EK rendelet szerinti uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) menüpontra kattintva. |
| --- | --- |

—

közvetlenül a Minisztérium honlapján (http://www.politicheagricole.it), (a képernyő bal oldalán) a „Prodotti di qualità” (Minőségi termékek) címszóra, majd a „Disciplinari di produzione all'Esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („Az 510/2006/EK rendelet szerinti uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) menüpontra kattintva.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---

| 8.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/6

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2011/C 109/03

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„HOLSTEINER KATENSCHINKEN”/„HOLSTEINER SCHINKEN”/„HOLSTEINER KATENRAUCHSCHINKEN”/„HOLSTEINER KNOCHENSCHINKEN”

EK-sz.: DE-PGI-0005-0713-14.07.2008

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Név:

„Holsteiner Katenschinken”/„Holsteiner Schinken”/„Holsteiner Katenrauchschinken”/„Holsteiner Knochenschinken”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Németország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa:

| 1.2. osztály | Húskészítmények |
| --- | --- |

1.2. osztály

Húskészítmények

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés alkalmazandó:

A továbbiakban együttesen Holsteiner Katenschinken elnevezéssel illetett Holsteiner Katenschinken/Holsteiner Schinken/Holsteiner Katenrauchschinken/Holsteiner Knochenschinken csontozatlan sonkából készül. A sonkát kerekre vágják (Hamburger Rundschnitt), kézzel sózzák, majd lassú hideg füstölésnek vetik alá bükkfa használatával. A teljes előállítási folyamat a nyersanyag átvételétől az egész sonkák érleléséig az érintett földrajzi területen történik, és legalább 4 hónapig tart. Az érlelési időszak végét követően a felszeletelt sonka sötétvörös színű és enyhén márványos megjelenésű. Kellemes és természetes, főként bükkfa jellegű füstölt illattal és ízzel rendelkezik. Zsíros része enyhén mogyorós ízű. A Holsteiner Katenschinken tapintásra sima és tömör (szilárd).

A felhasznált disznófajtától függően a kész sonka tömege 7,5 és 19 kg közötti lehet. A maximális víztartalom 68 %.

A felhasznált alapanyagok a következők: disznósonka, füst, só, nátrium-nitrit, nitrátsó, fűszerek. A lassú hideg füstöléshez kizárólag bükkfát használnak.

A Holsteiner Katenschinkent egészben vagy a vevő kérésére szeletelve értékesítik. A vágott sonkát vákuumcsomagolásos kiszerelésben is érlelik, majd érlelés után értékesítik (felsál, dió, rózsa, frikandó).

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termék esetében):

A Holsteiner Katenschinken előállítása során tetszőleges helyről származó disznók hátsó combját használják fel.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termék esetében):

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A teljes előállítási folyamatnak a nyersanyag átvételétől az egész sonkák érleléséig az érintett földrajzi területen kell megtörténnie.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

—

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

Az áru (egész sonka, darabolt sonka vagy szeletelt sonka) címkézése során a Holsteiner Katenschinken megjelölést tüntetik fel a csomagoláson. A Schutzgemeinschaft Schleswig-Holsteinischer Schinkenhersteller e.V. (schleswig-holsteini sonkatermelők védegylete) tagjai számára védjegy használatát teszi lehetővé a Holsteiner Katenschinken egész sonka, darabolt sonka vagy szeletelt kiszerelésének csomagolásán. A Holsteiner Katenschinken sonkát olyan üzemek is előállíthatják, amelyek nem tagjai a védegyletnek, amennyiben teljesítik az előírásokban meghatározott feltételeket.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A földrajzi terület Schleswig-Holstein szövetségi tartomány egészét magában foglalja.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

A Holsteiner Katenschinken nagy hagyományokkal rendelkezik a Schleswig-Holstein régióban, és a helyi kultúra szerves részét képezi.

A Holsteiner Katenschinken történelmi fejlődése több tényező együtthatásának eredménye. Schleswig-Holsteinben a következő tényezők határozzák meg a speciális elkészítési folyamatot és a Holsteiner Katenschinken ebből eredő különleges minőségét:

| — | A Schleswig-Holsteinben uralkodó időjárási viszonyok kedveztek a nagyrészt tölgyes és bükkös erdők fejlődésének. Ezek terméseit, a makkot és a bükkmakkot disznóhizlalásra használták fel. Korábban a disznótenyésztés és erdőgazdálkodás voltak a mezőgazdaság fő húzóágazatai. |
| --- | --- |

—

A Schleswig-Holsteinben uralkodó időjárási viszonyok kedveztek a nagyrészt tölgyes és bükkös erdők fejlődésének. Ezek terméseit, a makkot és a bükkmakkot disznóhizlalásra használták fel. Korábban a disznótenyésztés és erdőgazdálkodás voltak a mezőgazdaság fő húzóágazatai.

| — | A bükkfát nem házépítésre használták, hanem lassú égése miatt a házon belüli nyitott tűzhelyekben tüzelték el. A Schleswig-Holsteinben bőségesen rendelkezésre álló faanyag és a gazdasági sajátosságok miatt speciális háztípus alakult ki. A „Hallenhaus“ nem rendelkezett kéménnyel. A nyitott tűzhely fölött füstölték a sonkát és más hústermékeket, mivel ez volt az ekkor rendelkezésre álló kevés számú tartósítási módszer egyike. Schleswig-Holsteinben ez volt az egyeduralkodó és leginkább elterjedt háztípus a régió legkorábbi településeitől kezdve a középkoron át az iparosodásig. |
| --- | --- |

—

A bükkfát nem házépítésre használták, hanem lassú égése miatt a házon belüli nyitott tűzhelyekben tüzelték el. A Schleswig-Holsteinben bőségesen rendelkezésre álló faanyag és a gazdasági sajátosságok miatt speciális háztípus alakult ki. A „Hallenhaus“ nem rendelkezett kéménnyel. A nyitott tűzhely fölött füstölték a sonkát és más hústermékeket, mivel ez volt az ekkor rendelkezésre álló kevés számú tartósítási módszer egyike. Schleswig-Holsteinben ez volt az egyeduralkodó és leginkább elterjedt háztípus a régió legkorábbi településeitől kezdve a középkoron át az iparosodásig.

| — | A „Hallenhaus“ ház kialakítása szolgált később mintául a füstölőkunyhók (Räucherkaten) építéséhez, ami szervesen kapcsolódik a Holsteiner Katenschinken hideg füstölési folyamatának hagyományához és fejlődéséhez, és a fogyasztók is összekapcsolják ezzel a sonkaspecialitással. |
| --- | --- |

—

A „Hallenhaus“ ház kialakítása szolgált később mintául a füstölőkunyhók (Räucherkaten) építéséhez, ami szervesen kapcsolódik a Holsteiner Katenschinken hideg füstölési folyamatának hagyományához és fejlődéséhez, és a fogyasztók is összekapcsolják ezzel a sonkaspecialitással.

| — | A levegő folyamatosan magas páratartalma miatt a friss levegőn szárítás Schleswig-Holsteinben nem lehetséges, mivel a sonka nagyon gyorsan penészedhet. Ez volt az oka, hogy kialakult a Holsteiner Katenschinken különleges füstölési eljárása. |
| --- | --- |

—

A levegő folyamatosan magas páratartalma miatt a friss levegőn szárítás Schleswig-Holsteinben nem lehetséges, mivel a sonka nagyon gyorsan penészedhet. Ez volt az oka, hogy kialakult a Holsteiner Katenschinken különleges füstölési eljárása.

| — | A füstölési folyamatot megelőző pácolást az tette lehetővé, hogy a só – tengeri só vagy magas sótartalmú növények égetéséből származó hamu formájában – már a korai időszaktól kezdve rendelkezésre állt. A növekvő igényt az „Ochsenweg“ és „Salzstrasse“ kereskedelmi útvonalak felhasználásával is ki lehetett elégíteni. |
| --- | --- |

—

A füstölési folyamatot megelőző pácolást az tette lehetővé, hogy a só – tengeri só vagy magas sótartalmú növények égetéséből származó hamu formájában – már a korai időszaktól kezdve rendelkezésre állt. A növekvő igényt az „Ochsenweg“ és „Salzstrasse“ kereskedelmi útvonalak felhasználásával is ki lehetett elégíteni.

| — | Az iparosodás XIX. század közepén történő megindulásával a hús iránti növekvő kereslet következtében a schleswig-holsteini sonkafüstölés túllépett az önellátás szintjén, és kereskedelmi méreteket öltött. |
| --- | --- |

—

Az iparosodás XIX. század közepén történő megindulásával a hús iránti növekvő kereslet következtében a schleswig-holsteini sonkafüstölés túllépett az önellátás szintjén, és kereskedelmi méreteket öltött.

| — | A tradicionális füstölési módszer a schleswig-holsteini hagyományokban is mélyen gyökerezik. A disznóvágás és füstölés hagyományosan a hideg évszakokban végzett munka. |
| --- | --- |

—

A tradicionális füstölési módszer a schleswig-holsteini hagyományokban is mélyen gyökerezik. A disznóvágás és füstölés hagyományosan a hideg évszakokban végzett munka.

5.2.   A termék sajátosságai:

A Holsteiner Katenschinken előállításához használt nyers sonkát kizárólag kézzel sózzák, száraz pácolási folyamat során. Folyamatosan alacsony hőmérséklet mellett a sonkát 3–8 héten keresztül a pácolóhelyiségben érlelik, és hetente sózzák kézzel. A sonkákat sózóasztalon dörzsölik be a pácsókeverékkel és azokat pácolókádban vagy polcokon érlelik. A pácolás során a só és fűszerek a sonka felületéről lassan bekerülnek a sonka belsejébe.

A sózás után a sonkákat kefével megtisztítják vagy lemossák, és szabályozott hűtött környezetben pörkölik. A sonka a pörkölés során tovább érik.

Mielőtt a sonkákat a füstölőkamrába akasztanák, száradni hagyják a felületet. A füstölési folyamat több hétig is eltarthat. Ez hagyományos füstölőkunyhóban vagy modern füstölőkamrában is történhet. A Holsteiner Katenschinken jellegzetes ízét a bükkfa tüzelőanyagként való használata okozza, ahogyan a bükkfát szálfa vagy forgács formájában lassan izzítva égetik el.

Az érlelési időszak végét követően a felszeletelt sonka sötétvörös színű és enyhén márványos megjelenésű. Kellemes és természetes, főként bükkfa jellegű füstölt illattal és ízzel rendelkezik. A zsíros rész enyhén mogyorós ízű. A Holsteiner Katenschinken tapintásra sima és szilárd.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti, vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A Schleswig-Holsteinben fennálló, korábban említett különleges tényezők – időjárási körülmények, egyedi házforma nyitott tűzhellyel, a szükséges nyersanyagok rendelkezésre állása és gazdasági fejlődés – alakították ki és segítették elő a Holsteiner Katenschinken bükkfán történő speciális hideg füstölési eljárással történő előállításának hagyományát, és adtak különleges jelentőséget e terméknek Schleswig-Holstein kulturális életében. A Holsteiner Katenschinken így regionális specialitássá vált, amelyet a származási helyével való szoros kapcsolat miatt nagy becsben tartanak.

A Holsteiner Katenschinken nagy hagyományra visszatekintő és a tartomány határain túl is jól ismert tipikus helyi specialitás, amely különösen a régión belül áll nagy becsben.

A Holsteiner Katenschinken évszázadok óta kiváló hírnévnek örvend. A legrégebbi írásos említés 1608-ból származik, amikor IV. Christians dán királynak, a korabeli uralkodónak küldtek sonkát a régióból. A régióból származó sonkák és szalonnák minőségét és magas piaci értékét már az 1742-ben kiadott Zedlers’s Universallexikon (Zedler-féle univerzális lexikon) is megemlíti, összehasonlítva azt a vesztfáliai, pomerániai és dániai füstölt termékekkel.

A régióból származó sonka és szalonna a 18. században a nyugat-indiai gyarmati kereskedelem idején a legkeresettebb exportáruk voltak, amelyekért cserébe cukrot és rumot szállítottak vissza a Karib-tengeri szigetekről.

A helyi gasztronómiai kínálatban a Holsteiner Katenschinken mindig is különösen ízletes regionális specialitásként szerepelt. A Holsteiner Katenschinken több évtizede az egész év során szerepel a regionális ételeket kínáló éttermek és fogadók étlapján, és a helyi konyhákon az itt termelt spárga mellé leggyakrabban rendelt hagyományos kísérő étel.

A turisztikai célú hirdetésekben és különböző médiumokban megjelenő hírekben is hangsúlyos szerepet játszik a Holsteiner Katenschinken. A hagyományos, sonkafüstölős parasztházak megtekintése a buszos és egyéni utazások turisztikai programjának szerves részét képezi. Számos szezonális sonkafesztivál is elősegíti a Holsteiner Katenschinken ismertségének növelését.

Ezen túlmenően Schleswig-Holstein szövetségi tartomány már évtizedek óta a Holsteiner Katenschinken sonkát mutatja be kiemelkedő helyi specialitásként a Berlinben megrendezett „Nemzetközi Zöld Hét” mezőgazdasági és élelmiszer-ipari vásár keretében.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

A teljes specifikáció megtalálható:

Markenblatt 51. sz. 2007. december 21., 7a-aa rész, 23771. o.

http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=221

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---