# Euroopa Liidu C 81E/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2011.081.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 81E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide15. märts 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2011.081.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 81E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide15. märts 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK5.–6. mai 2010 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 188 E, 13.7.2010.
  5. mail 2010. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2008. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 252, 25.9.2010.
  VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Kolmapäev, 5. mai 2010 |
| 2011/C 081E/01 | Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlusteleEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon Lissaboni lepingu jõustumise mõju kohta käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele (KOM(2009)0665) – koondteatis | 1 |
| 2011/C 081E/02 | Õigusaktide delegeerimise volitusedEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon õigusaktide delegeerimise volituste kohta (2010/2021(INI)) | 6 |
| 2011/C 081E/03 | Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastaniEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon strateegiliste eesmärkide ja soovituste kohta seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani (2009/2095(INI)) | 10 |
| 2011/C 081E/04 | Europeana – järgmised sammudEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon teatise Europeana – järgmised sammud kohta (2009/2158(INI)) | 16 |
| 2011/C 081E/05 | Aastateks 2006–2010 koostatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava hindamineEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon aastateks 2006–2010 koostatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava hindamise kohta (2009/2202(INI)) | 25 |
| 2011/C 081E/06 | ELi põllumajandus ja kliimamuutusEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon ELi põllumajanduse ja kliimamuutuse kohta (2009/2157(INI)) | 33 |
| 2011/C 081E/07 | Põllumajandus ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades: erihinnangEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon põllumajanduse kohta ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades: erihinnang (2009/2156(INI)) | 40 |
| 2011/C 081E/08 | Euroopa uus digitaalne tegevuskava: 2015.euEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon Euroopa uue digitaalse tegevuskava kohta: 2015.eu (2009/2225(INI)) | 45 |
| 2011/C 081E/09 | ELi strateegia suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga VäliskomisjonEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (2009/2213(INI)) | 54 |
| 2011/C 081E/10 | ELi ja Kanada tippkohtumineEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon ELi ja Kanada eelseisva tippkohtumise kohta 5. mail 2010 | 64 |
| 2011/C 081E/11 | SWIFTEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon komisjoni soovituse kohta nõukogule anda komisjonile volitused alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise lepingu üle, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete Ameerika Ühendriikide Rahandusministeeriumile kättesaadavaks tegemist terrorismi ja selle rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise eesmärgil | 66 |
| 2011/C 081E/12 | BroneeringuinfoEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon läbirääkimiste alustamise kohta broneeringuinfot käsitlevate lepingute üle Ameerika Ühendriikide, Austraalia ja Kanadaga | 70 |
| 2011/C 081E/13 | Kaevandamisel tsüaniidi kasutamise keelustamineEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon kaevandamisel tsüaniidi kasutamise üldise keelustamise kohta Euroopa Liidus | 74 |
| 2011/C 081E/14 | Rinnavähivastane võitlusEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta kirjalik deklaratsioon rinnavähivastase võitluse kohta Euroopa Liidus | 77 |
| | Neljapäev, 6. mai 2010 |
| 2011/C 081E/15 | Aluslepingute muutmine: Euroopa Parlamendi koosseisu käsitlevad üleminekumeetmed *Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon protokolli eelnõu kohta, millega muudetakse protokolli nr 36 üleminekusätete kohta Euroopa Parlamendi koosseisu osas aastatel 2009–2014: Euroopa Parlamendi arvamus (Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõige 3) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE)) | 78 |
| 2011/C 081E/16 | KõrgõzstanEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon olukorra kohta Kõrgõzstanis | 80 |
| 2011/C 081E/17 | ElektrisõidukidEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon elektriautode kohta | 84 |
| 2011/C 081E/18 | Mootorsõidukite grupierandi määrusEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon mootorsõidukite grupierandi määruse kohta | 89 |
| 2011/C 081E/19 | Komisjoni teatis Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlusEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon komisjoni teatise Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus kohta (2009/2103(INI)) | 95 |
| 2011/C 081E/20 | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aktiveerimine, et hõlbustada üleminekut energiatõhusale ja vähem süsinikdioksiidiheidet tekitavale majanduseleEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aktiveerimise kohta, et hõlbustada üleminekut energiatõhusale ja vähem süsinikdioksiidiheidet tekitavale majandusele (2009/2228(INI)) | 107 |
| 2011/C 081E/21 | Komisjoni valge raamat Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistikEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon komisjoni valge raamatu Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik kohta (2009/2152(INI)) | 115 |
| 2011/C 081E/22 | Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlus ning 2008. aasta aruanneEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse ning 2008. aasta aruande kohta (2009/2167(INI)) | 128 |
| 2011/C 081E/23 | Euroopa Investeerimispank (EIP) - 2008. aasta aruanneEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga 2008. aasta aruande kohta (2009/2166(INI)) | 135 |
| 2011/C 081E/24 | Massilised hirmuteod jaanuaris ja märtsis Josis (Nigeeria)Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon massiliste hirmutegude kohta Nigeerias Josis | 143 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK5.–6. mai 2010 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 188 E, 13.7.2010.
  5. mail 2010. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2008. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 252, 25.9.2010.
  VASTUVÕETUD TEKSTID

5. mail 2010. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2008. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 252, 25.9.2010.

Kolmapäev, 5. mai 2010

2011/C 081E/01

Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlusteleEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon Lissaboni lepingu jõustumise mõju kohta käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele (KOM(2009)0665) – koondteatis

1

2011/C 081E/02

Õigusaktide delegeerimise volitusedEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon õigusaktide delegeerimise volituste kohta (2010/2021(INI))

6

2011/C 081E/03

Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastaniEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon strateegiliste eesmärkide ja soovituste kohta seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani (2009/2095(INI))

10

2011/C 081E/04

Europeana – järgmised sammudEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon teatise Europeana – järgmised sammud kohta (2009/2158(INI))

16

2011/C 081E/05

Aastateks 2006–2010 koostatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava hindamineEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon aastateks 2006–2010 koostatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava hindamise kohta (2009/2202(INI))

25

2011/C 081E/06

ELi põllumajandus ja kliimamuutusEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon ELi põllumajanduse ja kliimamuutuse kohta (2009/2157(INI))

33

2011/C 081E/07

Põllumajandus ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades: erihinnangEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon põllumajanduse kohta ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades: erihinnang (2009/2156(INI))

40

2011/C 081E/08

Euroopa uus digitaalne tegevuskava: 2015.euEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon Euroopa uue digitaalse tegevuskava kohta: 2015.eu (2009/2225(INI))

45

2011/C 081E/09

ELi strateegia suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga VäliskomisjonEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (2009/2213(INI))

54

2011/C 081E/10

ELi ja Kanada tippkohtumineEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon ELi ja Kanada eelseisva tippkohtumise kohta 5. mail 2010

64

2011/C 081E/11

SWIFTEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon komisjoni soovituse kohta nõukogule anda komisjonile volitused alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise lepingu üle, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete Ameerika Ühendriikide Rahandusministeeriumile kättesaadavaks tegemist terrorismi ja selle rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise eesmärgil

66

2011/C 081E/12

BroneeringuinfoEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon läbirääkimiste alustamise kohta broneeringuinfot käsitlevate lepingute üle Ameerika Ühendriikide, Austraalia ja Kanadaga

70

2011/C 081E/13

Kaevandamisel tsüaniidi kasutamise keelustamineEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon kaevandamisel tsüaniidi kasutamise üldise keelustamise kohta Euroopa Liidus

74

2011/C 081E/14

Rinnavähivastane võitlusEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta kirjalik deklaratsioon rinnavähivastase võitluse kohta Euroopa Liidus

77

Neljapäev, 6. mai 2010

2011/C 081E/15

Aluslepingute muutmine: Euroopa Parlamendi koosseisu käsitlevad üleminekumeetmed *Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon protokolli eelnõu kohta, millega muudetakse protokolli nr 36 üleminekusätete kohta Euroopa Parlamendi koosseisu osas aastatel 2009–2014: Euroopa Parlamendi arvamus (Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõige 3) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE))

78

2011/C 081E/16

KõrgõzstanEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon olukorra kohta Kõrgõzstanis

80

2011/C 081E/17

ElektrisõidukidEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon elektriautode kohta

84

2011/C 081E/18

Mootorsõidukite grupierandi määrusEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon mootorsõidukite grupierandi määruse kohta

89

2011/C 081E/19

Komisjoni teatis Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlusEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon komisjoni teatise Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus kohta (2009/2103(INI))

95

2011/C 081E/20

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aktiveerimine, et hõlbustada üleminekut energiatõhusale ja vähem süsinikdioksiidiheidet tekitavale majanduseleEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aktiveerimise kohta, et hõlbustada üleminekut energiatõhusale ja vähem süsinikdioksiidiheidet tekitavale majandusele (2009/2228(INI))

107

2011/C 081E/21

Komisjoni valge raamat Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistikEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon komisjoni valge raamatu Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik kohta (2009/2152(INI))

115

2011/C 081E/22

Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlus ning 2008. aasta aruanneEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse ning 2008. aasta aruande kohta (2009/2167(INI))

128

2011/C 081E/23

Euroopa Investeerimispank (EIP) - 2008. aasta aruanneEuroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga 2008. aasta aruande kohta (2009/2166(INI))

135

2011/C 081E/24

Massilised hirmuteod jaanuaris ja märtsis Josis (Nigeeria)Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon massiliste hirmutegude kohta Nigeerias Josis

143

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 5. mai 2010 |
| 2011/C 081E/25 | Miloslav Ransdorfilt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta otsus Miloslav Ransdorfi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2009/2208(IMM)) | 146 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 5. mai 2010

2011/C 081E/25

Miloslav Ransdorfilt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta otsus Miloslav Ransdorfi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2009/2208(IMM))

146

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 5. mai 2010 |
| 2011/C 081E/26 | Halduskoostöö ning maksupettuste vastane võitlus käibemaksu valdkonnas (uuesti sõnastamine) *Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus halduskoostöö kohta ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (uuestisõnastamine) (KOM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS)) | 148 |
| 2011/C 081E/27 | Ühine käibemaksusüsteem arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osas *Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osas (KOM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS)) | 156 |
| 2011/C 081E/28 | Transporditavad surveseadmed ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv transporditavate surveseadmete kohta (KOM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD)) | 162 |
| P7_TC1-COD(2009)0131Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ | 163 |
| LISA | 163 |
| 2011/C 081E/29 | Lennundusjulgestustasud ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lennundusjulgestustasude kohta (KOM(2009)0217 – C7-0038/2009 – 2009/0063(COD)) | 164 |
| P7_TC1-COD(2009)0063Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL lennundusjulgestustasude kohta | 165 |
| 2011/C 081E/30 | Üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevad ühenduse suunised (uuesti sõnastatud) ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (uuesti sõnastatud) (KOM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD)) | 172 |
| P7_TC1-COD(2009)0110Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud 5. mail 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr.../2010/EL üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta (uuesti sõnastatud) | 173 |
| 2011/C 081E/31 | Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja Ühtekuuluvusfond - üldsätted ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetega (KOM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD)) | 173 |
| P7_TC1-COD(2009)0107Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetega | 174 |
| | Neljapäev, 6. mai 2010 |
| 2011/C 081E/32 | Otsus mitte kutsuda kokku konventi aluslepingute muutmiseks seoses Euroopa Parlamendi koosseisu käsitlevate üleminekumeetmetega ***Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta otsus Euroopa Ülemkogu ettepaneku kohta mitte kutsuda kokku konventi aluslepingute läbivaatamiseks seoses Euroopa Parlamendi koosseisu käsitlevate üleminekumeetmetega (17196/2009 – C7-0002/2010 – 2009/0814(NLE)) | 175 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 5. mai 2010

2011/C 081E/26

Halduskoostöö ning maksupettuste vastane võitlus käibemaksu valdkonnas (uuesti sõnastamine) *Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus halduskoostöö kohta ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (uuestisõnastamine) (KOM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS))

148

2011/C 081E/27

Ühine käibemaksusüsteem arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osas *Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osas (KOM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS))

156

2011/C 081E/28

Transporditavad surveseadmed ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv transporditavate surveseadmete kohta (KOM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD))

162

P7_TC1-COD(2009)0131Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ

163

LISA

LISA

163

2011/C 081E/29

Lennundusjulgestustasud ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lennundusjulgestustasude kohta (KOM(2009)0217 – C7-0038/2009 – 2009/0063(COD))

164

P7_TC1-COD(2009)0063Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL lennundusjulgestustasude kohta

165

2011/C 081E/30

Üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevad ühenduse suunised (uuesti sõnastatud) ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (uuesti sõnastatud) (KOM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD))

172

P7_TC1-COD(2009)0110Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud 5. mail 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr.../2010/EL üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta (uuesti sõnastatud)

173

2011/C 081E/31

Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja Ühtekuuluvusfond - üldsätted ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetega (KOM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD))

173

P7_TC1-COD(2009)0107Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetega

174

Neljapäev, 6. mai 2010

2011/C 081E/32

Otsus mitte kutsuda kokku konventi aluslepingute muutmiseks seoses Euroopa Parlamendi koosseisu käsitlevate üleminekumeetmetega ***Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta otsus Euroopa Ülemkogu ettepaneku kohta mitte kutsuda kokku konventi aluslepingute läbivaatamiseks seoses Euroopa Parlamendi koosseisu käsitlevate üleminekumeetmetega (17196/2009 – C7-0002/2010 – 2009/0814(NLE))

175

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2010–2011 ISTUNGJÄRK 5.–6. mai 2010 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 188 E, 13.7.2010. 5. mail 2010. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2008. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 252, 25.9.2010. VASTUVÕETUD TEKSTID

Kolmapäev, 5. mai 2010

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/1

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele

P7_TA(2010)0126

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon Lissaboni lepingu jõustumise mõju kohta käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele (KOM(2009)0665) – „koondteatis”

2011/C 81 E/01

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Lissaboni lepingu jõustumist 1. detsembril 2009;

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665) ning selle lisa (KOM(2010)0147);

võttes arvesse ministrite nõukogu 23. märtsi 2010. aasta lisakonsulteerimist käsitlevat kirja;

võttes arvesse presidendi 15. detsembri 2009. aasta teadaannet täiskogu istungil;

võttes arvesse kodukorra artikleid 58 ja 59;

võttes arvesse oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi uue rolli ja uute kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel (1), eelkõige selle lõiget 75;

võttes arvesse kõikide menetluses olevate ettepanekute sõelumist parlamendikomisjonide poolt ja selle tulemusi, mis komisjonide esimeeste konverents kogus kokku 8. veebruaril 2010;

võttes arvesse esimeeste konverentsi 4. märtsi 2010. aasta otsust, milles kiidetakse sõelumise tulemused heaks,

võttes arvesse presidendi 14. aprilli 2010. aasta kirju ministrite nõukogu eesistujale ja Euroopa Komisjoni presidendile, vastuseks komisjoni teatisele KOM(2009)0665,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament on kontrollinud komisjoni teatise täielikkust ja korrektsust, eelkõige seoses õigusliku alusega ning Lissaboni lepinguga hõlmatud menetlusega, millele viidatakse komisjoni loeteludes, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament on kontrollinud komisjoni teatise täielikkust ja korrektsust, eelkõige seoses õigusliku alusega ning Lissaboni lepinguga hõlmatud menetlusega, millele viidatakse komisjoni loeteludes,

| 1. | on arvamusel, et Lissaboni lepinguga kehtestatakse uus õiguslik raamistik, mis mõjutab menetluses olevaid dokumente, eelkõige nende õiguslikus aluses ja asjassepuutuvates menetlustes tehtud muudatuste tõttu, ning seepärast märgib ära järgmise 10 menetlusest koosneva loetelu, mille puhul ta soovib uut või muudetud komisjoni ettepanekut või vajaduse korral lisakonsultatsioone ministrite nõukoguga, et võtta nõuetekohaselt arvesse uut raamistikku, ning palub mõlemal institutsioonil need taotlused rahuldada:






  — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega rakendatakse Euroopa Majandusühenduses EMÜ ja Türgi assotsiatsiooninõukogu otsust nr 3/80, mis käsitleb Euroopa Ühenduse sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamist Türgi töötajate ja nende pereliikmete suhtes, 1983/1101(CNS); |
| --- | --- | --- |

1.

on arvamusel, et Lissaboni lepinguga kehtestatakse uus õiguslik raamistik, mis mõjutab menetluses olevaid dokumente, eelkõige nende õiguslikus aluses ja asjassepuutuvates menetlustes tehtud muudatuste tõttu, ning seepärast märgib ära järgmise 10 menetlusest koosneva loetelu, mille puhul ta soovib uut või muudetud komisjoni ettepanekut või vajaduse korral lisakonsultatsioone ministrite nõukoguga, et võtta nõuetekohaselt arvesse uut raamistikku, ning palub mõlemal institutsioonil need taotlused rahuldada:

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega rakendatakse Euroopa Majandusühenduses EMÜ ja Türgi assotsiatsiooninõukogu otsust nr 3/80, mis käsitleb Euroopa Ühenduse sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamist Türgi töötajate ja nende pereliikmete suhtes, 1983/1101(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse parandamise kohta, 2005/0214(COD); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse parandamise kohta, 2005/0214(COD);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus võtta meetmeid neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu võitlemiseks teadustegevuse ühise kavandamise kaudu, 2009/0113(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus võtta meetmeid neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu võitlemiseks teadustegevuse ühise kavandamise kaudu, 2009/0113(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse hindamismehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks, 2009/0033(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse hindamismehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks, 2009/0033(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse piiravad meetmed teatavate füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ning asutuste suhtes seoses olukorraga Somaalias, 2009/0114(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse piiravad meetmed teatavate füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ning asutuste suhtes seoses olukorraga Somaalias, 2009/0114(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), 2009/0136(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), 2009/0136(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus kalavarude kaitse kohta tehniliste meetmete abil, 2008/0112(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus kalavarude kaitse kohta tehniliste meetmete abil, 2008/0112(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu kohta, mis sõlmitakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Valgevene Vabariigi vahel, 1996/0053(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu kohta, mis sõlmitakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Valgevene Vabariigi vahel, 1996/0053(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse poolt rahvusvahelise troopilise puidu lepingu sõlmimise kohta, 2006, 2006/0263(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse poolt rahvusvahelise troopilise puidu lepingu sõlmimise kohta, 2006, 2006/0263(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2100/94 seoses ühenduse sordiameti juhataja ametiajaga, 2005/0078(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2100/94 seoses ühenduse sordiameti juhataja ametiajaga, 2005/0078(CNS);

| 2. | kinnitab oma seisukohta järgmise 29 menetluse osas, mis muutusid Lissaboni lepingu alusel nõuandemenetlusest seadusandlikuks tavamenetluseks, nõuandemenetlusest nõusolekumenetluseks või endisest nõusolekumenetlusest praegu kehtivaks nõusolekumenetluseks:






  — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica Vabariigi, El Salvadori Vabariigi, Guatemala Vabariigi, Hondurase Vabariigi, Nicaragua Vabariigi ja Panama Vabariigi poliitilise dialoogi ning koostöö lepingu sõlmimise kohta, 2003/0266(CNS); |
| --- | --- | --- |

2.

kinnitab oma seisukohta järgmise 29 menetluse osas, mis muutusid Lissaboni lepingu alusel nõuandemenetlusest seadusandlikuks tavamenetluseks, nõuandemenetlusest nõusolekumenetluseks või endisest nõusolekumenetlusest praegu kehtivaks nõusolekumenetluseks:

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica Vabariigi, El Salvadori Vabariigi, Guatemala Vabariigi, Hondurase Vabariigi, Nicaragua Vabariigi ja Panama Vabariigi poliitilise dialoogi ning koostöö lepingu sõlmimise kohta, 2003/0266(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu allkirjastamise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja selle liikmesriikide Boliivia, Colombia, Ecuadori, Peruu ja Venezuela Bolivari Vabariigi vahel, 2003/0268(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu allkirjastamise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja selle liikmesriikide Boliivia, Colombia, Ecuadori, Peruu ja Venezuela Bolivari Vabariigi vahel, 2003/0268(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), seoses toidukaupade jagamisega ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele, 2008/0183(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), seoses toidukaupade jagamisega ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele, 2008/0183(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise audiovisuaalvaldkonda käsitleva lepingu, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse programmis MEDIA 2007, ja lõppakti sõlmimise kohta, 2007/0171(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise audiovisuaalvaldkonda käsitleva lepingu, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse programmis MEDIA 2007, ja lõppakti sõlmimise kohta, 2007/0171(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr [...] kohaldamisala kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu, 2007/0152(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr [...] kohaldamisala kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu, 2007/0152(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsioon (konventsioon nr 188), 2008/0107(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsioon (konventsioon nr 188), 2008/0107(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel, 2008/0171(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel, 2008/0171(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Argentiina, Austraalia, Brasiilia, Kanada, Hiina, Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritooriumide (Hiina Taipei), Colombia, Kuuba, Ecuadori, Hongkongi erihalduspiirkonna, India, Jaapani, Korea, Uus-Meremaa, Filipiinide, Šveitsi ja Ameerika Ühendriikidega GATSi XXI artikli alusel sõlmitavate asjaomaste lepingute kohta seoses vajalike kompenseerivate täpsustustega, mis tulenevad Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemisest Euroopa Liiduga, 2007/0055(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Argentiina, Austraalia, Brasiilia, Kanada, Hiina, Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritooriumide (Hiina Taipei), Colombia, Kuuba, Ecuadori, Hongkongi erihalduspiirkonna, India, Jaapani, Korea, Uus-Meremaa, Filipiinide, Šveitsi ja Ameerika Ühendriikidega GATSi XXI artikli alusel sõlmitavate asjaomaste lepingute kohta seoses vajalike kompenseerivate täpsustustega, mis tulenevad Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemisest Euroopa Liiduga, 2007/0055(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise kaubanduse ja koostöö raamlepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, 2005/0121(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise kaubanduse ja koostöö raamlepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, 2005/0121(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu kohta, mis sõlmitakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Türkmenistani vahel, 1998/0304(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu kohta, mis sõlmitakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Türkmenistani vahel, 1998/0304(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, 2007/0083(AVC); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, 2007/0083(AVC);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega sõlmitakse majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt CARIFORUMi riikide vahel, 2008/0061(AVC); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega sõlmitakse majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt CARIFORUMi riikide vahel, 2008/0061(AVC);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega sõlmitakse vahepealne majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Côte d'Ivoire’i vahel, 2008/0136(AVC); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega sõlmitakse vahepealne majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Côte d'Ivoire’i vahel, 2008/0136(AVC);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Majanduspiirkonnas osalemise lepingu ja nelja selle juurde kuuluva lepingu sõlmimise kohta, 2007/0115(AVC); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Majanduspiirkonnas osalemise lepingu ja nelja selle juurde kuuluva lepingu sõlmimise kohta, 2007/0115(AVC);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2004 seoses Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametiajaga, 2005/0089(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2004 seoses Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametiajaga, 2005/0089(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta (kodifitseeritud versioon), 2008/0039(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta (kodifitseeritud versioon), 2008/0039(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses (kodifitseeritud versioon), 2008/0037(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses (kodifitseeritud versioon), 2008/0037(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted (kodifitseeritud versioon), 2008/0253(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted (kodifitseeritud versioon), 2008/0253(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus ühenduse patendi kohta, 2000/0177(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus ühenduse patendi kohta, 2000/0177(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta, 2005/0143(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta, 2005/0143(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta, 2005/0140(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta, 2005/0140(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta, 2005/0141(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta, 2005/0141(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Euroopa Ühenduse, Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia ja Montenegro, Rumeenia ning ÜRO Kosovo missiooni vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna (ECAA) rajamise mitmepoolse lepingu sõlmimist, 2006/0036(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Euroopa Ühenduse, Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia ja Montenegro, Rumeenia ning ÜRO Kosovo missiooni vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna (ECAA) rajamise mitmepoolse lepingu sõlmimist, 2006/0036(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa-Vahemere lennunduslepingu sõlmimise kohta, 2006/0048(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa-Vahemere lennunduslepingu sõlmimise kohta, 2006/0048(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu allkirjastamist ja ajutist kohaldamist, 2006/0058(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu allkirjastamist ja ajutist kohaldamist, 2006/0058(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu sõlmimise kohta, 2007/0111(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu sõlmimise kohta, 2007/0111(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni ja Euroopa Ühenduse vahelise lennundusjulgestuse kontrolle/inspektsioone ja sellega seotud küsimusi käsitleva koostöömemorandumi sõlmimise kohta, 2008/0111(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni ja Euroopa Ühenduse vahelise lennundusjulgestuse kontrolle/inspektsioone ja sellega seotud küsimusi käsitleva koostöömemorandumi sõlmimise kohta, 2008/0111(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitleva protokolli (transpordiprotokoll) Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta, 2008/0262(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitleva protokolli (transpordiprotokoll) Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta, 2008/0262(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse poolt lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga, 2009/0121(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse poolt lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga, 2009/0121(CNS);

| 3. | otsustab mitte kinnitada järgmise nelja menetluse suhtes oma varem võetud seisukohta ning toonitab, et ta soovib jätkata algse ettepaneku uue esimese lugemisega:






  — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Rahvusvahelise Taastuvenergia Agentuuri (IRENA) põhikirja sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt ning Euroopa Ühenduse õiguste teostamist ja kohustuste täitmist, 2009/0085(CNS); |
| --- | --- | --- |

3.

otsustab mitte kinnitada järgmise nelja menetluse suhtes oma varem võetud seisukohta ning toonitab, et ta soovib jätkata algse ettepaneku uue esimese lugemisega:

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Rahvusvahelise Taastuvenergia Agentuuri (IRENA) põhikirja sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt ning Euroopa Ühenduse õiguste teostamist ja kohustuste täitmist, 2009/0085(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/109/EÜ, et laiendada selle reguleerimisala rahvusvahelise kaitse saajatele, 2007/0112(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/109/EÜ, et laiendada selle reguleerimisala rahvusvahelise kaitse saajatele, 2007/0112(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta, 2007/0229(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta, 2007/0229(CNS);

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi (CIWIN) kohta, 2008/0200(CNS); |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi (CIWIN) kohta, 2008/0200(CNS);

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ministrite nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ministrite nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0373.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/6

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Õigusaktide delegeerimise volitused

P7_TA(2010)0127

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon õigusaktide delegeerimise volituste kohta (2010/2021(INI))

2011/C 81 E/02

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290;

võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile õigusaktide kohandamise kohta komiteemenetlust käsitleva uue otsusega (1);

võttes arvesse oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi uue rolli ja uute kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel (2);

võttes arvesse oma 24. novembri 2009. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ seoses kontrolliga regulatiivmenetlusega – Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega – Viies osa (3);

võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2009. aasta teatist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamise kohta (KOM(2009)0673);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 29. jaanuari 2010. aasta kirja komisjoni presidendile Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohta;

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A7-0110/2010),

| A. | arvestades, et Lissaboni leping tugevdab seadusandlikku võimu ning juurutab liidu õiguskorda normihierarhia, tugevdades sellega liidu demokraatlikku olemust ja muutes selle õiguskorra ratsionaalsemaks; arvestades, et Lissaboni lepinguga võetakse kasutusele uus seadusandliku akti mõiste ja et sellel on kaugeleulatuvad tagajärjed; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni leping tugevdab seadusandlikku võimu ning juurutab liidu õiguskorda normihierarhia, tugevdades sellega liidu demokraatlikku olemust ja muutes selle õiguskorra ratsionaalsemaks; arvestades, et Lissaboni lepinguga võetakse kasutusele uus seadusandliku akti mõiste ja et sellel on kaugeleulatuvad tagajärjed;

| B. | arvestades, et üks seadusandliku võimu element on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud võimalus, mille kohaselt seadusandja võib seadusandliku aktiga (edaspidi „põhiõigusakt”) delegeerida osa oma volitusi komisjonile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et üks seadusandliku võimu element on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud võimalus, mille kohaselt seadusandja võib seadusandliku aktiga (edaspidi „põhiõigusakt”) delegeerida osa oma volitusi komisjonile;

| C. | arvestades, et delegeerimine on delikaatne toiming, millega komisjonile tehakse ülesandeks teostada seadusandjale endale omast võimu; arvestades, et delegeerimise küsimuse käsitlemist peab seetõttu alati alustama seadusandja vabadusest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et delegeerimine on delikaatne toiming, millega komisjonile tehakse ülesandeks teostada seadusandjale endale omast võimu; arvestades, et delegeerimise küsimuse käsitlemist peab seetõttu alati alustama seadusandja vabadusest;

| D. | arvestades, et delegeerida võib vaid õigust täiendada või muuta seadusandliku akti teatavaid osi, mida seadusandja ei pea olemuslikult tähtsaks; arvestades, et komisjoni poolt vastu võetud delegeeritud õigusaktid on üldkohaldatavad mitte-seadusandlikud aktid; arvestades, et põhiõigusaktis määratakse selgesõnaliselt kindlaks delegeerimise eesmärgid, sisu, ulatus ja kestus ning delegeerimise tingimused; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et delegeerida võib vaid õigust täiendada või muuta seadusandliku akti teatavaid osi, mida seadusandja ei pea olemuslikult tähtsaks; arvestades, et komisjoni poolt vastu võetud delegeeritud õigusaktid on üldkohaldatavad mitte-seadusandlikud aktid; arvestades, et põhiõigusaktis määratakse selgesõnaliselt kindlaks delegeerimise eesmärgid, sisu, ulatus ja kestus ning delegeerimise tingimused;

| E. | arvestades, et delegeeritud õigusaktid mõjutavad oluliselt mitmeid valdkondi; arvestades, et seetõttu on ülimalt tähtis, et eelkõige delegeeritud õigusakte koostatakse ja nende üle otsustatakse täiesti läbipaistvalt, mis võimaldab kaasseadusandjatel tulemuslikult ja demokraatlikult kontrollida Euroopa Komisjonile delegeeritud volituse täitmist, sealhulgas vajaduse korral avaliku arutelu kaudu Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et delegeeritud õigusaktid mõjutavad oluliselt mitmeid valdkondi; arvestades, et seetõttu on ülimalt tähtis, et eelkõige delegeeritud õigusakte koostatakse ja nende üle otsustatakse täiesti läbipaistvalt, mis võimaldab kaasseadusandjatel tulemuslikult ja demokraatlikult kontrollida Euroopa Komisjonile delegeeritud volituse täitmist, sealhulgas vajaduse korral avaliku arutelu kaudu Euroopa Parlamendis;

| F. | arvestades, et parlament peaks toimima õigusaktide delegeerimise volituste kõigi aspektide osas nõukoguga võrdväärsel alusel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et parlament peaks toimima õigusaktide delegeerimise volituste kõigi aspektide osas nõukoguga võrdväärsel alusel;

| G. | arvestades, et nn Lamfalussy menetlus rajas teed praegusele delegeerimismehhanismile, mille puhul kehtib seadusandja täielik kontroll; arvestades, et Lissaboni lepingule lisatud liikmesriikide valitsuste esindajate 23. juuli 2007. aasta konverentsi 39. deklaratsioonis tunnustati finantsteenuste valdkonna erilisust; arvestades, et delegeeritud õigusakte puudutav uus kord ei saa kuidagi õõnestada parlamendi seniseid õigusi kõnealuses valdkonnas, eriti selles, mis puudutab teabe ja dokumentide varajast edastamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nn Lamfalussy menetlus rajas teed praegusele delegeerimismehhanismile, mille puhul kehtib seadusandja täielik kontroll; arvestades, et Lissaboni lepingule lisatud liikmesriikide valitsuste esindajate 23. juuli 2007. aasta konverentsi 39. deklaratsioonis tunnustati finantsteenuste valdkonna erilisust; arvestades, et delegeeritud õigusakte puudutav uus kord ei saa kuidagi õõnestada parlamendi seniseid õigusi kõnealuses valdkonnas, eriti selles, mis puudutab teabe ja dokumentide varajast edastamist;

| H. | arvestades, et delegeerimist võib käsitada õigusloome parandamise abinõuna, mille eesmärk on tagada, et õigusloome jääks ühtaegu lihtsaks, olles kergesti täiendatav ja ajakohastatav ilma korduvalt õigusloomemenetlust kasutamata, jättes samas lõpliku pädevuse ja vastutuse seadusandjale; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et delegeerimist võib käsitada õigusloome parandamise abinõuna, mille eesmärk on tagada, et õigusloome jääks ühtaegu lihtsaks, olles kergesti täiendatav ja ajakohastatav ilma korduvalt õigusloomemenetlust kasutamata, jättes samas lõpliku pädevuse ja vastutuse seadusandjale;

| I. | arvestades, et erinevalt lähenemisest Euroopa Liidu toimimise lepingu rakendusmeetmeid käsitlevas artiklis 291 ei sisalda sama lepingu artikkel 290 õiguslikku alust horisontaalse õigusakti vastuvõtmiseks, milles sätestatakse volituste delegeerimise suhtes kohaldatavad eeskirjad ja üldpõhimõtted; arvestades, et seetõttu tuleb need tingimused sätestada igas põhiõigusaktis eraldi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et erinevalt lähenemisest Euroopa Liidu toimimise lepingu rakendusmeetmeid käsitlevas artiklis 291 ei sisalda sama lepingu artikkel 290 õiguslikku alust horisontaalse õigusakti vastuvõtmiseks, milles sätestatakse volituste delegeerimise suhtes kohaldatavad eeskirjad ja üldpõhimõtted; arvestades, et seetõttu tuleb need tingimused sätestada igas põhiõigusaktis eraldi;

| J. | arvestades, et komisjon annab oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile; arvestades, et 18. jaanuaril 2010 põhiseaduskomisjonis toimunud kuulamisel lubas institutsioonidevaheliste suhete ja haldusküsimuste volinik teha parlamendiga väga tihedat koostööd, et tagada parlamendi rahulolu sellega, kuidas komisjon talle delegeeritud volitusi kasutab, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon annab oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile; arvestades, et 18. jaanuaril 2010 põhiseaduskomisjonis toimunud kuulamisel lubas institutsioonidevaheliste suhete ja haldusküsimuste volinik teha parlamendiga väga tihedat koostööd, et tagada parlamendi rahulolu sellega, kuidas komisjon talle delegeeritud volitusi kasutab,

Põhiõigusaktiga määratletavad küsimused

| 1. | on seisukohal, et igas põhiõigusaktis tuleb selgelt ja hoolikalt määrata kindlaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud volituste delegeerimise eesmärgid, sisu, ulatus ja kestus; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et igas põhiõigusaktis tuleb selgelt ja hoolikalt määrata kindlaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud volituste delegeerimise eesmärgid, sisu, ulatus ja kestus;

| 2. | rõhutab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290 jätab seadusandjale vabaduse otsustada, millist kontrollimehhanismi või mehhanisme kehtestada; on seisukohal, et artikli 290 lõikes 2 esitatud kaks näidet vastuväidete ja delegeerimise tagasivõtmise kohta on puhtillustratiivsed ning et mõeldavad on ka muud viisid kontrolli teostamiseks volituste delegeerimise üle, näiteks võivad Euroopa Parlament ja nõukogu iga delegeeritud õigusakti selgesõnaliselt heaks kiita või juba jõustunud delegeeritud õigusakte kehtetuks tunnistada; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290 jätab seadusandjale vabaduse otsustada, millist kontrollimehhanismi või mehhanisme kehtestada; on seisukohal, et artikli 290 lõikes 2 esitatud kaks näidet vastuväidete ja delegeerimise tagasivõtmise kohta on puhtillustratiivsed ning et mõeldavad on ka muud viisid kontrolli teostamiseks volituste delegeerimise üle, näiteks võivad Euroopa Parlament ja nõukogu iga delegeeritud õigusakti selgesõnaliselt heaks kiita või juba jõustunud delegeeritud õigusakte kehtetuks tunnistada;

| 3. | arvab siiski, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõikes 2 esitatud kaht näidet, vastuväiteid ja delegeerimise tagasivõtmist võib pidada kõige tavapärasemateks võimalusteks komisjonile delegeeritud volituste kasutamist kontrollida ning need tuleks lisada igasse põhiõigusakti; |
| --- | --- |

3.

arvab siiski, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõikes 2 esitatud kaht näidet, vastuväiteid ja delegeerimise tagasivõtmist võib pidada kõige tavapärasemateks võimalusteks komisjonile delegeeritud volituste kasutamist kontrollida ning need tuleks lisada igasse põhiõigusakti;

| 4. | on seisukohal, et seadusandja kehtestatud kontrollimehhanismide puhul tuleb järgida liidu õiguse teatavaid üldpõhimõtteid ja et eelkõige peavad need:






  — | olema lihtsad ja kergesti mõistetavad; |
| --- | --- | --- |

4.

on seisukohal, et seadusandja kehtestatud kontrollimehhanismide puhul tuleb järgida liidu õiguse teatavaid üldpõhimõtteid ja et eelkõige peavad need:

—

olema lihtsad ja kergesti mõistetavad;

| — | kaitsma õiguskindlust; |
| --- | --- |

—

kaitsma õiguskindlust;

| — | võimaldama komisjonil delegeeritud volitusi tulemuslikult kasutada; |
| --- | --- |

—

võimaldama komisjonil delegeeritud volitusi tulemuslikult kasutada;

| — | võimaldama seadusandjale nõuetekohast järelevalvet delegeeritud volituste kasutamise üle; |
| --- | --- |

—

võimaldama seadusandjale nõuetekohast järelevalvet delegeeritud volituste kasutamise üle;

| 5. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi vastuväidete esitamise õiguse kasutamine sõltub paratamatult tema parlamentaarsest rollist ja töökohtadest; arvab, et ei saa tagada ühe kindla tähtaja kohaldamist vastuväidete esitamiseks kõigi õigusaktide puhul, et see tähtaeg tuleks küsimuse keerukust arvesse võttes määrata igas põhiõigusaktis eraldi iga üksikjuhu jaoks ning see peab olema küllalt pikk, et võimaldada tulemuslikku kontrolli volituste delegeerimise üle, lükkamata põhjendamatult edasi probleemivabade delegeeritud õigusaktide jõustumist; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et Euroopa Parlamendi vastuväidete esitamise õiguse kasutamine sõltub paratamatult tema parlamentaarsest rollist ja töökohtadest; arvab, et ei saa tagada ühe kindla tähtaja kohaldamist vastuväidete esitamiseks kõigi õigusaktide puhul, et see tähtaeg tuleks küsimuse keerukust arvesse võttes määrata igas põhiõigusaktis eraldi iga üksikjuhu jaoks ning see peab olema küllalt pikk, et võimaldada tulemuslikku kontrolli volituste delegeerimise üle, lükkamata põhjendamatult edasi probleemivabade delegeeritud õigusaktide jõustumist;

| 6. | on seisukohal, et põhiõigusaktis endas sätestatud kiirmenetlust tuleks rakendada vaid väga erakordsete juhtude, näiteks julgeolekuküsimuste, tervishoiu- või humanitaarkriiside korral; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et põhiõigusaktis endas sätestatud kiirmenetlust tuleks rakendada vaid väga erakordsete juhtude, näiteks julgeolekuküsimuste, tervishoiu- või humanitaarkriiside korral;

| 7. | arvab aga, et rõhuval enamikul juhtudel, kui delegeeritud õigusakt on vaja kiiresti vastu võtta, võiks Euroopa Parlament ja nõukogu kasutada paindlikku vastuväidetest varase loobumise menetlust, kui komisjon esitab nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel vastava taotluse; |
| --- | --- |

7.

arvab aga, et rõhuval enamikul juhtudel, kui delegeeritud õigusakt on vaja kiiresti vastu võtta, võiks Euroopa Parlament ja nõukogu kasutada paindlikku vastuväidetest varase loobumise menetlust, kui komisjon esitab nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel vastava taotluse;

| 8. | arvab endiselt, et volitusi saab delegeerida määramata ajaks, võttes arvesse asjaolu, et volituste delegeerimise saab igal ajal tühistada; on aga seisukohal, et tähtajalise delegeerimise korral võiks jääda võimalus tähtaega korrapäraselt pikendada komisjoni selgesõnalise taotluse põhjal; leiab, et delegeerimise tähtaega võib pikendada üksnes juhul, kui ei parlament ega ka nõukogule ei esita sellele kindla tähtaja jooksul vastuväiteid; |
| --- | --- |

8.

arvab endiselt, et volitusi saab delegeerida määramata ajaks, võttes arvesse asjaolu, et volituste delegeerimise saab igal ajal tühistada; on aga seisukohal, et tähtajalise delegeerimise korral võiks jääda võimalus tähtaega korrapäraselt pikendada komisjoni selgesõnalise taotluse põhjal; leiab, et delegeerimise tähtaega võib pikendada üksnes juhul, kui ei parlament ega ka nõukogule ei esita sellele kindla tähtaja jooksul vastuväiteid;

| 9. | on otsustavalt vastu mõttele täiendada põhiõigusakti sätetega, mis panevad seadusandjale täiendavaid kohustusi lisaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 juba sätestatule; |
| --- | --- |

9.

on otsustavalt vastu mõttele täiendada põhiõigusakti sätetega, mis panevad seadusandjale täiendavaid kohustusi lisaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 juba sätestatule;

Praktilised küsimused

| 10. | on seisukohal, et teatavaid praktilisi küsimusi saaks paremini kooskõlastada institutsioonidevahelises ühiskokkuleppes, mis võib olla koostatud institutsioonidevahelise kokkuleppena, mis hõlmab muu hulgas:






  — | konsultatsioone delegeeritud õigusaktide koostamisel ja ettevalmistamisel; |
| --- | --- | --- |

10.

on seisukohal, et teatavaid praktilisi küsimusi saaks paremini kooskõlastada institutsioonidevahelises ühiskokkuleppes, mis võib olla koostatud institutsioonidevahelise kokkuleppena, mis hõlmab muu hulgas:

—

konsultatsioone delegeeritud õigusaktide koostamisel ja ettevalmistamisel;

| — | vastastikust teabevahetust, eriti delegeerimise tagasivõtmise korral; |
| --- | --- |

—

vastastikust teabevahetust, eriti delegeerimise tagasivõtmise korral;

| — | dokumentide edastamise korraldust; |
| --- | --- |

—

dokumentide edastamise korraldust;

| — | parlamendi ja nõukogu vastuväidete esitamise miinimumtähtaegu; |
| --- | --- |

—

parlamendi ja nõukogu vastuväidete esitamise miinimumtähtaegu;

| — | tähtaegade arvestamist; |
| --- | --- |

—

tähtaegade arvestamist;

| — | õigusaktide avaldamist Euroopa Liidu Teatajas menetluse eri etappidel; |
| --- | --- |

—

õigusaktide avaldamist Euroopa Liidu Teatajas menetluse eri etappidel;

| 11. | rõhutab, et delegeeritud õigusaktide koostamisel ja ettevalmistamisel peab komisjon tagama:






  — | teabe ja vajalike dokumentide, sealhulgas järjestikuste delegeeritud õigusaktide eelnõude ja igasuguse saadud toetuse kohta käiva teabe õigeaegse ja pideva edastamise asjaomastele parlamendikomisjonidele; selleks võiks kasutada komiteemenetluse dokumentide praegust registrit kui täiustatud digitaalse teabesüsteemi näidist; |
| --- | --- | --- |

11.

rõhutab, et delegeeritud õigusaktide koostamisel ja ettevalmistamisel peab komisjon tagama:

—

teabe ja vajalike dokumentide, sealhulgas järjestikuste delegeeritud õigusaktide eelnõude ja igasuguse saadud toetuse kohta käiva teabe õigeaegse ja pideva edastamise asjaomastele parlamendikomisjonidele; selleks võiks kasutada komiteemenetluse dokumentide praegust registrit kui täiustatud digitaalse teabesüsteemi näidist;

| — | andma parlamendile juurdepääsu asjakohastele ettevalmistavatele koosolekutele, arvamuste vahetamistele ja konsultatsioonidele; |
| --- | --- |

—

andma parlamendile juurdepääsu asjakohastele ettevalmistavatele koosolekutele, arvamuste vahetamistele ja konsultatsioonidele;

| 12. | on seisukohal, et enne delegeeritud õigusakti tagasivõtmist toimuv teabevahetus peaks olema läbipaistev, viisakas ja väljendama asjaomaste institutsioonide vahelist lojaalset koostööd, tagades seeläbi, et kõiki institutsioone teavitatakse õigusakti tagasivõtmise võimalusest õigel ajal; peab aga liigseks ja segadusttekitavaks põhiõigusaktide puhul eraldi õigusliku kohustuse kehtestamist, millega nõutakse teatavate õigusaktide vastuvõtmise põhjuste teatamist, lisaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 296 kehtestatud ja kõigi õigusaktide suhtes kohaldatavale üldnõudele; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et enne delegeeritud õigusakti tagasivõtmist toimuv teabevahetus peaks olema läbipaistev, viisakas ja väljendama asjaomaste institutsioonide vahelist lojaalset koostööd, tagades seeläbi, et kõiki institutsioone teavitatakse õigusakti tagasivõtmise võimalusest õigel ajal; peab aga liigseks ja segadusttekitavaks põhiõigusaktide puhul eraldi õigusliku kohustuse kehtestamist, millega nõutakse teatavate õigusaktide vastuvõtmise põhjuste teatamist, lisaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 296 kehtestatud ja kõigi õigusaktide suhtes kohaldatavale üldnõudele;

| 13. | teeb ettepaneku fikseerida kõigis tulevastes kokkulepetes vastuväite esitamise miinimumtähtaeg, selgitades, et seda ei tuleks võtta kui jäika raamistikku, vaid kui vajalikku miinimumi, millest lühema tähtaja korral muutuks parlamendi demokraatlik kontroll mõttetuks; arvab, et vastuväite esitamise miinimumtähtaeg peaks olema kaks kuud, mida saab parlamendi või komisjoni taotlusel pikendada veel kahe kuu võrra; rõhutab aga seejuures, et vastuväite esitamise tähtaeg peaks sõltuma delegeeritud õigusakti eripärast; |
| --- | --- |

13.

teeb ettepaneku fikseerida kõigis tulevastes kokkulepetes vastuväite esitamise miinimumtähtaeg, selgitades, et seda ei tuleks võtta kui jäika raamistikku, vaid kui vajalikku miinimumi, millest lühema tähtaja korral muutuks parlamendi demokraatlik kontroll mõttetuks; arvab, et vastuväite esitamise miinimumtähtaeg peaks olema kaks kuud, mida saab parlamendi või komisjoni taotlusel pikendada veel kahe kuu võrra; rõhutab aga seejuures, et vastuväite esitamise tähtaeg peaks sõltuma delegeeritud õigusakti eripärast;

| 14. | nõuab, et igasuguse tulevase kokkuleppe korral algaks delegeeritud õigusakti kontrollimise tähtaja kulgemine ajast, kui komisjon on edastanud selle kõik keeleversioonid, ning et seejuures nõuetekohaselt arvestataks parlamendi puhkuste ja valimiste perioode; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et igasuguse tulevase kokkuleppe korral algaks delegeeritud õigusakti kontrollimise tähtaja kulgemine ajast, kui komisjon on edastanud selle kõik keeleversioonid, ning et seejuures nõuetekohaselt arvestataks parlamendi puhkuste ja valimiste perioode;

| 15. | rõhutab tulevase kokkulepetega seoses, et delegeeritud õigusaktid, millele saab esitada vastuväiteid, võib Euroopa Liidu Teatajas avaldada ja need saavad seega jõustuda alles pärast vastuväite esitamise tähtaja möödumist, välja arvatud juhtudel, kui varakult loobutakse vastuväidete esitamisest; peab üleliigseks sätestada igas põhiõigusaktis parlamendi ja nõukogu sõnaselge kohustus avaldada komisjonile delegeeritud volituste kasutamise kontrollimise käigus vastu võetud otsused; |
| --- | --- |

15.

rõhutab tulevase kokkulepetega seoses, et delegeeritud õigusaktid, millele saab esitada vastuväiteid, võib Euroopa Liidu Teatajas avaldada ja need saavad seega jõustuda alles pärast vastuväite esitamise tähtaja möödumist, välja arvatud juhtudel, kui varakult loobutakse vastuväidete esitamisest; peab üleliigseks sätestada igas põhiõigusaktis parlamendi ja nõukogu sõnaselge kohustus avaldada komisjonile delegeeritud volituste kasutamise kontrollimise käigus vastu võetud otsused;

Lõppsätted

| 16. | palub kõigil parlamendikomisjonidel vahetada ja korrapäraselt ajakohastada parimaid tavasid ning luua mehhanism, mis tagaks, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 raames oleks parlamendi tegevus võimalikult ühtne; rõhutab, et iga parlamendikomisjon peab korraldama oma tööd nii, et see vastaks selle eripärale ning et selles kasutataks ära komisjoniliikmete kogemusi ja teadmisi; |
| --- | --- |

16.

palub kõigil parlamendikomisjonidel vahetada ja korrapäraselt ajakohastada parimaid tavasid ning luua mehhanism, mis tagaks, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 raames oleks parlamendi tegevus võimalikult ühtne; rõhutab, et iga parlamendikomisjon peab korraldama oma tööd nii, et see vastaks selle eripärale ning et selles kasutataks ära komisjoniliikmete kogemusi ja teadmisi;

| 17. | nõuab, et parlamendi administratsioon looks vahendite ümberjaotamise (eelarve seisukohast neutraalne) abil vajalikke ametikohti, et tagada piisav toetus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 290 tulenevate ülesannete täitmiseks; nõuab, et delegeeritud volituste kasutamiseks rakendatavat haldusstruktuuri ja inimressurssi hinnataks institutsioonilise lähenemisviisi alusel; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et parlamendi administratsioon looks vahendite ümberjaotamise (eelarve seisukohast neutraalne) abil vajalikke ametikohti, et tagada piisav toetus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 290 tulenevate ülesannete täitmiseks; nõuab, et delegeeritud volituste kasutamiseks rakendatavat haldusstruktuuri ja inimressurssi hinnataks institutsioonilise lähenemisviisi alusel;

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks esmalt õigusakti ettepanekud, mis on vajalikud ELi õigustiku kohandamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291; nimetatud lepingu artikli 290 osas on seisukohal, et selline kohandamine ei tohiks piirduda üksnes varem kontrolliga regulatiivmenetluse raames käsitletud meetmetega, vaid peaks hõlmama kõiki asjakohaseid üldkohaldatavaid meetmeid sõltumata sellest, millised otsustus- või komiteemenetlused kehtisid nende puhul enne Lissaboni lepingu jõustumist; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks esmalt õigusakti ettepanekud, mis on vajalikud ELi õigustiku kohandamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291; nimetatud lepingu artikli 290 osas on seisukohal, et selline kohandamine ei tohiks piirduda üksnes varem kontrolliga regulatiivmenetluse raames käsitletud meetmetega, vaid peaks hõlmama kõiki asjakohaseid üldkohaldatavaid meetmeid sõltumata sellest, millised otsustus- või komiteemenetlused kehtisid nende puhul enne Lissaboni lepingu jõustumist;

| 19. | nõuab, et esmajärjekorras tuleb kohandada ELi õigustikku poliitikavaldkondades, kus enne Lissaboni lepingu jõustumist ei rakendatud kaasotsustamismenetlust; nõuab siinkohal üksikjuhtumipõhist kontrolli selle tagamiseks, et kõiki sobivaid üldkohaldatavaid meetmeid, mida seni võeti vastu nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (4) artiklite 4 ja 5 raames, on võimalik määratleda delegeeritud õigusaktidena; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et esmajärjekorras tuleb kohandada ELi õigustikku poliitikavaldkondades, kus enne Lissaboni lepingu jõustumist ei rakendatud kaasotsustamismenetlust; nõuab siinkohal üksikjuhtumipõhist kontrolli selle tagamiseks, et kõiki sobivaid üldkohaldatavaid meetmeid, mida seni võeti vastu nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (4) artiklite 4 ja 5 raames, on võimalik määratleda delegeeritud õigusaktidena;

| 20. | on seisukohal, et seadusandja volituste säilitamiseks tuleb nii eespool mainitud kohandamise kui ettepanekute käsitlemise käigus seadusandliku tavamenetluse kohaselt erilist tähelepanu pöörata Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 suhtelisele kasutamisele ning praktilistele tagajärgedele, mis on seotud tuginemisega ühele või teisele artiklile; nõuab tungivalt, et kaasseadusandjatel oleks õigus otsustada, kas varem kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt lahendatud küsimusi käsitleda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 raames või seadusandlikus tavamenetluses; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et seadusandja volituste säilitamiseks tuleb nii eespool mainitud kohandamise kui ettepanekute käsitlemise käigus seadusandliku tavamenetluse kohaselt erilist tähelepanu pöörata Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 suhtelisele kasutamisele ning praktilistele tagajärgedele, mis on seotud tuginemisega ühele või teisele artiklile; nõuab tungivalt, et kaasseadusandjatel oleks õigus otsustada, kas varem kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt lahendatud küsimusi käsitleda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 raames või seadusandlikus tavamenetluses;

*

* *

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 22.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0373.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0083.

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/10

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani

P7_TA(2010)0128

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon strateegiliste eesmärkide ja soovituste kohta seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani (2009/2095(INI))

2011/C 81 E/03

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 21. jaanuari 2009. aasta teatist strateegiliste eesmärkide ja soovituste kohta seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani (KOM(2009)0008) (teatis ELi meretranspordipoliitika kohta kuni 2018. aastani);

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatist Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta (KOM(2007)0575);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0114/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa laevaomanikud annavad olulise panuse Euroopa majandusse, kuid peavad osalema ülemaailmses konkurentsis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa laevaomanikud annavad olulise panuse Euroopa majandusse, kuid peavad osalema ülemaailmses konkurentsis;

| B. | arvestades, et Euroopa merendussektori elujõulisuse säilitamiseks ja arendamiseks mõeldud struktuurilised ja integreeritud meetmed on olulised ja peaksid tugevdama meretranspordi ja sellega seotud sektorite konkurentsivõimet, integreerides säästva arengu ja ausa konkurentsi nõudeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa merendussektori elujõulisuse säilitamiseks ja arendamiseks mõeldud struktuurilised ja integreeritud meetmed on olulised ja peaksid tugevdama meretranspordi ja sellega seotud sektorite konkurentsivõimet, integreerides säästva arengu ja ausa konkurentsi nõudeid;

| C. | arvestades, et on vältimatult vajalik meelitada noori meremehekarjääri tegema ja hoida neid selle elukutse juures ning et Euroopa mereõppe taset tuleb parandada meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni (STCW konventsiooni) läbivaatamisega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et on vältimatult vajalik meelitada noori meremehekarjääri tegema ja hoida neid selle elukutse juures ning et Euroopa mereõppe taset tuleb parandada meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni (STCW konventsiooni) läbivaatamisega;

| D. | arvestades, et kliimamuutus kujutab endast Euroopa poliitika kõikide valdkondade jaoks 21. sajandi suurimat proovikivi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kliimamuutus kujutab endast Euroopa poliitika kõikide valdkondade jaoks 21. sajandi suurimat proovikivi;

| E. | arvestades, et meretransport on suhteliselt keskkonnahoidlik transpordiliik, mida on siiski võimalik muuta veelgi puhtamaks kui see praegu on; arvestades, et see tuleb kaasata laevade ja sadamainfrastruktuuride CO2-jalajälje järkjärgulise vähendamise kaudu kliimamuutuse vastu võitlemiseks tehtavatesse jõupingutustesse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et meretransport on suhteliselt keskkonnahoidlik transpordiliik, mida on siiski võimalik muuta veelgi puhtamaks kui see praegu on; arvestades, et see tuleb kaasata laevade ja sadamainfrastruktuuride CO2-jalajälje järkjärgulise vähendamise kaudu kliimamuutuse vastu võitlemiseks tehtavatesse jõupingutustesse;

| F. | arvestades, et ohutus on sadamate, laevaomanike ning merel ja maismaal töötava personali jaoks ülioluline; arvestades, et ohutusmeetmete puhul tuleb arvesse võtta ranniku- ja merekeskkonna kaitset ning töötingimusi sadamates ja laevade pardal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ohutus on sadamate, laevaomanike ning merel ja maismaal töötava personali jaoks ülioluline; arvestades, et ohutusmeetmete puhul tuleb arvesse võtta ranniku- ja merekeskkonna kaitset ning töötingimusi sadamates ja laevade pardal;

| G. | arvestades, et Adeni lahes, Somaalia ranniku lähedal ja rahvusvahelistes vetes toimuvad jätkuvalt Euroopa kala-, kauba- ja reisilaevade vastu suunatud kuritegelikud rünnakud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Adeni lahes, Somaalia ranniku lähedal ja rahvusvahelistes vetes toimuvad jätkuvalt Euroopa kala-, kauba- ja reisilaevade vastu suunatud kuritegelikud rünnakud;

| H. | arvestades, et Euroopa meretööstus on maailmas juhtpositsioonil ning et selle juhtpositsiooni tuleb pikas perspektiivis kaitsta ja et see on saavutatav ainult innovatsiooni abil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa meretööstus on maailmas juhtpositsioonil ning et selle juhtpositsiooni tuleb pikas perspektiivis kaitsta ja et see on saavutatav ainult innovatsiooni abil;

| I. | arvestades, et otsused tuleb teha õigel haldustasandil, see tähendab võimaluse korral ülemaailmsel tasandil ja vajaduse korral Euroopa tasandil, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et otsused tuleb teha õigel haldustasandil, see tähendab võimaluse korral ülemaailmsel tasandil ja vajaduse korral Euroopa tasandil,

Üldine taust

| 1. | tunneb heameelt teatise üle, milles käsitletakse ELi meretranspordipoliitikat kuni 2018. aastani; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt teatise üle, milles käsitletakse ELi meretranspordipoliitikat kuni 2018. aastani;

| 2. | rõhutab meretranspordisektori tähtsust Euroopa majandusele mitte üksnes reisijate, toorme, kaupade ja energiatoodete transpordi seisukohast, vaid ka laevatööstust, logistikat, teadusuuringuid, turismi, kalandust ja vesiviljelust ning haridust hõlmava laiema merendustegevuse tuumana; |
| --- | --- |

2.

rõhutab meretranspordisektori tähtsust Euroopa majandusele mitte üksnes reisijate, toorme, kaupade ja energiatoodete transpordi seisukohast, vaid ka laevatööstust, logistikat, teadusuuringuid, turismi, kalandust ja vesiviljelust ning haridust hõlmava laiema merendustegevuse tuumana;

| 3. | rõhutab, et ELi merenduspoliitikas tuleks arvesse võtta asjaolu, et meretranspordisektor peab toime tulema mitte üksnes liidusisese, vaid ka ülemaailmse konkurentsi tingimustes; rõhutab ka seda, kui oluline on meretranspordi osakaalu suurenemine üldisemas transporditegevuses nii ELis kui ka väljaspool ELi; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et ELi merenduspoliitikas tuleks arvesse võtta asjaolu, et meretranspordisektor peab toime tulema mitte üksnes liidusisese, vaid ka ülemaailmse konkurentsi tingimustes; rõhutab ka seda, kui oluline on meretranspordi osakaalu suurenemine üldisemas transporditegevuses nii ELis kui ka väljaspool ELi;

| 4. | loodab, et ELi merenduspoliitika kohandatakse nüüdsest peale raamistikuga „ühtne Euroopa meri”, ja palub sellest tulenevalt komisjonil töötada välja Euroopa meretranspordipoliitika ühise mereruumi raames; |
| --- | --- |

4.

loodab, et ELi merenduspoliitika kohandatakse nüüdsest peale raamistikuga „ühtne Euroopa meri”, ja palub sellest tulenevalt komisjonil töötada välja Euroopa meretranspordipoliitika ühise mereruumi raames;

Turg

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks võitlust mugavuslippude kuritarvitamise vastu; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks võitlust mugavuslippude kuritarvitamise vastu;

| 6. | nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid ergutaksid oma lippude kasutamist ja toetaksid oma maismaal tegutsevaid merendusklastreid, pakkudes näiteks laevadele maksundusalaseid võimalusi, nagu tonnaaži maksustamise süsteem, ning maksusoodustusi meremeestele ja laevaomanikele; |
| --- | --- |

6.

nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid ergutaksid oma lippude kasutamist ja toetaksid oma maismaal tegutsevaid merendusklastreid, pakkudes näiteks laevadele maksundusalaseid võimalusi, nagu tonnaaži maksustamise süsteem, ning maksusoodustusi meremeestele ja laevaomanikele;

| 7. | on seisukohal, et nagu iga majandussektor, peab merendussektor põhimõtteliselt jääma riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse, kuigi riigiabi võib konkreetsetel juhtudel erandkorras lubada, tingimusel, et see on ajutine ning seda antakse läbipaistval ja selgel moel; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et nagu iga majandussektor, peab merendussektor põhimõtteliselt jääma riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse, kuigi riigiabi võib konkreetsetel juhtudel erandkorras lubada, tingimusel, et see on ajutine ning seda antakse läbipaistval ja selgel moel;

| 8. | on seisukohal, et suunised meretranspordi riigiabi kohta (mis kaotavad kehtivuse 2011. aastal) tuleb säilitada ja neid tuleb pikendada, kuna need on aidanud oluliselt säilitada Euroopa meretranspordi rahvusvahelist konkurentsivõimet, suutlikkust tulla edukalt toime kolmandate riikide sageli ebaausa konkurentsiga ja säilitada selle ülemaailmset juhtpositsiooni ning seeläbi aidanud toetada liikmesriikide majandust; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et suunised meretranspordi riigiabi kohta (mis kaotavad kehtivuse 2011. aastal) tuleb säilitada ja neid tuleb pikendada, kuna need on aidanud oluliselt säilitada Euroopa meretranspordi rahvusvahelist konkurentsivõimet, suutlikkust tulla edukalt toime kolmandate riikide sageli ebaausa konkurentsiga ja säilitada selle ülemaailmset juhtpositsiooni ning seeläbi aidanud toetada liikmesriikide majandust;

| 9. | palub komisjonil esitada lubatud uued meretranspordi riigiabi eeskirjad 2010. aastal ning on lisaks seisukohal, et komisjon peaks võimalikult kiiresti esitama ka meresadamate riigiabi suunised; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil esitada lubatud uued meretranspordi riigiabi eeskirjad 2010. aastal ning on lisaks seisukohal, et komisjon peaks võimalikult kiiresti esitama ka meresadamate riigiabi suunised;

| 10. | rõhutab sellega seoses, et riigiabi tuleb anda eranditult niisuguste Euroopa merendussektorite toetuseks, mis on pühendunud sotsiaalsetele standarditele, tööhõive edendamisele ja töötajate väljaõppele Euroopas, ning Euroopa laevanduse konkurentsivõime tagamiseks maailmas; |
| --- | --- |

10.

rõhutab sellega seoses, et riigiabi tuleb anda eranditult niisuguste Euroopa merendussektorite toetuseks, mis on pühendunud sotsiaalsetele standarditele, tööhõive edendamisele ja töötajate väljaõppele Euroopas, ning Euroopa laevanduse konkurentsivõime tagamiseks maailmas;

| 11. | kutsub liikmesriike üles kiiresti allkirjastama, ratifitseerima ja rakendama ÜRO konventsiooni kaupade rahvusvahelise osalise või täieliku meretranspordi lepingute kohta, nn Rotterdami eeskirja, millega luuakse uus merendusvaldkonna vastutuse süsteem; |
| --- | --- |

11.

kutsub liikmesriike üles kiiresti allkirjastama, ratifitseerima ja rakendama ÜRO konventsiooni kaupade rahvusvahelise osalise või täieliku meretranspordi lepingute kohta, nn Rotterdami eeskirja, millega luuakse uus merendusvaldkonna vastutuse süsteem;

| 12. | kutsub komisjoni üles võtma üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste eelseisva läbivaatamise käigus senisest enam arvesse meretransporti ja selle maismaal paiknevaid struktuure, eriti Euroopa meresadamate mitmeliigilist ühendamist sisemaaga; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles võtma üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste eelseisva läbivaatamise käigus senisest enam arvesse meretransporti ja selle maismaal paiknevaid struktuure, eriti Euroopa meresadamate mitmeliigilist ühendamist sisemaaga;

| 13. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse ühenduse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi (KOM(2009)0011), et muuta praegused Euroopa merelühisõitude haldusmenetlused lihtsamaks, neid vähendada või need kaotada; kutsub komisjoni üles toetama ka tulevikus merelühisõitusid, et liidusisese meretranspordi tulemuslikkust tunduvalt suurendada; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse ühenduse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi (KOM(2009)0011), et muuta praegused Euroopa merelühisõitude haldusmenetlused lihtsamaks, neid vähendada või need kaotada; kutsub komisjoni üles toetama ka tulevikus merelühisõitusid, et liidusisese meretranspordi tulemuslikkust tunduvalt suurendada;

Sotsiaalsed aspektid

| 14. | tunneb heameelt liikmesriikide ja komisjoni algatuse üle noorte ELi kodanike huvi suurendamiseks merendusvaldkonna elukutsete vastu; rõhutab vajadust pakkuda võimalusi meremeeste elukestvaks õppeks ja ümberõppeks kõikidel tasanditel, nii maal kui merel töötavate meremeeste puhul, et suurendada tööjõu ametioskusi ja pädevust; soovitab ühtlasi anda koolides kõnealuse sektori kohta rohkem teavet ja pakkuda rohkem praktikakohti; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt liikmesriikide ja komisjoni algatuse üle noorte ELi kodanike huvi suurendamiseks merendusvaldkonna elukutsete vastu; rõhutab vajadust pakkuda võimalusi meremeeste elukestvaks õppeks ja ümberõppeks kõikidel tasanditel, nii maal kui merel töötavate meremeeste puhul, et suurendada tööjõu ametioskusi ja pädevust; soovitab ühtlasi anda koolides kõnealuse sektori kohta rohkem teavet ja pakkuda rohkem praktikakohti;

| 15. | kutsub liikmesriike üles rahvusvaheliste konventsioonide raames, nagu STCW konventsioon ja ILO 2006. aasta meretöönormide konventsioon, parandama ja ajakohastama olemasolevaid koolitusprogramme, et parandada veelgi mereõppeasutuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles rahvusvaheliste konventsioonide raames, nagu STCW konventsioon ja ILO 2006. aasta meretöönormide konventsioon, parandama ja ajakohastama olemasolevaid koolitusprogramme, et parandada veelgi mereõppeasutuste kvaliteeti;

| 16. | rõhutab, et kolmandatest riikidest pärit meremehed peavad täitma rahuldavad väljaõppenõuded vastavalt STCW konventsioonile, ning kutsub laevaomanikke ja riiklikke inspektuure üles nende nõuete täitmist tagama ning neid nõudeid jõustama, vajaduse korral Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) abiga; kordab oma palvet, et liikmesriigid ratifitseeriksid kiiresti ILO 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ja et esimesel võimalusel võetaks vastu kõnealuse tööstusharu kokkuleppel põhinev komisjoni ettepanek integreerida konventsiooni põhielemendid ELi õigusesse; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et kolmandatest riikidest pärit meremehed peavad täitma rahuldavad väljaõppenõuded vastavalt STCW konventsioonile, ning kutsub laevaomanikke ja riiklikke inspektuure üles nende nõuete täitmist tagama ning neid nõudeid jõustama, vajaduse korral Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) abiga; kordab oma palvet, et liikmesriigid ratifitseeriksid kiiresti ILO 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ja et esimesel võimalusel võetaks vastu kõnealuse tööstusharu kokkuleppel põhinev komisjoni ettepanek integreerida konventsiooni põhielemendid ELi õigusesse;

| 17. | palub liikmesriikidel julgustada ELi meremeeste kasutamist oma laevastikes ja luua piisavalt võimalusi, et takistada meremeeste väljarännet liidust; |
| --- | --- |

17.

palub liikmesriikidel julgustada ELi meremeeste kasutamist oma laevastikes ja luua piisavalt võimalusi, et takistada meremeeste väljarännet liidust;

| 18. | tunneb heameelt komisjoni soovituse üle, et liikmesriigid peaksid tõhustama koostööd merendusega seotud Euroopa asutuste vahel, ja õhutab liikmesriike ühtlustama oma vastavaid õppekavasid ja koolitusplaane, et soodustada ja edendada ELi meremeeste kvalifikatsiooni kõrget taset ja laialdasi oskusi; |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt komisjoni soovituse üle, et liikmesriigid peaksid tõhustama koostööd merendusega seotud Euroopa asutuste vahel, ja õhutab liikmesriike ühtlustama oma vastavaid õppekavasid ja koolitusplaane, et soodustada ja edendada ELi meremeeste kvalifikatsiooni kõrget taset ja laialdasi oskusi;

| 19. | rõhutab, et sotsiaalne mõõde ja ELi meremeeste töötingimused on tihedalt seotud Euroopa laevastiku konkurentsivõimega, ja et on vaja hõlbustada merendusala tööjõu liikuvust kogu Euroopas ning tagada täielikult toimiv siseturg, kus puuduksid tõkked ja põhjendamatud teenuste osutamise piirangud; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et sotsiaalne mõõde ja ELi meremeeste töötingimused on tihedalt seotud Euroopa laevastiku konkurentsivõimega, ja et on vaja hõlbustada merendusala tööjõu liikuvust kogu Euroopas ning tagada täielikult toimiv siseturg, kus puuduksid tõkked ja põhjendamatud teenuste osutamise piirangud;

| 20. | toetab heade tavade vahetust töötingimuste ja sotsiaalsete standardite osas, samuti elamistingimuste parandamist laevade pardal, eriti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamise, tervishoiule juurdepääsu parandamise, ohutusstandardite ja koolituse tugevdamisega, et tulla toime meremeeste ametitele omaste ohtudega; |
| --- | --- |

20.

toetab heade tavade vahetust töötingimuste ja sotsiaalsete standardite osas, samuti elamistingimuste parandamist laevade pardal, eriti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamise, tervishoiule juurdepääsu parandamise, ohutusstandardite ja koolituse tugevdamisega, et tulla toime meremeeste ametitele omaste ohtudega;

| 21. | rõhutab, et kontroll peab olema konkreetne ja riskipõhine ega tohi merendussektorile liigset regulatiivset survet avaldada; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et kontroll peab olema konkreetne ja riskipõhine ega tohi merendussektorile liigset regulatiivset survet avaldada;

| 22. | loodab, et uuritakse võimet korvata aina vähenevat meremeeste hulka tehnoloogiliste uuenduste abil, kuid hoiatab katsetamata tehnika liiga kiire kasutuselevõtu eest; |
| --- | --- |

22.

loodab, et uuritakse võimet korvata aina vähenevat meremeeste hulka tehnoloogiliste uuenduste abil, kuid hoiatab katsetamata tehnika liiga kiire kasutuselevõtu eest;

| 23. | palub meresadamate valdajatel parandada meremeeste tingimusi reidil ankrus ootavatel laevadel, sealhulgas lihtsamad transpordivõimalused laevalt kaldale ja vastupidi; |
| --- | --- |

23.

palub meresadamate valdajatel parandada meremeeste tingimusi reidil ankrus ootavatel laevadel, sealhulgas lihtsamad transpordivõimalused laevalt kaldale ja vastupidi;

Keskkond

| 24. | tunnistab, et vääveloksiidide ja lämmastikoksiidide, osakeste (PM10) ja CO2 heitkoguste vähendamisel on vaja teha olulisi edusamme ja et see on vajalik ELi kliimakaitse eesmärkide raames; rõhutab asjaolu, et sektor saab aidata kaasa võitlusele kahjulike heidete ja kliimamuutuse vastu ning et teadus- ja arendustegevusse tehtavad avaliku ja erasektori investeeringud on selles osas eriti olulised; |
| --- | --- |

24.

tunnistab, et vääveloksiidide ja lämmastikoksiidide, osakeste (PM10) ja CO2 heitkoguste vähendamisel on vaja teha olulisi edusamme ja et see on vajalik ELi kliimakaitse eesmärkide raames; rõhutab asjaolu, et sektor saab aidata kaasa võitlusele kahjulike heidete ja kliimamuutuse vastu ning et teadus- ja arendustegevusse tehtavad avaliku ja erasektori investeeringud on selles osas eriti olulised;

| 25. | rõhutab, et heitkoguste vähendamine tuleb kiiresti kokku leppida ja rakendada siduvalt Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) kaudu, et piirata konkurentsitingimuste ebavõrdsust, kuid et see ei tohi takistada liidul teha oma liikmesriikide laevastike suhtes kohaldatavaid täiendava vähendamise algatusi, julgustades seega ka muid mandreid saama selles valdkonnas konkurentsivõimeliseks; juhib sellega seoses tähelepanu merelühisõitude ja mere pikamaasõitude suurtele erinevustele, mida tuleb IMOs sõlmitavate kokkulepete puhul arvesse võtta; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et heitkoguste vähendamine tuleb kiiresti kokku leppida ja rakendada siduvalt Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) kaudu, et piirata konkurentsitingimuste ebavõrdsust, kuid et see ei tohi takistada liidul teha oma liikmesriikide laevastike suhtes kohaldatavaid täiendava vähendamise algatusi, julgustades seega ka muid mandreid saama selles valdkonnas konkurentsivõimeliseks; juhib sellega seoses tähelepanu merelühisõitude ja mere pikamaasõitude suurtele erinevustele, mida tuleb IMOs sõlmitavate kokkulepete puhul arvesse võtta;

| 26. | kutsub liikmesriike üles rohkem kasutama (võimaluse korral koostöös naaberriikidega) merenduse heite kontrollpiirkondade kehtestamise võimalust eelkõige lämmastikoksiidide kohta; rõhutab, et täiendavate merenduse heite kontrollpiirkondade kehtestamine ei tohi kaasa tuua Euroopa-siseseid konkurentsimoonutusi; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles rohkem kasutama (võimaluse korral koostöös naaberriikidega) merenduse heite kontrollpiirkondade kehtestamise võimalust eelkõige lämmastikoksiidide kohta; rõhutab, et täiendavate merenduse heite kontrollpiirkondade kehtestamine ei tohi kaasa tuua Euroopa-siseseid konkurentsimoonutusi;

| 27. | toetab meetmeid, mis võimaldavad transpordi ümbersuunamist meretranspordile, et põhimaanteid ummikutest vabastada; kutsub liitu ja liikmesriike üles looma sadamates logistilised platvormid, mis on hädavajalikud transpordiliikide kokkusobivuse arendamiseks ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks; rõhutab asjaolu, et rahvusvahelised ja ELi eeskirjad ei tohi takistada riigiasutuste poolt selles suunas tehtud jõupingutusi; loodab, et Vahemere Liidu raames võetakse kiirelt ja ulatuslikult kasutusele meremagistraalid, mis võimaldavad vähendada maismaa transpordi võrkude saastet ja ummikuid; |
| --- | --- |

27.

toetab meetmeid, mis võimaldavad transpordi ümbersuunamist meretranspordile, et põhimaanteid ummikutest vabastada; kutsub liitu ja liikmesriike üles looma sadamates logistilised platvormid, mis on hädavajalikud transpordiliikide kokkusobivuse arendamiseks ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks; rõhutab asjaolu, et rahvusvahelised ja ELi eeskirjad ei tohi takistada riigiasutuste poolt selles suunas tehtud jõupingutusi; loodab, et Vahemere Liidu raames võetakse kiirelt ja ulatuslikult kasutusele meremagistraalid, mis võimaldavad vähendada maismaa transpordi võrkude saastet ja ummikuid;

| 28. | pooldab põhimõtteliselt 2008. aasta oktoobris IMO poolt seoses laevadelt pärinevate väävel- ja lämmastikoksiidide heitkoguste vähendamisega MARPOLi konventsiooni VI lisas tehtud muudatusi; väljendab siiski muret transpordi võimaliku tagasisuunamise üle merelühisõitudelt maanteeveole alates 2015. aastast Põhja- ja Läänemere väävliheite kontrollpiirkondades kehtestatava 0,1 % suuruse väävli piirväärtuse tagajärjel; palub komisjonil seetõttu esitada Euroopa Parlamendile võimalikult kiiresti, hiljemalt 2010. aasta lõpuks, asjakohase mõjuhinnangu; |
| --- | --- |

28.

pooldab põhimõtteliselt 2008. aasta oktoobris IMO poolt seoses laevadelt pärinevate väävel- ja lämmastikoksiidide heitkoguste vähendamisega MARPOLi konventsiooni VI lisas tehtud muudatusi; väljendab siiski muret transpordi võimaliku tagasisuunamise üle merelühisõitudelt maanteeveole alates 2015. aastast Põhja- ja Läänemere väävliheite kontrollpiirkondades kehtestatava 0,1 % suuruse väävli piirväärtuse tagajärjel; palub komisjonil seetõttu esitada Euroopa Parlamendile võimalikult kiiresti, hiljemalt 2010. aasta lõpuks, asjakohase mõjuhinnangu;

| 29. | on seisukohal, et kõik transpordiliigid, sealhulgas meretransport, peavad oma väliskulusid järk-järgult arvesse võtma; on arvamusel, et selle põhimõtte kasutuselevõtt tekitab rahalisi vahendeid, mida on võimalik eelisjärjekorras koondada, et viia ellu innovatsiooni heaks tehtavaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et kõik transpordiliigid, sealhulgas meretransport, peavad oma väliskulusid järk-järgult arvesse võtma; on arvamusel, et selle põhimõtte kasutuselevõtt tekitab rahalisi vahendeid, mida on võimalik eelisjärjekorras koondada, et viia ellu innovatsiooni heaks tehtavaid jõupingutusi;

| 30. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tegelda ka alternatiivsete vahenditega, nagu laevamasuudi maksu kehtestamine, mis peaks eelistatavalt sõltuma kütuse kvaliteedist ja keskkonnasäästlikkusest, või nn roheliste sadamate kontseptsioon, kus puhaste laevadega tegeletakse eelisjärjekorras ja/või võetakse neilt vähendatud sadamatasu; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tegelda ka alternatiivsete vahenditega, nagu laevamasuudi maksu kehtestamine, mis peaks eelistatavalt sõltuma kütuse kvaliteedist ja keskkonnasäästlikkusest, või nn roheliste sadamate kontseptsioon, kus puhaste laevadega tegeletakse eelisjärjekorras ja/või võetakse neilt vähendatud sadamatasu;

| 31. | palub liikmesriikidel töötada IMO raames selle nimel, et määrata kindlaks ja rakendada asjakohased ja ülemaailmselt kohaldatavad keskkonnanõuded; |
| --- | --- |

31.

palub liikmesriikidel töötada IMO raames selle nimel, et määrata kindlaks ja rakendada asjakohased ja ülemaailmselt kohaldatavad keskkonnanõuded;

| 32. | võtab sellega seoses teadmiseks läbimurde siseveetranspordi tehnoloogias, mis on võimaldanud kasutuses olevate laevade mootorite heitkoguseid oluliselt vähendada, ja veeldatud maagaasi võimalikku kasutamist kütusena; palub komisjonil uurida, kas kõnealust tehnoloogiat saaks kasutada ka merelaevanduses ja kuidas saaks kiirendada selle tehnoloogia kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

32.

võtab sellega seoses teadmiseks läbimurde siseveetranspordi tehnoloogias, mis on võimaldanud kasutuses olevate laevade mootorite heitkoguseid oluliselt vähendada, ja veeldatud maagaasi võimalikku kasutamist kütusena; palub komisjonil uurida, kas kõnealust tehnoloogiat saaks kasutada ka merelaevanduses ja kuidas saaks kiirendada selle tehnoloogia kasutuselevõttu;

| 33. | kahetseb asjaolu, et kliimamuutuse tippkohtumisel Kopenhaagenis ei õnnestunud jõuda kokkuleppele merelaevade heitkoguste vähendamise kohta, kuid rõhutab, et tuleb jätkata tugevaid jõupingutusi nii Kyoto-järgse protsessi kui IMO raames, et kooskõlastada ülemaailmsed meetmed nimetatud vähendamise saavutamiseks; kutsub liikmesriike üles tegutsema selle nimel, et IMO saaks järgmisteks ülemaailmseteks kliimaalasteks läbirääkimisteks volitused, mis hõlmavad mõõdetavaid vähendamiseesmärke meretranspordis; |
| --- | --- |

33.

kahetseb asjaolu, et kliimamuutuse tippkohtumisel Kopenhaagenis ei õnnestunud jõuda kokkuleppele merelaevade heitkoguste vähendamise kohta, kuid rõhutab, et tuleb jätkata tugevaid jõupingutusi nii Kyoto-järgse protsessi kui IMO raames, et kooskõlastada ülemaailmsed meetmed nimetatud vähendamise saavutamiseks; kutsub liikmesriike üles tegutsema selle nimel, et IMO saaks järgmisteks ülemaailmseteks kliimaalasteks läbirääkimisteks volitused, mis hõlmavad mõõdetavaid vähendamiseesmärke meretranspordis;

| 34. | kutsub liitu üles juhtima seda protsessi ülemaailmsel tasandil, eelkõige IMOs, et vähendada heiteid merendussektoris; |
| --- | --- |

34.

kutsub liitu üles juhtima seda protsessi ülemaailmsel tasandil, eelkõige IMOs, et vähendada heiteid merendussektoris;

| 35. | rõhutab, kui oluline on Euroopa sadamates niisugune koostalitlusvõimeline tehnika elektrienergia edastamiseks kaldalt laevadele, mille abil oleks võimalik saastamist oluliselt vähendada; kutsub komisjoni üles kontrollima, millistes meresadamates on selliseid tehnilisi vahendeid võimalik tõhusalt kasutada; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, kui oluline on Euroopa sadamates niisugune koostalitlusvõimeline tehnika elektrienergia edastamiseks kaldalt laevadele, mille abil oleks võimalik saastamist oluliselt vähendada; kutsub komisjoni üles kontrollima, millistes meresadamates on selliseid tehnilisi vahendeid võimalik tõhusalt kasutada;

| 36. | rõhutab, et komisjon peab oma teadus- ja arendustegevuse poliitilises raamistikus pidama esmatähtsaks innovatsiooni taastuvate tehnoloogiate merenduses kasutamise valdkonnas, näiteks laevade päikese- ja tuuleenergiaseadmed; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et komisjon peab oma teadus- ja arendustegevuse poliitilises raamistikus pidama esmatähtsaks innovatsiooni taastuvate tehnoloogiate merenduses kasutamise valdkonnas, näiteks laevade päikese- ja tuuleenergiaseadmed;

| 37. | palub komisjonil uurida arukate tehnoloogiate ja eelkõige Galileo kogu potentsiaali saaste vähendamiseks ja seireks transpordisektoris; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil uurida arukate tehnoloogiate ja eelkõige Galileo kogu potentsiaali saaste vähendamiseks ja seireks transpordisektoris;

| 38. | rõhutab vajadust edendada paberivabasid sadama- ja tollitoiminguid ning hõlbustada sadamates koostööd erinevate teenuseosutajate ja tarbijate vahel niisuguste arukate transpordisüsteemide ja -võrgustike kasutamise abil nagu SafeSeaNet ja e-toll, et kiirendada sadamatoiminguid ja vähendada saastet; |
| --- | --- |

38.

rõhutab vajadust edendada paberivabasid sadama- ja tollitoiminguid ning hõlbustada sadamates koostööd erinevate teenuseosutajate ja tarbijate vahel niisuguste arukate transpordisüsteemide ja -võrgustike kasutamise abil nagu SafeSeaNet ja e-toll, et kiirendada sadamatoiminguid ja vähendada saastet;

Ohutus

| 39. | kiidab heaks meresõiduohutuse kolmanda paketi vastuvõtmise ning kutsub liikmesriike üles paketti kiiresti rakendama; |
| --- | --- |

39.

kiidab heaks meresõiduohutuse kolmanda paketi vastuvõtmise ning kutsub liikmesriike üles paketti kiiresti rakendama;

| 40. | pooldab laevaehituse, sealhulgas kasutatava terase kvaliteedi, samuti laevade projekteerimise ning hooldamise ranget kontrolli, nagu on ette nähtud muu hulgas klassifikatsiooniühinguid käsitlevates muudetud õigusaktides; |
| --- | --- |

40.

pooldab laevaehituse, sealhulgas kasutatava terase kvaliteedi, samuti laevade projekteerimise ning hooldamise ranget kontrolli, nagu on ette nähtud muu hulgas klassifikatsiooniühinguid käsitlevates muudetud õigusaktides;

| 41. | toetab suunamuutust sadamariigi kontrolli käsitlevas vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumis, mille kohaselt korrapärane kontroll asendatakse riskipõhise kontrolliga, nii et kontrollitakse tulemuslikult just neid laevu, millel on ilmnenud arvukaid puudusi; |
| --- | --- |

41.

toetab suunamuutust sadamariigi kontrolli käsitlevas vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumis, mille kohaselt korrapärane kontroll asendatakse riskipõhise kontrolliga, nii et kontrollitakse tulemuslikult just neid laevu, millel on ilmnenud arvukaid puudusi;

| 42. | kutsub liikmesriike ja laevaomanikke üles püüdma saavutada kohta vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi nn valges nimekirjas; palub eelkõige Slovakkial selleks täiendavaid jõupingutusi teha; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike ja laevaomanikke üles püüdma saavutada kohta vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi nn valges nimekirjas; palub eelkõige Slovakkial selleks täiendavaid jõupingutusi teha;

| 43. | kutsub riiklikke inspektsioone ja muid riiklikke asutusi üles tegema tihedamat koostööd andmete vahetamisel laevade ja lasti kohta, et vähendada regulatiivset survet, kuid samal ajal suurendada kontrollimise tulemuslikkust; nõuab integreeritud teabehaldussüsteemi kiiret kasutuselevõttu juba kättesaadavate vahendite, eelkõige SafeSeaNeti kasutamise ja paremaks muutmise abil; palub, et komisjon rakendaks kiiresti piiriülese ja sektoriülese jälgimise süsteemi kogu ELi territooriumil; |
| --- | --- |

43.

kutsub riiklikke inspektsioone ja muid riiklikke asutusi üles tegema tihedamat koostööd andmete vahetamisel laevade ja lasti kohta, et vähendada regulatiivset survet, kuid samal ajal suurendada kontrollimise tulemuslikkust; nõuab integreeritud teabehaldussüsteemi kiiret kasutuselevõttu juba kättesaadavate vahendite, eelkõige SafeSeaNeti kasutamise ja paremaks muutmise abil; palub, et komisjon rakendaks kiiresti piiriülese ja sektoriülese jälgimise süsteemi kogu ELi territooriumil;

| 44. | on teadlik piraatluse ohust avamerel ja eriti Somaali poolsaare piirkonnas ja Somaalia rannikuvetes, ning kutsub kõiki laevaomanikke üles tegema koostööd riiklike algatuste raames, mille eesmärk on kaitsta neid piraatluse eest, nagu seda tehti ELi esimese eduka mereoperatsiooni Atalanta puhul; palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada nii omavahelist kui ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raames tehtavat koostööd, et kaitsta meremehi, kalureid ja reisijaid ning samuti laevastikku; |
| --- | --- |

44.

on teadlik piraatluse ohust avamerel ja eriti Somaali poolsaare piirkonnas ja Somaalia rannikuvetes, ning kutsub kõiki laevaomanikke üles tegema koostööd riiklike algatuste raames, mille eesmärk on kaitsta neid piraatluse eest, nagu seda tehti ELi esimese eduka mereoperatsiooni Atalanta puhul; palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada nii omavahelist kui ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raames tehtavat koostööd, et kaitsta meremehi, kalureid ja reisijaid ning samuti laevastikku;

| 45. | tuletab meelde, et üldine lähenemisviis võitlusele piraatluse vastu ei tohi piirduda ühe rahvusvahelise mereväeüksusega, vaid peab olema sätestatud üldises kavas, mille eesmärk on edendada rahu ja arengut asjaomases piirkonnas; on teadlik ka vajadusest, et laevadel kohaldaks täielikult ja täpselt meretranspordi organisatsioonide vastuvõetud enesekaitsealaseid meetmeid IMO heakskiidetud parimate haldustavade alusel; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde, et üldine lähenemisviis võitlusele piraatluse vastu ei tohi piirduda ühe rahvusvahelise mereväeüksusega, vaid peab olema sätestatud üldises kavas, mille eesmärk on edendada rahu ja arengut asjaomases piirkonnas; on teadlik ka vajadusest, et laevadel kohaldaks täielikult ja täpselt meretranspordi organisatsioonide vastuvõetud enesekaitsealaseid meetmeid IMO heakskiidetud parimate haldustavade alusel;

Muud

| 46. | rõhutab, et laevandus on ülemaailmne tegevusala ning lepingud tuleks eelistatavalt sõlmida ülemaailmses mõõtkavas; peab IMOd selleks sobivaimaks foorumiks; palub liikmesriikidel teha suuremaid pingutusi, et kiiresti ratifitseerida ja rakendada IMO konventsioonid, millele nad on alla kirjutanud; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et laevandus on ülemaailmne tegevusala ning lepingud tuleks eelistatavalt sõlmida ülemaailmses mõõtkavas; peab IMOd selleks sobivaimaks foorumiks; palub liikmesriikidel teha suuremaid pingutusi, et kiiresti ratifitseerida ja rakendada IMO konventsioonid, millele nad on alla kirjutanud;

| 47. | on samas täiesti teadlik liidu rollist rahvusvaheliste eeskirjade ülevõtmisel ELi õigusesse ning merenduspoliitika rakendamisel ja toetamisel, näiteks EMSA kaudu; |
| --- | --- |

47.

on samas täiesti teadlik liidu rollist rahvusvaheliste eeskirjade ülevõtmisel ELi õigusesse ning merenduspoliitika rakendamisel ja toetamisel, näiteks EMSA kaudu;

| 48. | rõhutab vajadust kiirendada sadamate infrastruktuuri võimekuse ajakohastamist ja laiendamist, arvestades eeldatavat meritsi veetavate kaupade koguse suurenemist; tuletab meelde, et selleks tuleb teha tohutuid investeeringuid ja et need peavad vastama läbipaistvatele ja õiglastele rahastamiseeskirjadele, et tagada Euroopa sadamate vahel aus konkurents; kutsub komisjoni üles tagama asjaolu, et reguleeriv raamistik oleks selles osas siduv; |
| --- | --- |

48.

rõhutab vajadust kiirendada sadamate infrastruktuuri võimekuse ajakohastamist ja laiendamist, arvestades eeldatavat meritsi veetavate kaupade koguse suurenemist; tuletab meelde, et selleks tuleb teha tohutuid investeeringuid ja et need peavad vastama läbipaistvatele ja õiglastele rahastamiseeskirjadele, et tagada Euroopa sadamate vahel aus konkurents; kutsub komisjoni üles tagama asjaolu, et reguleeriv raamistik oleks selles osas siduv;

| 49. | palub, et komisjon võtaks oma teatise, mis käsitleb ELi meretranspordipoliitikat kuni 2018. aastani, ja käesoleva resolutsiooni transpordipoliitika valge raamatu eelseisva läbivaatamise aluseks; |
| --- | --- |

49.

palub, et komisjon võtaks oma teatise, mis käsitleb ELi meretranspordipoliitikat kuni 2018. aastani, ja käesoleva resolutsiooni transpordipoliitika valge raamatu eelseisva läbivaatamise aluseks;

| 50. | nõuab poliitikat, mis edendaks sadamate ühendamist sisemaaga (kuivdokid ja logistilised platvormid) ummikutega seotud probleemidega piirkondades, ning et see poliitika integreeritaks TEN-T läbivaatamisse; |
| --- | --- |

50.

nõuab poliitikat, mis edendaks sadamate ühendamist sisemaaga (kuivdokid ja logistilised platvormid) ummikutega seotud probleemidega piirkondades, ning et see poliitika integreeritaks TEN-T läbivaatamisse;

| 51. | rõhutab sellise laevaehituse majanduslikku ja strateegilist tähtsust, mis võimaldab kontrollida ja kasutada uusi laevadele kohaldatavaid tehnoloogiaid ja säilitada hädavajalikku Euroopa oskusteavet, mis on vajalik uute põlvkondade laevade ehitamiseks; nõuab meetmeid innovatsiooni, teadus- ja arendustegevuse ja koolituse toetamiseks, et arendada välja konkurentsivõimeline ja innovaatiline Euroopa laevaehitus; |
| --- | --- |

51.

rõhutab sellise laevaehituse majanduslikku ja strateegilist tähtsust, mis võimaldab kontrollida ja kasutada uusi laevadele kohaldatavaid tehnoloogiaid ja säilitada hädavajalikku Euroopa oskusteavet, mis on vajalik uute põlvkondade laevade ehitamiseks; nõuab meetmeid innovatsiooni, teadus- ja arendustegevuse ja koolituse toetamiseks, et arendada välja konkurentsivõimeline ja innovaatiline Euroopa laevaehitus;

| 52. | nõuab niisuguse kohustuse kehtestamist, mille kohaselt tuleb sadamate ajakohastamise ja laiendamise projektide raames varustada reisiterminalid ja uued reisilaevad piiratud liikumisvõimega inimestele mõeldud abivahenditega; |
| --- | --- |

52.

nõuab niisuguse kohustuse kehtestamist, mille kohaselt tuleb sadamate ajakohastamise ja laiendamise projektide raames varustada reisiterminalid ja uued reisilaevad piiratud liikumisvõimega inimestele mõeldud abivahenditega;

| 53. | tunneb heameelt algatuse üle töötada välja kampaania reisijate õiguste osas parimate tavade edendamiseks reisijateveo ja merematke-ettevõtjate seas; |
| --- | --- |

53.

tunneb heameelt algatuse üle töötada välja kampaania reisijate õiguste osas parimate tavade edendamiseks reisijateveo ja merematke-ettevõtjate seas;

| 54. | palub komisjonil praegusel TEN-T läbivaatamisel arvesse võtta soovitusi seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani, eelkõige neid, milles käsitletakse meremagistraalide ja siseveetranspordi ning Euroopa tähtsusega sadamate kui ühendussõlmede võrgu tõhusat integreerimist; |
| --- | --- |

54.

palub komisjonil praegusel TEN-T läbivaatamisel arvesse võtta soovitusi seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani, eelkõige neid, milles käsitletakse meremagistraalide ja siseveetranspordi ning Euroopa tähtsusega sadamate kui ühendussõlmede võrgu tõhusat integreerimist;

| 55. | palub komisjonil töötada välja võrreldava strateegia Euroopa siseveetranspordi jaoks ja viia see kooskõlla käesoleva strateegiaga, et edendada optimeeritud transpordiahelat, mis ühendab mere- ja siseveekaubavedusid; |
| --- | --- |

55.

palub komisjonil töötada välja võrreldava strateegia Euroopa siseveetranspordi jaoks ja viia see kooskõlla käesoleva strateegiaga, et edendada optimeeritud transpordiahelat, mis ühendab mere- ja siseveekaubavedusid;

| 56. | kutsub komisjoni üles viivitamata esitama lubatud tegevuskava, milles esitatakse olulised üksikasjad oma teatise täiendamiseks; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni üles viivitamata esitama lubatud tegevuskava, milles esitatakse olulised üksikasjad oma teatise täiendamiseks;

*

* *

| 57. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

57.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/16

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Europeana – järgmised sammud

P7_TA(2010)0129

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon teatise „Europeana – järgmised sammud” kohta (2009/2158(INI))

2011/C 81 E/04

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 28. augusti 2009. aasta teatist pealkirjaga „Europeana – järgmised sammud” (KOM(2009)0440);

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2009. aasta teatist pealkirjaga „Autoriõigus teadmistepõhises majanduses” (KOM(2009)0532);

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2008. aasta järeldusi Euroopa digitaalse raamatukogu EUROPEANA kohta (1);

võttes arvesse komisjoni 11. augusti 2008. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa kultuuripärand hiirekliki kaugusel – ELis kultuurimaterjali digiteerimisel, sellele sidusjuurdepääsu tagamisel ja selle digitaalsel säilitamisel tehtud edusammud” (KOM(2008)0513);

võttes arvesse digitaalraamatukogude alase kõrgetasemelise eksperdirühma (autoriõiguste allrühma) 4. juuni 2008. aasta lõpparuannet digitaalse säilitamise, omanikuta teoste ja lõppenud tiraažiga teoste kohta;

võttes arvesse digitaalraamatukogude alase kõrgetasemelise eksperdirühma (avaliku ja erasektori koostöö allrühma) 2008. aasta mai lõpparuannet avaliku ja erasektori koostöö kohta Euroopa kultuuripärandi digiteerimisel ja sellele sidusjuurdepääsu tagamisel;

võttes arvesse oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni programmi „i2010: digitaalraamatukogud” kohta (2);

võttes arvesse komisjoni 24. augusti 2006. aasta soovitust 2006/585/EÜ kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta (3);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (4);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 167;

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0028/2010),

| A. | arvestades, et on hädavajalik tagada digitaalkeskkonnas Euroopa kultuuripärandi üldine ja lihtsustatud kättesaadavus ning kindlustada selle pärandi edendamine ja säilimine tulevastele põlvkondadele nii Euroopas kui ka väljaspool; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et on hädavajalik tagada digitaalkeskkonnas Euroopa kultuuripärandi üldine ja lihtsustatud kättesaadavus ning kindlustada selle pärandi edendamine ja säilimine tulevastele põlvkondadele nii Euroopas kui ka väljaspool;

| B. | arvestades, et Euroopa kultuuripärandi digiteerimiseks on vajalik Euroopa kultuuripoliitika ning üldsuse ulatuslik osalemine nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriikide tasandil, et kultuuriline mitmekesisus säiliks ning seda austataks ja edendataks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa kultuuripärandi digiteerimiseks on vajalik Euroopa kultuuripoliitika ning üldsuse ulatuslik osalemine nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriikide tasandil, et kultuuriline mitmekesisus säiliks ning seda austataks ja edendataks;

| C. | arvestades, et Euroopa ühise kultuuripärandi rikkust ja mitmekesisust tuleks võimalikult laialt propageerida ja see peaks olema võimalikult laialdaselt kättesaadav, sealhulgas ka väljaspool Euroopat, ning liikmesriikidel ja kultuuriasutustel, eeskätt raamatukogudel, on selles püüdluses oluline roll nii riiklikul kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa ühise kultuuripärandi rikkust ja mitmekesisust tuleks võimalikult laialt propageerida ja see peaks olema võimalikult laialdaselt kättesaadav, sealhulgas ka väljaspool Euroopat, ning liikmesriikidel ja kultuuriasutustel, eeskätt raamatukogudel, on selles püüdluses oluline roll nii riiklikul kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| D. | arvestades, et Euroopa kultuuripärand koosneb suuremalt jaolt avalikus omandis olevatest teostest ning et digitaalkeskkonnas tuleks neile tagada juurdepääs võimalikult kvaliteetses vormingus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa kultuuripärand koosneb suuremalt jaolt avalikus omandis olevatest teostest ning et digitaalkeskkonnas tuleks neile tagada juurdepääs võimalikult kvaliteetses vormingus;

| E. | arvestades, et vaba juurdepääs kultuuri- ja haridusteabele tuleb seada prioriteediks, et parandada haridus- ja elustandardeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vaba juurdepääs kultuuri- ja haridusteabele tuleb seada prioriteediks, et parandada haridus- ja elustandardeid;

| F. | arvestades, et Euroopa kultuuripärandi digiteerimiseks tuleb kehtestada ühised standardid ja arvestades, et suurt hulka eri raamatukogudes hoitavaid digitaalseid teoseid ei ole tehtud üldsusele kättesaadavaks digitaalsete formaatide ühildamatuse tõttu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa kultuuripärandi digiteerimiseks tuleb kehtestada ühised standardid ja arvestades, et suurt hulka eri raamatukogudes hoitavaid digitaalseid teoseid ei ole tehtud üldsusele kättesaadavaks digitaalsete formaatide ühildamatuse tõttu;

| G. | arvestades, et tänu oma töötajatele on raamatukogud kõige pädevamad asutused teoste digiteerimise protsessi jälgima ja juhtima; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tänu oma töötajatele on raamatukogud kõige pädevamad asutused teoste digiteerimise protsessi jälgima ja juhtima;

| H. | arvestades, et Euroopa digitaalraamatukogu ei peaks olema üksnes digiteeritud kogu, millel on teabehalduse vahendid, vaid selle raames tuleks arendada mitmesuguseid tehnilisi vahendeid ja võimalusi teabe loomiseks, otsimiseks ja kasutamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa digitaalraamatukogu ei peaks olema üksnes digiteeritud kogu, millel on teabehalduse vahendid, vaid selle raames tuleks arendada mitmesuguseid tehnilisi vahendeid ja võimalusi teabe loomiseks, otsimiseks ja kasutamiseks;

| I. | arvestades vajadust arvesse võtta uue tehnoloogia kiiret arengut ja sellest tulenevat kultuuritavade muutumist ning olemasolevaid digiteerimisprojekte väljaspool Euroopat; |
| --- | --- |

I.

arvestades vajadust arvesse võtta uue tehnoloogia kiiret arengut ja sellest tulenevat kultuuritavade muutumist ning olemasolevaid digiteerimisprojekte väljaspool Euroopat;

| J. | arvestades, et seetõttu on äärmiselt vajalik, et liikmesriigid suurendaksid oma jõupingutusi, ühendaksid jõud ja eraldaksid vajalikke vahendeid, et jätkata ja elavdada Europeana kujundamist ning seega muuta Euroopa maailmas nähtavamaks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et seetõttu on äärmiselt vajalik, et liikmesriigid suurendaksid oma jõupingutusi, ühendaksid jõud ja eraldaksid vajalikke vahendeid, et jätkata ja elavdada Europeana kujundamist ning seega muuta Euroopa maailmas nähtavamaks;

| K. | arvestades, et praeguseks on digiteeritud üksnes kaduvväike osa Euroopa kultuuripärandist, et digiteerimine toimub liikmesriigiti väga erinevas tempos ning massiliseks digiteerimiseks ei ole eraldatud piisavalt riiklikke rahalisi vahendeid; ning arvestades, et liikmesriikidel tuleks suurendada jõupingutusi avalikus ja eraomandis olevate teoste kiiremaks digiteerimiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et praeguseks on digiteeritud üksnes kaduvväike osa Euroopa kultuuripärandist, et digiteerimine toimub liikmesriigiti väga erinevas tempos ning massiliseks digiteerimiseks ei ole eraldatud piisavalt riiklikke rahalisi vahendeid; ning arvestades, et liikmesriikidel tuleks suurendada jõupingutusi avalikus ja eraomandis olevate teoste kiiremaks digiteerimiseks;

| L. | arvestades, et Euroopa kultuuripärandi ja teadusmaterjalide digiteerimine tuleb kasuks eelkõige niisugustele valdkondadele nagu haridus, teadus, uurimistegevus, turism, ettevõtlus, innovatsioon ja meedia; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa kultuuripärandi ja teadusmaterjalide digiteerimine tuleb kasuks eelkõige niisugustele valdkondadele nagu haridus, teadus, uurimistegevus, turism, ettevõtlus, innovatsioon ja meedia;

| M. | arvestades, et digitaaltehnoloogia hõlbustab oluliselt ka nende inimeste juurdepääsu Euroopa kultuuripärandile, kelle juurdepääs kultuurile on raskendatud, näiteks puuetega inimesed; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et digitaaltehnoloogia hõlbustab oluliselt ka nende inimeste juurdepääsu Euroopa kultuuripärandile, kelle juurdepääs kultuurile on raskendatud, näiteks puuetega inimesed;

| N. | arvestades, et autoriõigust käsitlevad õigusaktid eri ELi maades on väga erinevad ning et paljude teoste autoriõiguste seis on ebamäärane; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et autoriõigust käsitlevad õigusaktid eri ELi maades on väga erinevad ning et paljude teoste autoriõiguste seis on ebamäärane;

| O. | arvestades, et on vaja viivitamatuid jõupingutusi, et lahendada „digitaalse musta augu” probleem seoses 20. ja 21. sajandist pärit materjaliga, kus kõrge kultuuriväärtusega teosed seisavad lihtsalt kasutamata; arvestades, et lahenduse juures tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta kõigi osaliste huvisid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et on vaja viivitamatuid jõupingutusi, et lahendada „digitaalse musta augu” probleem seoses 20. ja 21. sajandist pärit materjaliga, kus kõrge kultuuriväärtusega teosed seisavad lihtsalt kasutamata; arvestades, et lahenduse juures tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta kõigi osaliste huvisid;

| P. | arvestades, et omanikuta teoseks tuleb lugeda autoriõigusega kaitstud ja avaldatud teos, mille ühte või mitut autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste omanikku ei õnnestu vaatamata dokumenteeritud ja põhjalikele otsingutele kindlaks teha või leida; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et omanikuta teoseks tuleb lugeda autoriõigusega kaitstud ja avaldatud teos, mille ühte või mitut autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste omanikku ei õnnestu vaatamata dokumenteeritud ja põhjalikele otsingutele kindlaks teha või leida;

| Q. | arvestades, et Euroopa Digitaalraamatukogu Sihtasutuse juhitava töö edenemise kohta on vaja rohkem teavet; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Digitaalraamatukogu Sihtasutuse juhitava töö edenemise kohta on vaja rohkem teavet;

| R. | arvestades, et Euroopa Liidu tegevus peab olema läbipaistvam, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Liidu tegevus peab olema läbipaistvam,

Europeana – oluline samm Euroopa kultuuripärandi säilitamisel ja levitamisel

| 1. | tervitab Europeana – kõrgetasemelise sisuga Euroopa digitaalse raamatukogu, muuseumi ja arhiivi – loomist ja arendamist ühtse, vahetu ja mitmekeelse juurdepääsupunkti ja väravana Euroopa kultuuripärandile; |
| --- | --- |

1.

tervitab Europeana – kõrgetasemelise sisuga Euroopa digitaalse raamatukogu, muuseumi ja arhiivi – loomist ja arendamist ühtse, vahetu ja mitmekeelse juurdepääsupunkti ja väravana Euroopa kultuuripärandile;

| 2. | tuletab meelde, et digitaalse raamatukogu Europeana roll peaks olema kaitsta Euroopa kultuuripärandit, et anda tulevastele põlvkondadele võimalus kasutada Euroopa ühismälu ning vältida hävimisohus dokumentide kahjustumist sagedase kasutamise tõttu; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et digitaalse raamatukogu Europeana roll peaks olema kaitsta Euroopa kultuuripärandit, et anda tulevastele põlvkondadele võimalus kasutada Euroopa ühismälu ning vältida hävimisohus dokumentide kahjustumist sagedase kasutamise tõttu;

| 3. | õhutab, et Euroopa digitaalraamatukogu on kultuuri demokratiseerimise vahend, sest on kõigile kaugteel kättesaadav ning võimaldab seega väga laiale kasutajaskonnale juurdepääsu Euroopa kultuuripärandi haruldastele või vanadele dokumentidele, millega tutvumine on dokumentide kaitsmise vajaduse tõttu raskendatud; |
| --- | --- |

3.

õhutab, et Euroopa digitaalraamatukogu on kultuuri demokratiseerimise vahend, sest on kõigile kaugteel kättesaadav ning võimaldab seega väga laiale kasutajaskonnale juurdepääsu Euroopa kultuuripärandi haruldastele või vanadele dokumentidele, millega tutvumine on dokumentide kaitsmise vajaduse tõttu raskendatud;

| 4. | rõhutab, kui tähtis on Europeana arendamine täielikult toimivaks mitmekeelse liidese ja semantiliste veebifunktsioonidega teenuseks, tagades teoste kõrge kvaliteedi ning andmete kättesaadavuse kogu maailmas; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, kui tähtis on Europeana arendamine täielikult toimivaks mitmekeelse liidese ja semantiliste veebifunktsioonidega teenuseks, tagades teoste kõrge kvaliteedi ning andmete kättesaadavuse kogu maailmas;

Eesmärgid

| 5. | nõuab, et Europeana kogu suureneks 2015. aastaks vähemalt 15 miljoni erineva digiteeritud teoseni; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et Europeana kogu suureneks 2015. aastaks vähemalt 15 miljoni erineva digiteeritud teoseni;

| 6. | avaldab tõsist kahetsust, et liikmesriikide panus Europeana kogude täiendamisse on olnud ebaühtlane, ning ergutab neid tungivalt tegutsema teoste digiteerimisel kultuuriasutustega kooskõlastatult ja jätkama jõupingutusi digiteerimiskavade väljatöötamiseks kõikidel võimalikel tasanditel, vältides kattuvat tegevust ja kiirendades kultuurilise infosisu digiteerimise tempot, et saavutada seatud eesmärgid (10 miljonit dokumenti 2010. aastal); |
| --- | --- |

6.

avaldab tõsist kahetsust, et liikmesriikide panus Europeana kogude täiendamisse on olnud ebaühtlane, ning ergutab neid tungivalt tegutsema teoste digiteerimisel kultuuriasutustega kooskõlastatult ja jätkama jõupingutusi digiteerimiskavade väljatöötamiseks kõikidel võimalikel tasanditel, vältides kattuvat tegevust ja kiirendades kultuurilise infosisu digiteerimise tempot, et saavutada seatud eesmärgid (10 miljonit dokumenti 2010. aastal);

| 7. | rõhutab vajadust kaaluda võimalusi, mis julgustaksid kultuuriasutusi pärast digiteerimiskava koostamist sõlmima õiguste omanikega kokkuleppeid teoste kättesaadavaks muutmiseks mitme riigi territooriumil, ja edendada konkurentsivõimelise keskkonna kujunemist, kaasates internetipõhised raamatupoed, et hõlbustada Euroopa kultuuripärandi levitamist kogu ELis; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust kaaluda võimalusi, mis julgustaksid kultuuriasutusi pärast digiteerimiskava koostamist sõlmima õiguste omanikega kokkuleppeid teoste kättesaadavaks muutmiseks mitme riigi territooriumil, ja edendada konkurentsivõimelise keskkonna kujunemist, kaasates internetipõhised raamatupoed, et hõlbustada Euroopa kultuuripärandi levitamist kogu ELis;

| 8. | märgib, et siiani on Prantsusmaa üksi andnud 47 % kõigist Europeana digitaalteostest ja seetõttu on vaja palju aktiivsemalt ergutada kõiki liikmesriike tegema kättesaadavaks oma riiklikest raamatukogudest ja kultuuriasutustest pärinevat materjali, et kõikidel eurooplastel oleks piiramatu juurdepääs oma kultuuripärandile; |
| --- | --- |

8.

märgib, et siiani on Prantsusmaa üksi andnud 47 % kõigist Europeana digitaalteostest ja seetõttu on vaja palju aktiivsemalt ergutada kõiki liikmesriike tegema kättesaadavaks oma riiklikest raamatukogudest ja kultuuriasutustest pärinevat materjali, et kõikidel eurooplastel oleks piiramatu juurdepääs oma kultuuripärandile;

| 9. | soovitab komisjonil abistada viiside ja vahendite leidmisel, mille abil juhtida liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et Europeana kasutajad otsivad suuri töid, mis on saadaval nende riigi kogudes, kuid mida ei ole võimalik leida Europeana kaudu; |
| --- | --- |

9.

soovitab komisjonil abistada viiside ja vahendite leidmisel, mille abil juhtida liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et Europeana kasutajad otsivad suuri töid, mis on saadaval nende riigi kogudes, kuid mida ei ole võimalik leida Europeana kaudu;

Kasu

| 10. | rõhutab digiteerimise potentsiaalset majanduslikku kasu, kuna kultuurivaradel on oluline majanduslik mõju, eelkõige kultuuriga seotud majandusharudele, ning nad moodustavad teadmistepõhise majanduse aluse, ühtlasi võtab arvesse asjaolu, et kultuurivarad ei ole tavaline majandusressurss ning neid peab kaitsma liigse kaubastamise eest; |
| --- | --- |

10.

rõhutab digiteerimise potentsiaalset majanduslikku kasu, kuna kultuurivaradel on oluline majanduslik mõju, eelkõige kultuuriga seotud majandusharudele, ning nad moodustavad teadmistepõhise majanduse aluse, ühtlasi võtab arvesse asjaolu, et kultuurivarad ei ole tavaline majandusressurss ning neid peab kaitsma liigse kaubastamise eest;

| 11. | rõhutab, et Europeana peaks hariduslikust ja teadustöö seisukohast muutuma üheks põhiliseks viiteallikaks; rõhutab, et sidusalt haridussüsteemiga liidetuna võib see lähendada Euroopa noori kultuuri-, kirjandus- ja teaduspärandile ja selle sisule; see võib kujuneda lähenemise abivahendiks ja toetada kultuurilist ühtekuuluvust ELis; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et Europeana peaks hariduslikust ja teadustöö seisukohast muutuma üheks põhiliseks viiteallikaks; rõhutab, et sidusalt haridussüsteemiga liidetuna võib see lähendada Euroopa noori kultuuri-, kirjandus- ja teaduspärandile ja selle sisule; see võib kujuneda lähenemise abivahendiks ja toetada kultuurilist ühtekuuluvust ELis;

Üldine juurdepääs

| 12. | rõhutab, et portaali kujundamisel tuleks lähtuda kasutajasõbralikkusest, eriti selgusest ja sisu hõlpsast leitavusest; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et portaali kujundamisel tuleks lähtuda kasutajasõbralikkusest, eriti selgusest ja sisu hõlpsast leitavusest;

| 13. | rõhutab, et silmas pidades kasu, mida kõik Euroopa kodanikud saavad Europeanale juurdepääsust, tuleks võimalikult kiiresti kavandada selle kättesaadavaks tegemine kõikides ametlikes keeltes; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et silmas pidades kasu, mida kõik Euroopa kodanikud saavad Europeanale juurdepääsust, tuleks võimalikult kiiresti kavandada selle kättesaadavaks tegemine kõikides ametlikes keeltes;

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et nimetatud portaal peaks arvesse võtma ka puuetega inimeste vajadusi, et võimaldada neile täielikku juurdepääsu Euroopa ühistele teadmistele; kutsub seetõttu kirjastajaid üles võimaldama veel rohkematele teostele juurdepääsu ka puuetega inimestele kättesaadaval kujul; soovitab komisjonil tagada, et puuetega inimeste jaoks valmistatakse digitaalsed eriversioonid, näiteks digitaalsed audioraamatud, võimalikult suurest osast digitaalsest sisust; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu asjaolule, et nimetatud portaal peaks arvesse võtma ka puuetega inimeste vajadusi, et võimaldada neile täielikku juurdepääsu Euroopa ühistele teadmistele; kutsub seetõttu kirjastajaid üles võimaldama veel rohkematele teostele juurdepääsu ka puuetega inimestele kättesaadaval kujul; soovitab komisjonil tagada, et puuetega inimeste jaoks valmistatakse digitaalsed eriversioonid, näiteks digitaalsed audioraamatud, võimalikult suurest osast digitaalsest sisust;

| 15. | rõhutab ühisele Euroopa kultuuripärandile võrdse juurdepääsu võimaldamise tähtsust ja palub seetõttu liikmesriikidel kõrvaldada ELi sisesed tõkked, mis takistavad juurdepääsu Europeana sisu mõnele osale; |
| --- | --- |

15.

rõhutab ühisele Euroopa kultuuripärandile võrdse juurdepääsu võimaldamise tähtsust ja palub seetõttu liikmesriikidel kõrvaldada ELi sisesed tõkked, mis takistavad juurdepääsu Europeana sisu mõnele osale;

| 16. | rõhutab, et juurdepääs Europeana portaalile ja dokumentide vaatamine ilma alla laadimata peab olema nii eraisikutele kui ka avalikele asutustele tasuta; rõhutab, et Europeanal peab olema õigus võtta tasu kõikide autoriõigusega kaitstud materjalide allalaadimise ja väljaprintimise eest ning et selline tasu peab olema sotsiaalselt vastuvõetav; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et juurdepääs Europeana portaalile ja dokumentide vaatamine ilma alla laadimata peab olema nii eraisikutele kui ka avalikele asutustele tasuta; rõhutab, et Europeanal peab olema õigus võtta tasu kõikide autoriõigusega kaitstud materjalide allalaadimise ja väljaprintimise eest ning et selline tasu peab olema sotsiaalselt vastuvõetav;

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles võtma kõiki vajalikke meetmeid, et vältida tekkida võivat teadmiste taseme ebavõrdsust ELi liikmesriikide ja ELi mittekuuluvate riikide vahel, ning tagama eurooplaste täieliku juurdepääsu oma kultuuripärandile kogu selle mitmekesisuses, hõlbustades ühtlasi selle kättesaadavust kogu maailmas; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles võtma kõiki vajalikke meetmeid, et vältida tekkida võivat teadmiste taseme ebavõrdsust ELi liikmesriikide ja ELi mittekuuluvate riikide vahel, ning tagama eurooplaste täieliku juurdepääsu oma kultuuripärandile kogu selle mitmekesisuses, hõlbustades ühtlasi selle kättesaadavust kogu maailmas;

| 18. | palub komisjonil jätkata kõrgetasemelise eksperdirühma alustatud tööd, kuna see toetab ühist ettekujutust Euroopa digitaalraamatukogude tulevikust ning toetab praktilisi lahendusi põhilistes küsimustes, mis mõjutavad sidusjuurdepääsu kultuurivaradele; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil jätkata kõrgetasemelise eksperdirühma alustatud tööd, kuna see toetab ühist ettekujutust Euroopa digitaalraamatukogude tulevikust ning toetab praktilisi lahendusi põhilistes küsimustes, mis mõjutavad sidusjuurdepääsu kultuurivaradele;

| 19. | rõhutab, et Europeana peaks võtma veebis ja väljaspool seda kõik võimalikud meetmed, et tutvustada end Euroopa kodanikele, eelkõige era-, avalikus ja haridussektoris kultuuriküsimustega tegelevatele isikutele; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et Europeana peaks võtma veebis ja väljaspool seda kõik võimalikud meetmed, et tutvustada end Euroopa kodanikele, eelkõige era-, avalikus ja haridussektoris kultuuriküsimustega tegelevatele isikutele;

Europeana sisu täiendamine ja täiustamine

| 20. | julgustab infosisu pakkujaid suurendama Europeanale pakutava sisu liigilist mitmekesisust, eriti audio- ja videomaterjali osas, pöörates erilist tähelepanu suulisesse kultuuri kuuluvatele ja kergesti kahjustuvatele teostele ning pidades kinni intellektuaalomandi õigustest, eriti autorite ja esitajate õiguste osas; rõhutab, et sellega seoses on oluline kaitsta moraalset õigust teose terviklikkusele ning vältida võimalikke muudatusi (tsensuur, teose muutmine jne); |
| --- | --- |

20.

julgustab infosisu pakkujaid suurendama Europeanale pakutava sisu liigilist mitmekesisust, eriti audio- ja videomaterjali osas, pöörates erilist tähelepanu suulisesse kultuuri kuuluvatele ja kergesti kahjustuvatele teostele ning pidades kinni intellektuaalomandi õigustest, eriti autorite ja esitajate õiguste osas; rõhutab, et sellega seoses on oluline kaitsta moraalset õigust teose terviklikkusele ning vältida võimalikke muudatusi (tsensuur, teose muutmine jne);

| 21. | on veendunud, et vaba ja kunstiline eneseväljendus kuuluvad põhiväärtuste hulka; on seisukohal, et kultuuriasutuste või -kogude suhtes, kes Europeanasse kultuurilist, kirjanduslikku või teaduslikku sisu lisavad, ei tohi rakendada kontrolli või tsensuuri; |
| --- | --- |

21.

on veendunud, et vaba ja kunstiline eneseväljendus kuuluvad põhiväärtuste hulka; on seisukohal, et kultuuriasutuste või -kogude suhtes, kes Europeanasse kultuurilist, kirjanduslikku või teaduslikku sisu lisavad, ei tohi rakendada kontrolli või tsensuuri;

Üldkasutatav sisu ja juurdepääs

| 22. | on veendunud, et analoogmaailmas üldkasutatav sisu peaks jääma üldkasutatavaks ka digitaalkeskkonnas, isegi pärast vormingu muutmist; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et analoogmaailmas üldkasutatav sisu peaks jääma üldkasutatavaks ka digitaalkeskkonnas, isegi pärast vormingu muutmist;

| 23. | tuletab meelde, et Euroopa digiteerimispoliitika peamine eesmärk peab olema Euroopa kultuuripärandi kaitsmine ning selleks on oluline vältida digiteerimistegevuses ainuõiguse andmist, et digiteerimise käigus ei tekiks nn uusi õigusi, nagu kohustus maksta üldkasutatavate teoste taaskasutamise eest; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et Euroopa digiteerimispoliitika peamine eesmärk peab olema Euroopa kultuuripärandi kaitsmine ning selleks on oluline vältida digiteerimistegevuses ainuõiguse andmist, et digiteerimise käigus ei tekiks nn uusi õigusi, nagu kohustus maksta üldkasutatavate teoste taaskasutamise eest;

| 24. | tuletab meelde, et Europeana peab saama kasutada kokkuleppeid, mis on sõlmitud avaliku ja erasektori partnerluse raames teiste raamatukogudega, kes peavad seega saama juba digiteeritud failidest füüsilise koopia; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et Europeana peab saama kasutada kokkuleppeid, mis on sõlmitud avaliku ja erasektori partnerluse raames teiste raamatukogudega, kes peavad seega saama juba digiteeritud failidest füüsilise koopia;

| 25. | tuletab meelde, et digiteeritud üldkasutatavate teoste füüsilised koopiad, mis on tehtud avaliku ja erasektori partnerluse raames, peavad jääma avaliku sektori institutsiooni omandisse ning kui see ei ole võimalik ja liikmesriikide kultuuriasutustel tuleb sõlmida avaliku ja erasektori partnerluse raames nende kultuuripärandisse kuuluvate teoste digiteerimiseks kokkulepped, milles on ainuõiguse klausel, tuleb enne nende Europeana portaalis kättesaadavaks tegemist tagada, et pärast ainuõiguse klausli aegumist muutuvad digiteeritud failid kõnesoleva asutuse omandiks; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et digiteeritud üldkasutatavate teoste füüsilised koopiad, mis on tehtud avaliku ja erasektori partnerluse raames, peavad jääma avaliku sektori institutsiooni omandisse ning kui see ei ole võimalik ja liikmesriikide kultuuriasutustel tuleb sõlmida avaliku ja erasektori partnerluse raames nende kultuuripärandisse kuuluvate teoste digiteerimiseks kokkulepped, milles on ainuõiguse klausel, tuleb enne nende Europeana portaalis kättesaadavaks tegemist tagada, et pärast ainuõiguse klausli aegumist muutuvad digiteeritud failid kõnesoleva asutuse omandiks;

| 26. | rõhutab, et digitaalraamatukogu ei tohi kõrvale kalduda oma peamisest eesmärgist – tagada, et teadmiste levitamine internetis ei jääks eraettevõtjate äriks – ja ei tekiks olukorda, kus teoste digiteerimine tähendab Euroopa ühise pärandi hõivamist ning selle üldkasutatava valdkonna erastamist; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et digitaalraamatukogu ei tohi kõrvale kalduda oma peamisest eesmärgist – tagada, et teadmiste levitamine internetis ei jääks eraettevõtjate äriks – ja ei tekiks olukorda, kus teoste digiteerimine tähendab Euroopa ühise pärandi hõivamist ning selle üldkasutatava valdkonna erastamist;

| 27. | soovitab komisjonil paluda digitaalse sisu pakkujatel sertifitseerida veebilehed, millele Europeanas viidatakse; |
| --- | --- |

27.

soovitab komisjonil paluda digitaalse sisu pakkujatel sertifitseerida veebilehed, millele Europeanas viidatakse;

| 28. | kutsub Euroopa kultuuriasutusi, kes digiteerivad oma avalikus omanduses olevaid teoseid, muutma need kättesaadavaks ka Europeana kaudu ning mitte piirama nende kättesaadavust ainult oma riigi territooriumiga; |
| --- | --- |

28.

kutsub Euroopa kultuuriasutusi, kes digiteerivad oma avalikus omanduses olevaid teoseid, muutma need kättesaadavaks ka Europeana kaudu ning mitte piirama nende kättesaadavust ainult oma riigi territooriumiga;

Autoriõigusküsimused ja omanikuta teosed

| 29. | rõhutab, et Europeana jaoks tuleb leida lahendused, kuidas pakkuda ka autoriõigusega kaitstud, eeskätt lõppenud tiraažiga ja omanikuta teoseid, lähenedes küsimusele sektori kaupa ning järgides intellektuaalomandialaseid õigusakte ja tagades õiguste omanikele õiguspärased huvid; on veendunud, et tuleks eelistada laiendatud kollektiivset litsentsimist või teisi kollektiivse esindamise meetodeid; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et Europeana jaoks tuleb leida lahendused, kuidas pakkuda ka autoriõigusega kaitstud, eeskätt lõppenud tiraažiga ja omanikuta teoseid, lähenedes küsimusele sektori kaupa ning järgides intellektuaalomandialaseid õigusakte ja tagades õiguste omanikele õiguspärased huvid; on veendunud, et tuleks eelistada laiendatud kollektiivset litsentsimist või teisi kollektiivse esindamise meetodeid;

| 30. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon algatas arutelu ELi autoriõiguse üle, millega püütakse uue tehnoloogia ning ühiskondlike ja kultuuritavade kiiresti muutuva veebireaalsuse taustal saavutada tasakaalu õiguste valdajate ja tarbijaõiguste vahel ülemaailmselt seotud maailmas; |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon algatas arutelu ELi autoriõiguse üle, millega püütakse uue tehnoloogia ning ühiskondlike ja kultuuritavade kiiresti muutuva veebireaalsuse taustal saavutada tasakaalu õiguste valdajate ja tarbijaõiguste vahel ülemaailmselt seotud maailmas;

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid Euroopa autoriõiguse edasiarendamise käigus vastu võimalikult ühtsed ja kõikehõlmavad õigusaktid, mille eesmärk on tagada, et digiteerimise käigus ei teki eripäraseid autoriõigusi; on arvamusel, et nimetatud teema puhul tuleks kaaluda ka seda, kas kehtestada erandid omanikuta teoste digiteerimise suhtes avalik-õiguslike asutuste poolt; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid Euroopa autoriõiguse edasiarendamise käigus vastu võimalikult ühtsed ja kõikehõlmavad õigusaktid, mille eesmärk on tagada, et digiteerimise käigus ei teki eripäraseid autoriõigusi; on arvamusel, et nimetatud teema puhul tuleks kaaluda ka seda, kas kehtestada erandid omanikuta teoste digiteerimise suhtes avalik-õiguslike asutuste poolt;

| 32. | rõhutab omanikuta teoste (autoriõigusega kaitstud teosed, mille õiguste omajaid on vaatamata hoolikale otsimisele võimatu kindlaks teha) olulisust ning vajadust valdkondade kaupa täpselt kindlaks määrata omanikuta teoste hulk ja liik, et leida asjakohased lahendused; |
| --- | --- |

32.

rõhutab omanikuta teoste (autoriõigusega kaitstud teosed, mille õiguste omajaid on vaatamata hoolikale otsimisele võimatu kindlaks teha) olulisust ning vajadust valdkondade kaupa täpselt kindlaks määrata omanikuta teoste hulk ja liik, et leida asjakohased lahendused;

| 33. | kutsub komisjoni seoses 19. oktoobri 2009. aasta teatisega autoriõiguse kohta teadmistepõhises majanduses koostama õigusakti ettepanekut omanikuta teoste digiteerimise, säilitamise ja levitamise kohta, et kaotada praegune õiguskindlusetus, võttes arvesse nõuet õiguste omajat hoolikalt otsida ja talle tasu maksta; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni seoses 19. oktoobri 2009. aasta teatisega autoriõiguse kohta teadmistepõhises majanduses koostama õigusakti ettepanekut omanikuta teoste digiteerimise, säilitamise ja levitamise kohta, et kaotada praegune õiguskindlusetus, võttes arvesse nõuet õiguste omajat hoolikalt otsida ja talle tasu maksta;

| 34. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse luua lihtne ja kulutõhus õiguste andmise süsteem avaldatud teoste digiteerimiseks ja neile juurdepääsu võimaldamiseks internetis, koostöös kõikide asjaomaste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

34.

kiidab heaks komisjoni kavatsuse luua lihtne ja kulutõhus õiguste andmise süsteem avaldatud teoste digiteerimiseks ja neile juurdepääsu võimaldamiseks internetis, koostöös kõikide asjaomaste sidusrühmadega;

| 35. | seetõttu tervitab ja toetab projekti ARROW (5) taolisi algatusi, milles osalevad nii õiguste omanikud kui ka raamatukogude esindajad, kuna nende eesmärgiks on määrata kindlaks õiguste omanikud ja nende õigused ning selgitada välja teoste autoriõiguste seis, muu hulgas see, kas tegu on omanikuta või lõppenud tiraažiga teostega; |
| --- | --- |

35.

seetõttu tervitab ja toetab projekti ARROW (5) taolisi algatusi, milles osalevad nii õiguste omanikud kui ka raamatukogude esindajad, kuna nende eesmärgiks on määrata kindlaks õiguste omanikud ja nende õigused ning selgitada välja teoste autoriõiguste seis, muu hulgas see, kas tegu on omanikuta või lõppenud tiraažiga teostega;

| 36. | palub komisjonil luua omanikuta teoste Euroopa andmebaas, kusjuures omanikuta teoseks loetakse kaitstud teos, mille õiguste omanikud on teadmata või ei ole neid vaatamata dokumenteeritud ja põhjalikule otsingule võimalik leida; see võimaldaks teabevahetust õiguste omanike kohta ja aitaks seega vähendada õiguste omanike põhjalikuks otsimiseks tehtavaid kulutusi; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil luua omanikuta teoste Euroopa andmebaas, kusjuures omanikuta teoseks loetakse kaitstud teos, mille õiguste omanikud on teadmata või ei ole neid vaatamata dokumenteeritud ja põhjalikule otsingule võimalik leida; see võimaldaks teabevahetust õiguste omanike kohta ja aitaks seega vähendada õiguste omanike põhjalikuks otsimiseks tehtavaid kulutusi;

| 37. | toetab tasakaalustatud üleeuroopalist lahendust omanikuta teoste digiteerimiseks ja levitamiseks, alustades nende selgest määratlemisest, ühiste normide kehtestamisest (sh normid omaniku tuvastamiseks nõutavate jõupingutuste kohta) ning potentsiaalse autoriõiguste rikkumise küsimuste lahendamisest omanikuta teoste kasutamisel; |
| --- | --- |

37.

toetab tasakaalustatud üleeuroopalist lahendust omanikuta teoste digiteerimiseks ja levitamiseks, alustades nende selgest määratlemisest, ühiste normide kehtestamisest (sh normid omaniku tuvastamiseks nõutavate jõupingutuste kohta) ning potentsiaalse autoriõiguste rikkumise küsimuste lahendamisest omanikuta teoste kasutamisel;

| 38. | rõhutab, et tuleb leida lahendus seoses kultuuriasutuste kollektsioonidesse kuuluvate eraeluliste dokumentidega (kirjavahetus, märkmed, fotod, filmid), mida ei ole kunagi avaldatud ega üldsusele kättesaadavaks tehtud ning mille puhul tekivad eraelu puutumatuse kaitse ja moraalse õiguse probleemid; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et tuleb leida lahendus seoses kultuuriasutuste kollektsioonidesse kuuluvate eraeluliste dokumentidega (kirjavahetus, märkmed, fotod, filmid), mida ei ole kunagi avaldatud ega üldsusele kättesaadavaks tehtud ning mille puhul tekivad eraelu puutumatuse kaitse ja moraalse õiguse probleemid;

Tehnoloogia

| 39. | juhib tähelepanu vajadusele välja arendada tehnoloogia, et tagada pikaajaline ja jätkusuutlik digitaalne säilitamine, sisule juurdepääsu süsteemide koostalitusvõime, mitmekeelne navigatsioon ja ühtlustamisstandardite kogum; tunneb heameelt avatud lähtekoodiga tarkvara jätkuva kasutamise üle Europeana kogu loomisel; |
| --- | --- |

39.

juhib tähelepanu vajadusele välja arendada tehnoloogia, et tagada pikaajaline ja jätkusuutlik digitaalne säilitamine, sisule juurdepääsu süsteemide koostalitusvõime, mitmekeelne navigatsioon ja ühtlustamisstandardite kogum; tunneb heameelt avatud lähtekoodiga tarkvara jätkuva kasutamise üle Europeana kogu loomisel;

| 40. | teeb komisjonile ettepaneku, et riikide institutsioonide või erasektori partnerite antud digitaalsete materjalide tagavarakoopiad jääksid andmekandjatele, mis kuuluvad nendele institutsioonidele või partneritele; |
| --- | --- |

40.

teeb komisjonile ettepaneku, et riikide institutsioonide või erasektori partnerite antud digitaalsete materjalide tagavarakoopiad jääksid andmekandjatele, mis kuuluvad nendele institutsioonidele või partneritele;

| 41. | soovitab komisjonil ja erasektori partnerinstitutsioonidel otsida infotehnoloogilisi lahendusi – nagu read-only ja copy protect formaadid – Europeana veebisaidil oleva digitaalse materjali jaoks, mille suhtes kohaldatakse autoriõigusi, ja et faili avalehel oleks link sisupakkuja kodulehele, kust dokumendi saab alla laadida pakkuja kehtestatud tingimustel; |
| --- | --- |

41.

soovitab komisjonil ja erasektori partnerinstitutsioonidel otsida infotehnoloogilisi lahendusi – nagu read-only ja copy protect formaadid – Europeana veebisaidil oleva digitaalse materjali jaoks, mille suhtes kohaldatakse autoriõigusi, ja et faili avalehel oleks link sisupakkuja kodulehele, kust dokumendi saab alla laadida pakkuja kehtestatud tingimustel;

| 42. | soovitab komisjonil tungivalt nõuda digitaalsete teoste tööde elektroonilist standardformaati, et tagada digitaalsete dokumentide ühilduvus kasutajaliidese ja andmebaasiga; |
| --- | --- |

42.

soovitab komisjonil tungivalt nõuda digitaalsete teoste tööde elektroonilist standardformaati, et tagada digitaalsete dokumentide ühilduvus kasutajaliidese ja andmebaasiga;

| 43. | palub kõrgetasemelisel eksperdirühmal uurida võimalust kasutada Web 2.0 rakendusi eraldi veebiruumis; |
| --- | --- |

43.

palub kõrgetasemelisel eksperdirühmal uurida võimalust kasutada Web 2.0 rakendusi eraldi veebiruumis;

Rahastamis- ja haldusküsimused

| 44. | rõhutab, et Europeana eksisteerimiseks pikemas perspektiivis on otsustava tähtsusega luua jätkusuutlik rahastamis- ja haldusmudel ning et otseste sidusrühmade roll sellise mudeli koostamisel on äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et Europeana eksisteerimiseks pikemas perspektiivis on otsustava tähtsusega luua jätkusuutlik rahastamis- ja haldusmudel ning et otseste sidusrühmade roll sellise mudeli koostamisel on äärmiselt oluline;

Sponsorlus ning avaliku ja erasektori partnerlus

| 45. | rõhutab, et tulenevalt digiteerimise kulukusest ja ajalisest survest tuleb välja töötada uusi rahastamisviise, näiteks avaliku ja erasektori partnerlus, tingimusel, et järgitakse intellektuaalomandi- ja konkurentsieeskirju, soodustades samal ajal teoste kättesaadavust kultuuriasutuste vahendusel ning kindlustades digiteeritud failide vaba ja ajapiiranguteta kättesaadavuse raamatukogude jaoks; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et tulenevalt digiteerimise kulukusest ja ajalisest survest tuleb välja töötada uusi rahastamisviise, näiteks avaliku ja erasektori partnerlus, tingimusel, et järgitakse intellektuaalomandi- ja konkurentsieeskirju, soodustades samal ajal teoste kättesaadavust kultuuriasutuste vahendusel ning kindlustades digiteeritud failide vaba ja ajapiiranguteta kättesaadavuse raamatukogude jaoks;

| 46. | rõhutab, et on oluline leida avaliku ja erasektori partnerluse tingimuste osas Euroopa tasandil ühtlustatud lähenemine ning põhjalikult läbi vaadata erasektoriga digiteerimiskavade kohta sõlmitud partnerluskokkulepped, eelkõige ainuõiguse klauslite kehtivusaja, indekseerimise ja otsingumootoris raamatukogude endi poolt kasutatavatele digitaalsetele failidele viitamise, teenuste järjepidevuse, kokkulepete avalikkuse ning digiteerimise kvaliteedi seisukohast; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et on oluline leida avaliku ja erasektori partnerluse tingimuste osas Euroopa tasandil ühtlustatud lähenemine ning põhjalikult läbi vaadata erasektoriga digiteerimiskavade kohta sõlmitud partnerluskokkulepped, eelkõige ainuõiguse klauslite kehtivusaja, indekseerimise ja otsingumootoris raamatukogude endi poolt kasutatavatele digitaalsetele failidele viitamise, teenuste järjepidevuse, kokkulepete avalikkuse ning digiteerimise kvaliteedi seisukohast;

| 47. | rõhutab, et teoste digiteerimine rahvusraamatukogudes toimub tänu maksumaksjate investeeringule maksude näol; rõhutab seepärast asjaolu, et avaliku ja erasektori partnerluslepingutega tuleb ette näha, et erasektoris raamatukogu tarbeks digiteeritud teose koopia oleks leitav kõigis otsingumootorites ning sellega oleks võimalik tutvuda mitte ainult eraettevõtjast partneri, vaid ka raamatukogu veebisaidil; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et teoste digiteerimine rahvusraamatukogudes toimub tänu maksumaksjate investeeringule maksude näol; rõhutab seepärast asjaolu, et avaliku ja erasektori partnerluslepingutega tuleb ette näha, et erasektoris raamatukogu tarbeks digiteeritud teose koopia oleks leitav kõigis otsingumootorites ning sellega oleks võimalik tutvuda mitte ainult eraettevõtjast partneri, vaid ka raamatukogu veebisaidil;

| 48. | tuletab meelde, et erasektori partnerite kaasamine digiteerimisse ei tohi tuua kaasa uute eramonopolide teket, mis ohustab kultuurilist mitmekesisust ja paljusust, ning et konkurentsieeskirjade täitmine on eraettevõtjate osalemise eeltingimus; |
| --- | --- |

48.

tuletab meelde, et erasektori partnerite kaasamine digiteerimisse ei tohi tuua kaasa uute eramonopolide teket, mis ohustab kultuurilist mitmekesisust ja paljusust, ning et konkurentsieeskirjade täitmine on eraettevõtjate osalemise eeltingimus;

| 49. | rõhutab, et sponsorlus on Europeana jaoks huvitav alternatiiv, kuna see võimaldab rahastada nii digiteerimistegevust kui ka lõppenud tiraažiga, omanikuta ja kaitstud teoste autoriõiguse tasude katmist, samuti nende teoste avaldamist internetis; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et sponsorlus on Europeana jaoks huvitav alternatiiv, kuna see võimaldab rahastada nii digiteerimistegevust kui ka lõppenud tiraažiga, omanikuta ja kaitstud teoste autoriõiguse tasude katmist, samuti nende teoste avaldamist internetis;

ELi ja avaliku sektori rahaline toetus

| 50. | rõhutab, et oluline osa rahastamisest peaks tulema avalikust sektorist, näiteks ELilt, liikmesriikidelt ja kultuuriorganisatsioonidelt, ning teeb ettepaneku lugeda Europeana digiteerimisprotsess Lissaboni strateegia osaks ja luua sellele järgmisesse mitmeaastasesse finantsraamistikku eraldi eelarverida; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et oluline osa rahastamisest peaks tulema avalikust sektorist, näiteks ELilt, liikmesriikidelt ja kultuuriorganisatsioonidelt, ning teeb ettepaneku lugeda Europeana digiteerimisprotsess Lissaboni strateegia osaks ja luua sellele järgmisesse mitmeaastasesse finantsraamistikku eraldi eelarverida;

| 51. | rõhutab, et ainult eraldi eelarvereaga saab tagada, et olemasolevaid rahalisi vahendeid kasutatakse läbipaistvalt, kulutõhusalt ja eesmärgipäraselt; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et ainult eraldi eelarvereaga saab tagada, et olemasolevaid rahalisi vahendeid kasutatakse läbipaistvalt, kulutõhusalt ja eesmärgipäraselt;

| 52. | märgib, et praegu on Europeanale aastateks 2009–2011 eContentplus programmi raames ette nähtud vaid 6,2 miljonit eurot; |
| --- | --- |

52.

märgib, et praegu on Europeanale aastateks 2009–2011 eContentplus programmi raames ette nähtud vaid 6,2 miljonit eurot;

| 53. | nõuab, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus eraldataks Europeanale varasemaga võrreldes mitu korda rohkem vahendeid; |
| --- | --- |

53.

nõuab, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus eraldataks Europeanale varasemaga võrreldes mitu korda rohkem vahendeid;

| 54. | rõhutab vajadust kõrvaldada õiguslikud takistused ELi tasandil, et raamatukogud saaksid digiteerimistoiminguteks taotleda Euroopa Liidu rahastamist; |
| --- | --- |

54.

rõhutab vajadust kõrvaldada õiguslikud takistused ELi tasandil, et raamatukogud saaksid digiteerimistoiminguteks taotleda Euroopa Liidu rahastamist;

| 55. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile igal aastal aruannet Europeana kulude ja tehtud edusammude kohta; |
| --- | --- |

55.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile igal aastal aruannet Europeana kulude ja tehtud edusammude kohta;

| 56. | teeb ettepaneku, et parlament vaataks juba 2011. aastal koostöös komisjoniga läbi Europeana rahastamise korra, et leida projektile jätkusuutlik rahastamismudel 2013. aastaks ja pärast seda; on arvamusel, et liikumine avaliku ja erasektori rahastamisstruktuuri suunas suurendaks veebisaidi potentsiaali maksimumini; |
| --- | --- |

56.

teeb ettepaneku, et parlament vaataks juba 2011. aastal koostöös komisjoniga läbi Europeana rahastamise korra, et leida projektile jätkusuutlik rahastamismudel 2013. aastaks ja pärast seda; on arvamusel, et liikumine avaliku ja erasektori rahastamisstruktuuri suunas suurendaks veebisaidi potentsiaali maksimumini;

Teavitamine ja teadlikkuse suurendamine

| 57. | teeb ettepaneku korraldada rahastamis- ja reklaamikampaania „Liitu Europeanaga”, et suurendada teadlikkust küsimuse kiireloomulisusest, ja soovitab kasutada osa Europeana projektile eraldatud vahenditest selleks, et tutvustada seda suurt hulka eri kandjatel teoseid (tekstid, audio, video) sisaldavat raamatukogu kõige laiemale avalikkusele; |
| --- | --- |

57.

teeb ettepaneku korraldada rahastamis- ja reklaamikampaania „Liitu Europeanaga”, et suurendada teadlikkust küsimuse kiireloomulisusest, ja soovitab kasutada osa Europeana projektile eraldatud vahenditest selleks, et tutvustada seda suurt hulka eri kandjatel teoseid (tekstid, audio, video) sisaldavat raamatukogu kõige laiemale avalikkusele;

| 58. | teeb ettepaneku, et kampaanias „Liitu Europeanaga” kasutataks loovust, avaliku ja erasektori partnerluses ja toetusel toimuv kampaania tuleks suunata eelkõige noortele, näiteks rahvusvaheliste spordiürituste või näituste ja kultuurikonkursside raames; |
| --- | --- |

58.

teeb ettepaneku, et kampaanias „Liitu Europeanaga” kasutataks loovust, avaliku ja erasektori partnerluses ja toetusel toimuv kampaania tuleks suunata eelkõige noortele, näiteks rahvusvaheliste spordiürituste või näituste ja kultuurikonkursside raames;

| 59. | palub komisjonil korraldada meedias ja internetis kampaania Europeana veebisaidi populariseerimiseks, suunates andmeliiklust Euroopa serveritelt Europeana kui digitaalsete andmete põhilise allika juurde, ja ergutades liikmesriike ning kultuuriasutusi varustama seda saiti sisuga; nõuab samal ajal kõikide haridustasandite õpilastele ja õpetajatele suunatud erikampaania korraldamist, keskendudes Europeana digitaalsete ressursside kasutamisele hariduslikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

59.

palub komisjonil korraldada meedias ja internetis kampaania Europeana veebisaidi populariseerimiseks, suunates andmeliiklust Euroopa serveritelt Europeana kui digitaalsete andmete põhilise allika juurde, ja ergutades liikmesriike ning kultuuriasutusi varustama seda saiti sisuga; nõuab samal ajal kõikide haridustasandite õpilastele ja õpetajatele suunatud erikampaania korraldamist, keskendudes Europeana digitaalsete ressursside kasutamisele hariduslikel eesmärkidel;

| 60. | on seisukohal, et selline kampaania sarnaneb väga meetmetega, mille puhul on juba kindlaks tehtud, et nende abil saab Euroopas ikka veel eksisteerivat digitaalset lõhet vähendada, tagades, et igaühel oleks asukohast olenemata juurdepääs Europeanale ning muule veebisisule ja -teabele ja sellest saadavale võimalikule kasule; soovitab nimetatud kampaania ja eriti Europeana võimalik kasutamine koolides rajada arusaamisele, et juurdepääs mahukamale sisule ja teabele veebis ei ole eesmärk iseeneses ning seetõttu tuleb kampaaniaid täiendada algatustega, mis stimuleerivad veebisisu ja teabe kriitilist analüüsi; |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et selline kampaania sarnaneb väga meetmetega, mille puhul on juba kindlaks tehtud, et nende abil saab Euroopas ikka veel eksisteerivat digitaalset lõhet vähendada, tagades, et igaühel oleks asukohast olenemata juurdepääs Europeanale ning muule veebisisule ja -teabele ja sellest saadavale võimalikule kasule; soovitab nimetatud kampaania ja eriti Europeana võimalik kasutamine koolides rajada arusaamisele, et juurdepääs mahukamale sisule ja teabele veebis ei ole eesmärk iseeneses ning seetõttu tuleb kampaaniaid täiendada algatustega, mis stimuleerivad veebisisu ja teabe kriitilist analüüsi;

| 61. | palub komisjonil tagada, et Europeanaga seotud teavituskampaaniad ja sarnased teadlikkuse tõstmise aktsioonid toimuksid liikmesriikide vastavate partnerlusorganisatsioonide kaudu; |
| --- | --- |

61.

palub komisjonil tagada, et Europeanaga seotud teavituskampaaniad ja sarnased teadlikkuse tõstmise aktsioonid toimuksid liikmesriikide vastavate partnerlusorganisatsioonide kaudu;

Haldamine

| 62. | tervitab Euroopa Digitaalraamatukogu Sihtasutuse panust muuseumide, arhiivide, audiovisuaalarhiivide ja raamatukogude ametlike kokkulepete vahendamisel selle üle, kuidas teha koostööd ühisportaali Europeana loomiseks ja jätkusuutlikkuse tagamiseks; |
| --- | --- |

62.

tervitab Euroopa Digitaalraamatukogu Sihtasutuse panust muuseumide, arhiivide, audiovisuaalarhiivide ja raamatukogude ametlike kokkulepete vahendamisel selle üle, kuidas teha koostööd ühisportaali Europeana loomiseks ja jätkusuutlikkuse tagamiseks;

| 63. | on veendunud, et põhiroll Europeana võimalikult demokraatlikul haldamisel peab jääma kultuuriasutustele, ning ergutab neid koostööle, et vältida teoste korduvat digiteerimist ning muuta ressursside kasutamine otstarbekamaks; |
| --- | --- |

63.

on veendunud, et põhiroll Europeana võimalikult demokraatlikul haldamisel peab jääma kultuuriasutustele, ning ergutab neid koostööle, et vältida teoste korduvat digiteerimist ning muuta ressursside kasutamine otstarbekamaks;

| 64. | palub komisjonil ja liikmesriikidel projekti juhtimist parandada ja tagada, et igas liikmesriigis määrataks pädev asutus digiteerimisprotsessi juhtimiseks ja järelevalveks, palub suurendada raamatukogude ja kultuurisisu tootjate teadlikkust Europeana-projektist ja koguda juba olemasolev digitaalne materjal otse tootjatelt et konverteerida see ühtsesse digitaalsesse standardformaati, et võimaldada uue sisu viivitamatut lisamist Europeana andmebaasi; on seisukohal, et pikema aja jooksul tuleb esmajoones mõelda olemasoleva digitaalse materjali kogumisele Euroopa Liidu kaasrahastatavate projektide osana ja selle lisamisele Europeana digitaalsele raamatukogule; |
| --- | --- |

64.

palub komisjonil ja liikmesriikidel projekti juhtimist parandada ja tagada, et igas liikmesriigis määrataks pädev asutus digiteerimisprotsessi juhtimiseks ja järelevalveks, palub suurendada raamatukogude ja kultuurisisu tootjate teadlikkust Europeana-projektist ja koguda juba olemasolev digitaalne materjal otse tootjatelt et konverteerida see ühtsesse digitaalsesse standardformaati, et võimaldada uue sisu viivitamatut lisamist Europeana andmebaasi; on seisukohal, et pikema aja jooksul tuleb esmajoones mõelda olemasoleva digitaalse materjali kogumisele Euroopa Liidu kaasrahastatavate projektide osana ja selle lisamisele Europeana digitaalsele raamatukogule;

| 65. | teeb ettepaneku avaldada Europeana juhtimise võimalikult tõhusaks koordineerimiseks avalik pakkumiskutse, milles on esitatud selged ja realistlikud eesmärgid, ning vajadusel tegevust uuesti hinnata; |
| --- | --- |

65.

teeb ettepaneku avaldada Europeana juhtimise võimalikult tõhusaks koordineerimiseks avalik pakkumiskutse, milles on esitatud selged ja realistlikud eesmärgid, ning vajadusel tegevust uuesti hinnata;

| 66. | soovitab komisjonil uurida võimalusi Euroopa asutuse loomiseks, mis kooskõlastaks riikide asutuste kaasamist digiteerimisprotsessi järelevalvesse, autoritasude maksmisse ja muude Europeana projektiga seotud küsimuste lahendamisse; |
| --- | --- |

66.

soovitab komisjonil uurida võimalusi Euroopa asutuse loomiseks, mis kooskõlastaks riikide asutuste kaasamist digiteerimisprotsessi järelevalvesse, autoritasude maksmisse ja muude Europeana projektiga seotud küsimuste lahendamisse;

*

* *

| 67. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

67.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  ELT C 319, 13.12.2008, lk 18.

(2)  ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 296.

(3)  ELT L 236, 31.8.2006, lk 28.

(4)  EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.

(5)  Juurdepääsetavad autoriõigusteabe ja omanikuta teoste registrid (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works).

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/25

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Aastateks 2006–2010 koostatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava hindamine

P7_TA(2010)0130

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon aastateks 2006–2010 koostatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava hindamise kohta (2009/2202(INI))

2011/C 81 E/05

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2006. aasta teatist loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava kohta aastateks 2006–2010 (KOM(2006)0013);

võttes arvesse oma 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava kohta aastateks 2006–2010 (1);

võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu uue loomatervishoiustrateegia kohta aastateks 2007–2013 (2);

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus loomade kaitse kohta surmamisel (3);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 13, milles sätestatakse, et ühenduse põllumajandus-, kalandus-, transpordi- ja siseturupoliitika ning teadusuuringute ja tehnoloogia arengu ja kosmosepoliitika kavandamisel ning rakendamisel pööravad ühendus ja liikmesriigid täit tähelepanu loomade kui aistimisvõimeliste olendite heaolu nõuetele, respekteerides samal ajal liikmesriikide õigus- või haldusnorme ja tavasid, mis iseäranis käsitlevad riitusi, kultuuritraditsioone ja piirkondlikku pärandit;

võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatist loomade heaolu märgistuse võimalike variantide ning üleeuroopalise loomade kaitse ja heaolu tugikeskuste võrgustiku rajamise kohta (KOM(2009)0584);

võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatist „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas” (KOM(2009)0591);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0053/2010),

| A. | arvestades, et loomatervist käsitlevad õigusnormid on otsustava tähtsusega Euroopa loomakasvatuse juhtimisel, kuna need mõjutavad üha rohkem põllumajandusettevõtete konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et loomatervist käsitlevad õigusnormid on otsustava tähtsusega Euroopa loomakasvatuse juhtimisel, kuna need mõjutavad üha rohkem põllumajandusettevõtete konkurentsivõimet;

| B. | arvestades, et igasuguse põllumajandusloomade kaitse ühtlustamisega Euroopa Liidu piires peavad kaasnema sama eesmärki silmas pidavad eeskirjad impordi kohta, et vältida Euroopa tootjate Euroopa turul ebasoodsamasse olukorda sattumist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et igasuguse põllumajandusloomade kaitse ühtlustamisega Euroopa Liidu piires peavad kaasnema sama eesmärki silmas pidavad eeskirjad impordi kohta, et vältida Euroopa tootjate Euroopa turul ebasoodsamasse olukorda sattumist;

| C. | arvestades, et kõik tegevused, mille eesmärk on kaitsta ja tagada loomade heaolu, peavad põhinema põhimõttel, et loomad on aistimisvõimelised olendid, kelle erivajadustega tuleb arvestada, ning arvestades, et 21. sajandil väljendab loomade heaolu meie inimlikkust ja esitab väljakutse Euroopa tsivilisatsioonile ja kultuurile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõik tegevused, mille eesmärk on kaitsta ja tagada loomade heaolu, peavad põhinema põhimõttel, et loomad on aistimisvõimelised olendid, kelle erivajadustega tuleb arvestada, ning arvestades, et 21. sajandil väljendab loomade heaolu meie inimlikkust ja esitab väljakutse Euroopa tsivilisatsioonile ja kultuurile;

| D. | arvestades, et loomade heaolu strateegia eesmärk on tagada, et asjakohaselt võetakse arvesse loomade heaoluga seotud suuremaid kulusid, ning arvestades, et eesmärgipärane loomade heaolu poliitika on ilma dialoogita Euroopas ja kogu maailmas ning ilma agressiivse teadlikkuse tõstmise poliitikata ja teabe pakkumiseta loomade heaolu kõrgete standardite kohta nii Euroopas kui ka väljaspool Euroopat ainult osaliselt edukas, st juhul, kui seda arendatakse ühepoolselt ainult Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et loomade heaolu strateegia eesmärk on tagada, et asjakohaselt võetakse arvesse loomade heaoluga seotud suuremaid kulusid, ning arvestades, et eesmärgipärane loomade heaolu poliitika on ilma dialoogita Euroopas ja kogu maailmas ning ilma agressiivse teadlikkuse tõstmise poliitikata ja teabe pakkumiseta loomade heaolu kõrgete standardite kohta nii Euroopas kui ka väljaspool Euroopat ainult osaliselt edukas, st juhul, kui seda arendatakse ühepoolselt ainult Euroopa Liidus;

| E. | arvestades, et selleks, et ühenduses loomakaitset edasi arendada, on vaja kiirendada jõupingutusi teadusuuringutes ja integreerida loomakaitse asjaomastesse mõju hindamistesse ning samuti kaasata otsustamisprotsessidesse kõik sidusrühmad; arvestades, et kehtivate normide läbipaistvus, heakskiitmine ja ühtne kohaldamine ning nendele vastavuse jälgimine kõigil tasanditel on Euroopa eduka loomakaitsestrateegia eeltingimus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et selleks, et ühenduses loomakaitset edasi arendada, on vaja kiirendada jõupingutusi teadusuuringutes ja integreerida loomakaitse asjaomastesse mõju hindamistesse ning samuti kaasata otsustamisprotsessidesse kõik sidusrühmad; arvestades, et kehtivate normide läbipaistvus, heakskiitmine ja ühtne kohaldamine ning nendele vastavuse jälgimine kõigil tasanditel on Euroopa eduka loomakaitsestrateegia eeltingimus;

| F. | arvestades, et viimastel aastatel on Euroopas jõustatud palju loomade heaolu käsitlevaid õigusakte ja saavutatud üks kõrgeimaid loomade heaolu tasemeid maailmas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viimastel aastatel on Euroopas jõustatud palju loomade heaolu käsitlevaid õigusakte ja saavutatud üks kõrgeimaid loomade heaolu tasemeid maailmas;

| G. | arvestades, et oma 2006. aasta resolutsioonis palus parlament komisjonil enne järgmist tegevuskava esitada aruanne loomade heaolu poliitika arengu kohta ning lisada loomade heaolu kõikidesse oma rahvusvaheliste läbirääkimiste päevakorra valdkondadesse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et oma 2006. aasta resolutsioonis palus parlament komisjonil enne järgmist tegevuskava esitada aruanne loomade heaolu poliitika arengu kohta ning lisada loomade heaolu kõikidesse oma rahvusvaheliste läbirääkimiste päevakorra valdkondadesse;

| H. | arvestades, et parlament rõhutas juba 2006. aastal vajadust parandada kodanike teavitamist loomade heaolust ja meie tootjate jõupingutustest õigusnormide järgimisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et parlament rõhutas juba 2006. aastal vajadust parandada kodanike teavitamist loomade heaolust ja meie tootjate jõupingutustest õigusnormide järgimisel;

| I. | arvestades, et loomade heaolu ei tohi jätta tähelepanuta, sest see võib anda Euroopa Liidule suhtelise eelise, kuid siiski tingimusel, et avatud turul tagatakse kõigi kolmandatest riikidest imporditud loomade ja igasuguse loomaliha vastamine samadele loomade heaolu standarditele, mis kehtivad Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et loomade heaolu ei tohi jätta tähelepanuta, sest see võib anda Euroopa Liidule suhtelise eelise, kuid siiski tingimusel, et avatud turul tagatakse kõigi kolmandatest riikidest imporditud loomade ja igasuguse loomaliha vastamine samadele loomade heaolu standarditele, mis kehtivad Euroopa Liidus;

| J. | arvestades, et loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava 2006–2010 hindamisel peab Euroopa Liit võtma ülesandeks loomade heaolu standardite tunnustamise tagamise WTO järgmise lepingu põllumajandust käsitlevas osas ning seda enne üldlepingu lõplikku sõlmimist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava 2006–2010 hindamisel peab Euroopa Liit võtma ülesandeks loomade heaolu standardite tunnustamise tagamise WTO järgmise lepingu põllumajandust käsitlevas osas ning seda enne üldlepingu lõplikku sõlmimist;

| K. | arvestades, et on olemas seos loomade heaolu, loomade tervise ja tooteohutuse vahel, ning arvestades, et loomade heaolu kõrge tase aretamisest kuni tapmiseni võib parandada tooteohutust ja kvaliteeti; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et on olemas seos loomade heaolu, loomade tervise ja tooteohutuse vahel, ning arvestades, et loomade heaolu kõrge tase aretamisest kuni tapmiseni võib parandada tooteohutust ja kvaliteeti;

| L. | arvestades, et teatav tarbijate kategooria on nõus selliste toodete kõrgemate hindadega, mis vastavad loomade heaolu kõrgematele standarditele, samas kui valdav enamus tarbijaid valib ikka madalama hinnaga toote; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et teatav tarbijate kategooria on nõus selliste toodete kõrgemate hindadega, mis vastavad loomade heaolu kõrgematele standarditele, samas kui valdav enamus tarbijaid valib ikka madalama hinnaga toote;

| M. | arvestades, et oma eelnimetatud 2006. aasta resolutsioonis rõhutas Euroopa Parlament, et vastuvõetud eeskirjad, standardid ja näitajad peaksid põhinema uusimal tehnoloogial ja teadusel, ning rõhutas, et arvestada tuleb samuti majanduslike aspektidega, sest eelkõige loomade heaolu kõrged standardid toovad endaga kaasa tegevus-, finants- ja halduskulud Euroopa talupidajate jaoks, vastastikkuse põhimõtte eiramine seab ohtu ausa konkurentsi ühenduseväliste tootjatega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et oma eelnimetatud 2006. aasta resolutsioonis rõhutas Euroopa Parlament, et vastuvõetud eeskirjad, standardid ja näitajad peaksid põhinema uusimal tehnoloogial ja teadusel, ning rõhutas, et arvestada tuleb samuti majanduslike aspektidega, sest eelkõige loomade heaolu kõrged standardid toovad endaga kaasa tegevus-, finants- ja halduskulud Euroopa talupidajate jaoks, vastastikkuse põhimõtte eiramine seab ohtu ausa konkurentsi ühenduseväliste tootjatega;

| N. | arvestades, et seoses loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskavaga 2006–2010 ja enne esimesi arutelusid 2013. aastale järgneva ühise põllumajanduspoliitika üle, peab Euroopa Liit vastu võtma tasakaalustatud seisukoha loomade heaolu suhtes, võttes arvesse lisakulude majanduslikke tagajärgi loomakasvatajatele ning nende sissetuleku piisavat toetamist hinna- ja turupoliitika ja/või otsetoetuste poliitika kaudu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et seoses loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskavaga 2006–2010 ja enne esimesi arutelusid 2013. aastale järgneva ühise põllumajanduspoliitika üle, peab Euroopa Liit vastu võtma tasakaalustatud seisukoha loomade heaolu suhtes, võttes arvesse lisakulude majanduslikke tagajärgi loomakasvatajatele ning nende sissetuleku piisavat toetamist hinna- ja turupoliitika ja/või otsetoetuste poliitika kaudu;

| O. | arvestades, et loomade heaolu käsitleva Euroopa poliitikaga peab kindlasti kaasnema sidus kaubanduspoliitika, mille aluseks tuleb võtta asjaolu, et vaatamata ELi jõupingutustele ei käsitleta loomade heaolu küsimusi 2004. aasta juuli raamkokkuleppes ega teistes Doha vooru olulistes dokumentides; arvestades, et seega ei ole kuni WTO peamiste kaubanduspartnerite suhtumise põhjaliku muutumiseni võimalik kehtestada täiendavaid loomade heaolu standardeid, millel on tootjate rahvusvahelisele konkurentsivõimele negatiivne mõju; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et loomade heaolu käsitleva Euroopa poliitikaga peab kindlasti kaasnema sidus kaubanduspoliitika, mille aluseks tuleb võtta asjaolu, et vaatamata ELi jõupingutustele ei käsitleta loomade heaolu küsimusi 2004. aasta juuli raamkokkuleppes ega teistes Doha vooru olulistes dokumentides; arvestades, et seega ei ole kuni WTO peamiste kaubanduspartnerite suhtumise põhjaliku muutumiseni võimalik kehtestada täiendavaid loomade heaolu standardeid, millel on tootjate rahvusvahelisele konkurentsivõimele negatiivne mõju;

| P. | arvestades, et üldiselt mõistetakse loomade heaolu all selliste loomade heaolu ja tervisega seotud standardite ja normide kohaldamise tulemust, mis on töötatud välja, vastamaks nendele omaste, liigispetsiifiliste ja pikaajalise heaoluga seotud vajaduste täitmisele; arvestades, et Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon (OIE) tunnistab, et loomade heaolu oluliste nõuete hulka kuuluvad: toit ja vesi, võimalus käituda loomulikult ning tervishoid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et üldiselt mõistetakse loomade heaolu all selliste loomade heaolu ja tervisega seotud standardite ja normide kohaldamise tulemust, mis on töötatud välja, vastamaks nendele omaste, liigispetsiifiliste ja pikaajalise heaoluga seotud vajaduste täitmisele; arvestades, et Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon (OIE) tunnistab, et loomade heaolu oluliste nõuete hulka kuuluvad: toit ja vesi, võimalus käituda loomulikult ning tervishoid;

| Q. | arvestades, et komisjoni 2009. aasta oktoobri teatises „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas” märgitakse, et „lepinguosaliste läbirääkimispositsioon ei ole võrdne” ning et see „kahjustab toiduainete tarneahela konkurentsivõimet, kuna väiksemad, kuid tõhusad osalised võivad olla sunnitud tegutsema väiksema kasumiga, mis piirab nende võimet ja soovi investeerida tootekvaliteedi parandamisse ja tootmise uuendamisse”; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et komisjoni 2009. aasta oktoobri teatises „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas” märgitakse, et „lepinguosaliste läbirääkimispositsioon ei ole võrdne” ning et see „kahjustab toiduainete tarneahela konkurentsivõimet, kuna väiksemad, kuid tõhusad osalised võivad olla sunnitud tegutsema väiksema kasumiga, mis piirab nende võimet ja soovi investeerida tootekvaliteedi parandamisse ja tootmise uuendamisse”;

| R. | arvestades, et juba nimetatud kulude suurenemine võib põhjustada tootmise üleviimise piirkondadesse, kus loomakaitse tase on madalam, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et juba nimetatud kulude suurenemine võib põhjustada tootmise üleviimise piirkondadesse, kus loomakaitse tase on madalam,

Tegevuskava aastateks 2006–2010

| 1. | väljendab heameelt komisjoni otsuse üle, mille kohaselt loomade heaolu käsitlevas mitmeaastases tegevuskavas keskendutakse mõningatele põhilistele tegevusvaldkondadele ja võetakse neis valdkondades meetmeid; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni otsuse üle, mille kohaselt loomade heaolu käsitlevas mitmeaastases tegevuskavas keskendutakse mõningatele põhilistele tegevusvaldkondadele ja võetakse neis valdkondades meetmeid;

| 2. | väljendab heameelt loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava 2006–2010 üle, milles on Amsterdami lepingule lisatud loomade kaitset ja heaolu käsitlevat protokolli vaadeldud esmakordselt kui Euroopa loomade kaitse arendamise ühtset lähenemisviisi; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava 2006–2010 üle, milles on Amsterdami lepingule lisatud loomade kaitset ja heaolu käsitlevat protokolli vaadeldud esmakordselt kui Euroopa loomade kaitse arendamise ühtset lähenemisviisi;

| 3. | märgib, et valdav enamus praeguses tegevuskavas sisalduvatest meetmetest on rahuldavalt rakendatud; |
| --- | --- |

3.

märgib, et valdav enamus praeguses tegevuskavas sisalduvatest meetmetest on rahuldavalt rakendatud;

| 4. | märgib, et loomade heaolu valdkonnas on aastateks 2006–2010 koostatud tegevuskava tulemusel toimunud positiivne areng, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et ELi põllumajandustootjatele ei ole nende jõupingutused turgudel ja rahvusvahelises kaubanduses kasu toonud, ning jääb arvamusele, et seda tuleks järgmises tegevuskavas rõhutada; |
| --- | --- |

4.

märgib, et loomade heaolu valdkonnas on aastateks 2006–2010 koostatud tegevuskava tulemusel toimunud positiivne areng, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et ELi põllumajandustootjatele ei ole nende jõupingutused turgudel ja rahvusvahelises kaubanduses kasu toonud, ning jääb arvamusele, et seda tuleks järgmises tegevuskavas rõhutada;

| 5. | tunnustab tööd, mida on tehtud loomkatsete alternatiivide arendamiseks, kuid taunib asjaolu, et ei ole tehtud piisavalt pingutusi selle tagamiseks, et niisuguseid alternatiive nende olemasolu korral ka kasutatakse, nagu nõutakse asjaomastes ELi õigusaktides; |
| --- | --- |

5.

tunnustab tööd, mida on tehtud loomkatsete alternatiivide arendamiseks, kuid taunib asjaolu, et ei ole tehtud piisavalt pingutusi selle tagamiseks, et niisuguseid alternatiive nende olemasolu korral ka kasutatakse, nagu nõutakse asjaomastes ELi õigusaktides;

| 6. | tunnustab komisjoni jõupingutusi, et lisada mittekaubanduslikud küsimused, sealhulgas loomade heaolu, kahepoolsetesse kaubanduskokkulepetesse, kuid rõhutab, et selliseid mittekaubanduslikke küsimusi tuleb tõhusalt edendada WTO raames; |
| --- | --- |

6.

tunnustab komisjoni jõupingutusi, et lisada mittekaubanduslikud küsimused, sealhulgas loomade heaolu, kahepoolsetesse kaubanduskokkulepetesse, kuid rõhutab, et selliseid mittekaubanduslikke küsimusi tuleb tõhusalt edendada WTO raames;

| 7. | kutsub komisjoni üles lühidalt iseloomustama, milliseid edusamme on WTO läbirääkimistel saavutatud seoses selliste mittekaubanduslike küsimuste tunnustamise tagamisega, mis hõlmavad loomade heaolu, nagu ka seda, kui suures ulatuses on loomade heaolu küsimusi ja standardeid võetud arvesse WTO läbirääkimiste Doha voorus; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles lühidalt iseloomustama, milliseid edusamme on WTO läbirääkimistel saavutatud seoses selliste mittekaubanduslike küsimuste tunnustamise tagamisega, mis hõlmavad loomade heaolu, nagu ka seda, kui suures ulatuses on loomade heaolu küsimusi ja standardeid võetud arvesse WTO läbirääkimiste Doha voorus;

| 8. | märgib suure rahuloluga edusamme, mida on tehtud loomade heaolu kvaliteeti käsitlevas projektis (Animal Welfare Quality Project) seoses teaduse viimaste saavutuste ning loomatervise ja loomade heaolu näitajate alaste teadmistega; märgib siiski, et kõnealuses projektis ei ole täiel määral arvesse võetud kõnealuste näitajate kasutamise edendamist praktikas; |
| --- | --- |

8.

märgib suure rahuloluga edusamme, mida on tehtud loomade heaolu kvaliteeti käsitlevas projektis (Animal Welfare Quality Project) seoses teaduse viimaste saavutuste ning loomatervise ja loomade heaolu näitajate alaste teadmistega; märgib siiski, et kõnealuses projektis ei ole täiel määral arvesse võetud kõnealuste näitajate kasutamise edendamist praktikas;

| 9. | tunnistab, et loomade transporti käsitlevate kehtivate eeskirjade suhtes on vaja võtta järelmeetmed ja tagada nende nõuetekohane rakendamine, pöörates eelkõige tähelepanu satelliitsüsteemi arendamisele, et teostada järelevalvet sellise transpordi üle, ning nõuab tungivalt, et komisjon täidaks selles valdkonnas oma kohustuse enne tegevuskava kehtivuse lõppu ning esitaks parlamendi nõutud ja määruse (EÜ) nr 1/2005 artiklis 32 osutatud uuringu; nõuab, et enne, kui rakendatakse uusi eeskirju, mis peavad põhinema teaduslikult tõendatud ja objektiivsetel näitajatel, tuleb läbi viia analüüs majandusliku mõju kohta loomakasvatusele; |
| --- | --- |

9.

tunnistab, et loomade transporti käsitlevate kehtivate eeskirjade suhtes on vaja võtta järelmeetmed ja tagada nende nõuetekohane rakendamine, pöörates eelkõige tähelepanu satelliitsüsteemi arendamisele, et teostada järelevalvet sellise transpordi üle, ning nõuab tungivalt, et komisjon täidaks selles valdkonnas oma kohustuse enne tegevuskava kehtivuse lõppu ning esitaks parlamendi nõutud ja määruse (EÜ) nr 1/2005 artiklis 32 osutatud uuringu; nõuab, et enne, kui rakendatakse uusi eeskirju, mis peavad põhinema teaduslikult tõendatud ja objektiivsetel näitajatel, tuleb läbi viia analüüs majandusliku mõju kohta loomakasvatusele;

| 10. | on seisukohal, et stiimulite loomine loomade piirkondlikuks aretuseks, turustamiseks ja tapmiseks on mõttekas, et vältida aretus- ja tapaloomade pika vahemaa taha transportimise vajadust; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et stiimulite loomine loomade piirkondlikuks aretuseks, turustamiseks ja tapmiseks on mõttekas, et vältida aretus- ja tapaloomade pika vahemaa taha transportimise vajadust;

| 11. | on veendunud, et loomaaedadel on oluline osa avalikkuse teavitamisel metsloomade säilitamisest ja heaolust; tunneb muret range järelevalve puudumise pärast, et tagada vastavus nõukogu direktiivile 1999/22/EÜ (4) (mis käsitleb metsloomade pidamist loomaaedades), ning nõuab tungivalt, et komisjon algataks direktiivi tõhususe ja rakendamise uuringu kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et loomaaedadel on oluline osa avalikkuse teavitamisel metsloomade säilitamisest ja heaolust; tunneb muret range järelevalve puudumise pärast, et tagada vastavus nõukogu direktiivile 1999/22/EÜ (4) (mis käsitleb metsloomade pidamist loomaaedades), ning nõuab tungivalt, et komisjon algataks direktiivi tõhususe ja rakendamise uuringu kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides;

| 12. | väljendab rahulolu sigade kasvatamist käsitlevate nõuete järgimises tehtud edusammude üle, kuigi ikka veel esineb nõuete täitmata jätmist; on siiski mures selle pärast, et Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) selgetest soovitustest ja järeldustest hoolimata esineb toimivates kavades puudujääke seoses 18. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/120/EÜ (milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded) sätete rakendamisega, ning kutsub seetõttu komisjoni, liikmesriike ja asjaomaseid sektoreid üles tegema kindlaks nõuete täitmata jätmise juhtumid ja sellise käitumise põhjused ning tegema vajalikke jõupingutusi asjaomase direktiivi järgimise parandamiseks; |
| --- | --- |

12.

väljendab rahulolu sigade kasvatamist käsitlevate nõuete järgimises tehtud edusammude üle, kuigi ikka veel esineb nõuete täitmata jätmist; on siiski mures selle pärast, et Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) selgetest soovitustest ja järeldustest hoolimata esineb toimivates kavades puudujääke seoses 18. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/120/EÜ (milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded) sätete rakendamisega, ning kutsub seetõttu komisjoni, liikmesriike ja asjaomaseid sektoreid üles tegema kindlaks nõuete täitmata jätmise juhtumid ja sellise käitumise põhjused ning tegema vajalikke jõupingutusi asjaomase direktiivi järgimise parandamiseks;

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks samuti 2012. aastal jõustuva munakanade pesadeta puurides pidamist käsitleva keelu täieliku järgimise, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama vajalikud meetmed, et kindlustada kõnealuses sektoris nimetatud kohustuse järgimine ja kontrollida selle rakendamist liikmesriikides; jääb arvamusele, et munade importimisel ELi tuleb samuti järgida Euroopa tootjatele kehtestatud tootmistingimusi; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks samuti 2012. aastal jõustuva munakanade pesadeta puurides pidamist käsitleva keelu täieliku järgimise, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama vajalikud meetmed, et kindlustada kõnealuses sektoris nimetatud kohustuse järgimine ja kontrollida selle rakendamist liikmesriikides; jääb arvamusele, et munade importimisel ELi tuleb samuti järgida Euroopa tootjatele kehtestatud tootmistingimusi;

| 14. | nõuab, et kogu ELis keelustataks munad, mille puhul ei järgita õigusakte; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et kogu ELis keelustataks munad, mille puhul ei järgita õigusakte;

| 15. | järeldab, et praeguse tegevuskava rakendamine on nii mitmeski suhtes ebapiisav, ning rõhutab vajadust jõustada olemasolevad eeskirjad enne uute koostamist; juhib sellega seoses tähelepanu, kui olulised on tulemuslikud karistused rikkumiste eest kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

15.

järeldab, et praeguse tegevuskava rakendamine on nii mitmeski suhtes ebapiisav, ning rõhutab vajadust jõustada olemasolevad eeskirjad enne uute koostamist; juhib sellega seoses tähelepanu, kui olulised on tulemuslikud karistused rikkumiste eest kõigis liikmesriikides;

| 16. | rõhutab, et komisjon peaks 2010. aastal viima läbi hindamise, mis hõlmaks põhjalikku analüüsi saavutuste ja võimalikest puudustest õpitava kohta; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et komisjon peaks 2010. aastal viima läbi hindamise, mis hõlmaks põhjalikku analüüsi saavutuste ja võimalikest puudustest õpitava kohta;

| 17. | avaldab kahetsust, et komisjon ei ole viimaste aastate jooksul esitanud seoses toodangu hinnaga selget teavitamisstrateegiat, mis oleks kooskõlas loomade heaolu standarditega, ja on piirdunud 2009. aasta oktoobris esitatud aruandega; |
| --- | --- |

17.

avaldab kahetsust, et komisjon ei ole viimaste aastate jooksul esitanud seoses toodangu hinnaga selget teavitamisstrateegiat, mis oleks kooskõlas loomade heaolu standarditega, ja on piirdunud 2009. aasta oktoobris esitatud aruandega;

| 18. | tunnistab, et ühendus peab kõiki loomi aistimisvõimelisteks olenditeks (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 13); tunnistab, et meetmed on seni keskendunud valdavalt toiduainete tootmise eesmärgil peetavatele loomadele ja et tegevuskavva 2011–2015 on vaja lisada uued loomade kategooriad; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, et ühendus peab kõiki loomi aistimisvõimelisteks olenditeks (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 13); tunnistab, et meetmed on seni keskendunud valdavalt toiduainete tootmise eesmärgil peetavatele loomadele ja et tegevuskavva 2011–2015 on vaja lisada uued loomade kategooriad;

Tegevuskava aastateks 2011–2015

| 19. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament nõudis juba eelmainitud 2006. aasta resolutsioonis olemasoleva tegevuskava jätkamist uuega, ja nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon esitaks uute teaduslike tõendite ja kogemuse alusel kehtiva kava täitmist ja ELi loomade heaolu poliitika olukorda hindava aruande ning koostaks selle põhjal loomade heaolu käsitleva tegevuskava aastateks 2011–2015, mida tuleks piisavalt rahastada; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament nõudis juba eelmainitud 2006. aasta resolutsioonis olemasoleva tegevuskava jätkamist uuega, ja nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon esitaks uute teaduslike tõendite ja kogemuse alusel kehtiva kava täitmist ja ELi loomade heaolu poliitika olukorda hindava aruande ning koostaks selle põhjal loomade heaolu käsitleva tegevuskava aastateks 2011–2015, mida tuleks piisavalt rahastada;

| 20. | nõuab, et võetaks meetmed, tagamaks olemasolevate õigusaktide viivitamatu jõustamine ning standardite ühtlustamine ja võrdsed võimalused siseturul; soovitab hinnata kõiki ettepanekuid uute õigusaktide vastuvõtmiseks olemasolevate õigusaktide täiel määral rakendamise alternatiivse viisi suhtes, et vältida tarbetut dubleerimist; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et võetaks meetmed, tagamaks olemasolevate õigusaktide viivitamatu jõustamine ning standardite ühtlustamine ja võrdsed võimalused siseturul; soovitab hinnata kõiki ettepanekuid uute õigusaktide vastuvõtmiseks olemasolevate õigusaktide täiel määral rakendamise alternatiivse viisi suhtes, et vältida tarbetut dubleerimist;

| 21. | soovitab komisjonil oma hindamisaruandes analüüsida muude küsimuste hulgas seda, mil määral on praegune tegevuskava vastanud loomade heaolu alastele ühiskonna nõuetele, süsteemi jätkusuutlikkusele tootjate jaoks, ja kuidas on kava rakendamine mõjutanud siseturu toimimist; |
| --- | --- |

21.

soovitab komisjonil oma hindamisaruandes analüüsida muude küsimuste hulgas seda, mil määral on praegune tegevuskava vastanud loomade heaolu alastele ühiskonna nõuetele, süsteemi jätkusuutlikkusele tootjate jaoks, ja kuidas on kava rakendamine mõjutanud siseturu toimimist;

| 22. | kutsub komisjoni üles näitama loomade heaolu standardite mõju ja võtma täiel määral arvesse koosmõju erinevate tegurite vahel, nagu loomade heaolu, jätkusuutlikkus, loomade tervis, keskkond, toote kvaliteet ja majanduslik elujõulisus; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles näitama loomade heaolu standardite mõju ja võtma täiel määral arvesse koosmõju erinevate tegurite vahel, nagu loomade heaolu, jätkusuutlikkus, loomade tervis, keskkond, toote kvaliteet ja majanduslik elujõulisus;

Üldine loomade heaolu käsitlev Euroopa õigusakt

| 23. | täheldab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 13 on loodud uus õiguslik olukord, mille raames nähakse ette, et ühenduse põllumajandus-, kalandus-, transpordi- ja siseturupoliitika ning teadusuuringute ja tehnoloogia arengu ja kosmosepoliitika kavandamisel ning rakendamisel peavad ühendus ja liikmesriigid pöörama täit tähelepanu loomade kui aistimisvõimeliste olendite heaolu nõuetele, respekteerides samal ajal liikmesriikide õigus- või haldusnorme ja tavasid, mis iseäranis käsitlevad riitusi, kultuuritraditsioone ja piirkondlikku pärandit; on arvamusel, et kõnealune artikkel kehtib kõikide kariloomade ja vangistuses peetavate loomade suhtes, sealhulgas näiteks toiduainete tootmise eesmärgil peetavad loomad, lemmikloomad, tsirkuse- ja loomaaialoomad ja hulkuvad loomad, pidades ühtlasi meeles, et erinevad omadused ja elutingimused vajavad erisugust kohtlemist; |
| --- | --- |

23.

täheldab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 13 on loodud uus õiguslik olukord, mille raames nähakse ette, et ühenduse põllumajandus-, kalandus-, transpordi- ja siseturupoliitika ning teadusuuringute ja tehnoloogia arengu ja kosmosepoliitika kavandamisel ning rakendamisel peavad ühendus ja liikmesriigid pöörama täit tähelepanu loomade kui aistimisvõimeliste olendite heaolu nõuetele, respekteerides samal ajal liikmesriikide õigus- või haldusnorme ja tavasid, mis iseäranis käsitlevad riitusi, kultuuritraditsioone ja piirkondlikku pärandit; on arvamusel, et kõnealune artikkel kehtib kõikide kariloomade ja vangistuses peetavate loomade suhtes, sealhulgas näiteks toiduainete tootmise eesmärgil peetavad loomad, lemmikloomad, tsirkuse- ja loomaaialoomad ja hulkuvad loomad, pidades ühtlasi meeles, et erinevad omadused ja elutingimused vajavad erisugust kohtlemist;

| 24. | pidades silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 13, kutsub komisjoni üles esitama hiljemalt 2014. aastal mõjuhinnangu alusel ja pärast sidusrühmadega konsulteerimist põhjendatud ettepaneku võtta vastu üldine loomade heaolu käsitlev ELi õigusakt, mis olemasolevate teaduslike andmete ja tõendatud kogemuste alusel peaks aitama kaasa ühtsele arusaamale loomade heaolu mõiste, loomade heaoluga seotud kulude ja põhiliste kohaldatavate tingimuste kohta; |
| --- | --- |

24.

pidades silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 13, kutsub komisjoni üles esitama hiljemalt 2014. aastal mõjuhinnangu alusel ja pärast sidusrühmadega konsulteerimist põhjendatud ettepaneku võtta vastu üldine loomade heaolu käsitlev ELi õigusakt, mis olemasolevate teaduslike andmete ja tõendatud kogemuste alusel peaks aitama kaasa ühtsele arusaamale loomade heaolu mõiste, loomade heaoluga seotud kulude ja põhiliste kohaldatavate tingimuste kohta;

| 25. | on seisukohal, et kõnealune üldine loomade heaolu käsitlev õigusakt peab vastavalt loomatervise õigusaktidele sisaldama sobivaid juhiseid vastutustundliku loomapidamise kohta, ühtset süsteemi järelevalveks ja võrreldavate andmete kogumiseks, samuti loomadega tegelevate isikute koolitamisnõudeid ja sätteid, millega nähakse ette loomaomanike, põllumajandusettevõtjate ja loomapidajate konkreetsed kohustused; on arvamusel, et kõikide nende nõuetega peavad kaasnema tootjatele pakutavad vahendid, et tagada nende nõuetekohane täitmine; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et kõnealune üldine loomade heaolu käsitlev õigusakt peab vastavalt loomatervise õigusaktidele sisaldama sobivaid juhiseid vastutustundliku loomapidamise kohta, ühtset süsteemi järelevalveks ja võrreldavate andmete kogumiseks, samuti loomadega tegelevate isikute koolitamisnõudeid ja sätteid, millega nähakse ette loomaomanike, põllumajandusettevõtjate ja loomapidajate konkreetsed kohustused; on arvamusel, et kõikide nende nõuetega peavad kaasnema tootjatele pakutavad vahendid, et tagada nende nõuetekohane täitmine;

| 26. | on arvamusel, et loomatervist käsitlevate Euroopa õigusaktidega tuleks Euroopa Liidus kehtestada ühine loomade heaolu algtase, mis on eeltingimus nii kodumaiste toodete kui ka kolmandate riikide impordi vabale ja õiglasele konkurentsile siseturul; on siiski seisukohal, et liikmesriikidel ja piirkondadel peaks olema võimalik lubada üksiktootjatel ja tootjarühmadel võtta vabatahtlikult kasutusele veelgi rangemaid süsteeme, moonutamata sealjuures konkurentsi ja tagades ELi konkurentsivõime rahvusvahelistel turgudel; |
| --- | --- |

26.

on arvamusel, et loomatervist käsitlevate Euroopa õigusaktidega tuleks Euroopa Liidus kehtestada ühine loomade heaolu algtase, mis on eeltingimus nii kodumaiste toodete kui ka kolmandate riikide impordi vabale ja õiglasele konkurentsile siseturul; on siiski seisukohal, et liikmesriikidel ja piirkondadel peaks olema võimalik lubada üksiktootjatel ja tootjarühmadel võtta vabatahtlikult kasutusele veelgi rangemaid süsteeme, moonutamata sealjuures konkurentsi ja tagades ELi konkurentsivõime rahvusvahelistel turgudel;

| 27. | on seisukohal, et imporditavad tooted peavad vastama samadele loomade heaolu standarditele nagu ELi ettevõtjatele kehtestatud standardid; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et imporditavad tooted peavad vastama samadele loomade heaolu standarditele nagu ELi ettevõtjatele kehtestatud standardid;

| 28. | nõuab, et Euroopa põllumajandustootjaile hüvitataks loomade heaolu kõrgemate standarditega seotud suuremad tootmiskulud; soovitab, et uutesse ühise põllumajanduspoliitika toetuskavadesse lisataks loomade heaolu käsitlevate meetmete rahastamine; |
| --- | --- |

28.

nõuab, et Euroopa põllumajandustootjaile hüvitataks loomade heaolu kõrgemate standarditega seotud suuremad tootmiskulud; soovitab, et uutesse ühise põllumajanduspoliitika toetuskavadesse lisataks loomade heaolu käsitlevate meetmete rahastamine;

| 29. | on ühtlasi seisukohal, et kodanike teavitamine loomade heaolu kõrgest tasemest ELis ja jõupingutustest, mida asjaomased eri sektorid teevad, peab olema selle poliitika põhielement; |
| --- | --- |

29.

on ühtlasi seisukohal, et kodanike teavitamine loomade heaolu kõrgest tasemest ELis ja jõupingutustest, mida asjaomased eri sektorid teevad, peab olema selle poliitika põhielement;

| 30. | on seisukohal, et loomade heaolu kriteeriumide rahvusvahelistesse lepingutesse võtmine on oluline selleks, et võimaldada ELi tootjatel konkureerida globaliseerunud turul ja takistada tootmise üleviimist piirkondadesse, kus loomade heaolu tase on selgelt madalam ja mis seega kujutavad ELi süsteemi jaoks ebaausat konkurentsi; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et loomade heaolu kriteeriumide rahvusvahelistesse lepingutesse võtmine on oluline selleks, et võimaldada ELi tootjatel konkureerida globaliseerunud turul ja takistada tootmise üleviimist piirkondadesse, kus loomade heaolu tase on selgelt madalam ja mis seega kujutavad ELi süsteemi jaoks ebaausat konkurentsi;

| 31. | väljendab rahulolu aruteluga loomade heaolu märgistuse erinevate võimalike süsteemide üle komisjoni eelnimetatud 28. oktoobri 2009. aasta teatises; rõhutab siiski vajadust võtta kõnealuseid süsteeme arvesse laiemas tähenduses, pidades eelkõige silmas keskkonna, toitumise ja kliima valdkonnas olemasolevaid märgistussüsteeme; rõhutab, et Euroopa Liidu tarbijate teavitamine sellel teemal peab kindlasti põhinema kindlatel ja üksmeelsetel teaduslikel alustel ning olema tarbijatele kergesti mõistetav; |
| --- | --- |

31.

väljendab rahulolu aruteluga loomade heaolu märgistuse erinevate võimalike süsteemide üle komisjoni eelnimetatud 28. oktoobri 2009. aasta teatises; rõhutab siiski vajadust võtta kõnealuseid süsteeme arvesse laiemas tähenduses, pidades eelkõige silmas keskkonna, toitumise ja kliima valdkonnas olemasolevaid märgistussüsteeme; rõhutab, et Euroopa Liidu tarbijate teavitamine sellel teemal peab kindlasti põhinema kindlatel ja üksmeelsetel teaduslikel alustel ning olema tarbijatele kergesti mõistetav;

| 32. | soovitab, et etiketil märgitud teave oleks täpne ja konkreetne ning viitaks vastavusele ELis nõutavate loomade heaolu kõrgete standarditega; jääb arvamusele, et komisjoni ülesanne peaks olema anda kodanikele loomade heaolu Euroopa süsteemi kohta vajalikku teavet, et tagada selle objektiivsus; |
| --- | --- |

32.

soovitab, et etiketil märgitud teave oleks täpne ja konkreetne ning viitaks vastavusele ELis nõutavate loomade heaolu kõrgete standarditega; jääb arvamusele, et komisjoni ülesanne peaks olema anda kodanikele loomade heaolu Euroopa süsteemi kohta vajalikku teavet, et tagada selle objektiivsus;

| 33. | soovitab vaadata läbi loomade heaolu poliitika kooskõla liidu ülejäänud poliitikameetmetega; |
| --- | --- |

33.

soovitab vaadata läbi loomade heaolu poliitika kooskõla liidu ülejäänud poliitikameetmetega;

| 34. | kutsub komisjoni üles viima läbi põhjalikku hindamist võimalike konkurentsiprobleemide kohta, mida tekitavad meie tootjatele loomade heaolu Euroopa standardid, ja nende standardite rakendamisega seotud tootmistoetuste süsteeme läbi vaatama; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles viima läbi põhjalikku hindamist võimalike konkurentsiprobleemide kohta, mida tekitavad meie tootjatele loomade heaolu Euroopa standardid, ja nende standardite rakendamisega seotud tootmistoetuste süsteeme läbi vaatama;

| 35. | on arvamusel, et enne uute õigusaktide väljatöötamist on vaja tagada olemasolevate üldiste või konkreetsete eeskirjade nõuetekohane kohaldamine; juhib näiteks tähelepanu järgmisele: munakanade pesadeta puuris pidamise keelustamine, sigade, loomade transporti, hanede ja partide kasvatamist käsitlevad eeskirjad; toonitab, et edaspidised loomade heaolu meetmed tuleb viia kooskõlla ühenduse teiste eesmärkidega, nagu säästev areng, eelkõige säästev loomakasvatus ja tarbimine, keskkonna- ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse, strateegia kehtivate õigusaktide jõustamise tõhustamiseks ning terviklik strateegia, kiirendamaks üleminekut loomkatsevabadele teadusuuringutele; |
| --- | --- |

35.

on arvamusel, et enne uute õigusaktide väljatöötamist on vaja tagada olemasolevate üldiste või konkreetsete eeskirjade nõuetekohane kohaldamine; juhib näiteks tähelepanu järgmisele: munakanade pesadeta puuris pidamise keelustamine, sigade, loomade transporti, hanede ja partide kasvatamist käsitlevad eeskirjad; toonitab, et edaspidised loomade heaolu meetmed tuleb viia kooskõlla ühenduse teiste eesmärkidega, nagu säästev areng, eelkõige säästev loomakasvatus ja tarbimine, keskkonna- ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse, strateegia kehtivate õigusaktide jõustamise tõhustamiseks ning terviklik strateegia, kiirendamaks üleminekut loomkatsevabadele teadusuuringutele;

Loomade heaoluga tegelevate tugikeskuste Euroopa võrgustik

| 36. | on seisukohal, et olemasolevate ühenduse või liikmesriikide institutsioonide raames tuleks luua loomade heaolu koordineeritud Euroopa võrgustik, ja selle töö peaks põhinema eespool kavandatud üldisel loomade heaolu käsitlevatel õigusaktidel; on arvamusel, et selline võrgustik peaks määrama ühe institutsiooni koordineerivaks asutuseks, kes täidab komisjoni ülalmainitud 28. oktoobri 2009. aasta teatises osutatud keskse koordineerimisasutuse ülesandeid; on lisaks arvamusel, et selline koordineeriv asutus ei tohiks mitte mingil juhul dubleerida komisjoni või teiste asutuste ülesandeid, vaid andma abi komisjonile, liikmesriikidele, toiduahela osalistele ja kodanikele seoses koolituse ja hariduse, parimate tavade ning ka teabega ja tarbijatega suhtlemisega, samuti hindama kavandatavaid õigusakte ja poliitika ettepanekuid ning nende mõju loomade heaolule ja avaldama nende suhtes seisukohta, hindama loomade heaolu standardeid uusimate kättesaadavate andmete alusel ning koordineerima uute meetodite katsetamise ELi süsteemi; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et olemasolevate ühenduse või liikmesriikide institutsioonide raames tuleks luua loomade heaolu koordineeritud Euroopa võrgustik, ja selle töö peaks põhinema eespool kavandatud üldisel loomade heaolu käsitlevatel õigusaktidel; on arvamusel, et selline võrgustik peaks määrama ühe institutsiooni koordineerivaks asutuseks, kes täidab komisjoni ülalmainitud 28. oktoobri 2009. aasta teatises osutatud keskse koordineerimisasutuse ülesandeid; on lisaks arvamusel, et selline koordineeriv asutus ei tohiks mitte mingil juhul dubleerida komisjoni või teiste asutuste ülesandeid, vaid andma abi komisjonile, liikmesriikidele, toiduahela osalistele ja kodanikele seoses koolituse ja hariduse, parimate tavade ning ka teabega ja tarbijatega suhtlemisega, samuti hindama kavandatavaid õigusakte ja poliitika ettepanekuid ning nende mõju loomade heaolule ja avaldama nende suhtes seisukohta, hindama loomade heaolu standardeid uusimate kättesaadavate andmete alusel ning koordineerima uute meetodite katsetamise ELi süsteemi;

| 37. | on seisukohal, et teaduslike avastuste alusel tuleks avalikkusele anda teavet loomade vajaduste ja loomade õigest kohtlemise kohta ning seda tuleks teha asjakohaselt ja tõsimeelselt; on seisukohal, et Euroopa tugikeskuste võrgustik peaks vastutama haridus- ja teavitusmeetmete rakendamise eest, sest ühtlustatud kvaliteedinõuetel põhinevate teadmiste edasiandmine on oluline, kui soovitakse vältida äärmuslike seisukohtade väljakujunemist; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et teaduslike avastuste alusel tuleks avalikkusele anda teavet loomade vajaduste ja loomade õigest kohtlemise kohta ning seda tuleks teha asjakohaselt ja tõsimeelselt; on seisukohal, et Euroopa tugikeskuste võrgustik peaks vastutama haridus- ja teavitusmeetmete rakendamise eest, sest ühtlustatud kvaliteedinõuetel põhinevate teadmiste edasiandmine on oluline, kui soovitakse vältida äärmuslike seisukohtade väljakujunemist;

Kehtivate õigusaktide jõustamise tõhustamine

| 38. | kutsub komisjoni üles hindama esimesel võimalusel loomade heaolu meetmete maksumust Euroopa tootjatele ning esitama Euroopa loomakasvatajate konkurentsivõime vähenemisega seotud probleemide lahendamiseks hiljemalt aastal 2012 soovitused ning suuniste ja muude vajalike meetmete ettepanekud; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles hindama esimesel võimalusel loomade heaolu meetmete maksumust Euroopa tootjatele ning esitama Euroopa loomakasvatajate konkurentsivõime vähenemisega seotud probleemide lahendamiseks hiljemalt aastal 2012 soovitused ning suuniste ja muude vajalike meetmete ettepanekud;

| 39. | kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid selle tagamiseks, et loomade kaitsest ja heaolust arusaamist edendatakse hariduse kaudu; |
| --- | --- |

39.

kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid selle tagamiseks, et loomade kaitsest ja heaolust arusaamist edendatakse hariduse kaudu;

| 40. | on seisukohal, et eesmärk peab olema sihikindel ja riskihindamisel põhinev järelevalvesüsteem, kus kesksel kohal on objektiivsed tegurid, ja mille raames peavad liikmesriigid, kus rikkumisi on keskmisest rohkem, seisma silmitsi rangemate kontrollidega; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et eesmärk peab olema sihikindel ja riskihindamisel põhinev järelevalvesüsteem, kus kesksel kohal on objektiivsed tegurid, ja mille raames peavad liikmesriigid, kus rikkumisi on keskmisest rohkem, seisma silmitsi rangemate kontrollidega;

| 41. | rõhutab, et ebavõrdsus toiduahelas, nagu on kirjeldatud komisjoni teatises „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas”, seab toormetootjad sageli ebasoodsasse olukorda; tuletab meelde, et toormetootjatel on piiratud investeerimisvõimalused olukorraga kaasnevate lisakulude tõttu; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et ebavõrdsus toiduahelas, nagu on kirjeldatud komisjoni teatises „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas”, seab toormetootjad sageli ebasoodsasse olukorda; tuletab meelde, et toormetootjatel on piiratud investeerimisvõimalused olukorraga kaasnevate lisakulude tõttu;

| 42. | rõhutab, et Euroopa Liidu eelarve peab sisaldama piisavaid assigneeringuid, mis võimaldaksid komisjonil teostada järelevalvet, abistada vajaduse korral tootjaid ning töötada vastu tootjate konkurentsivõime vähenemisele loomade heaolu uute ja muutuvate standardite kehtestamise tagajärjel, võttes arvesse, et nende standardite maksumus ei kajastu hinnas, mida loomakasvataja oma toodete müügist saab; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et Euroopa Liidu eelarve peab sisaldama piisavaid assigneeringuid, mis võimaldaksid komisjonil teostada järelevalvet, abistada vajaduse korral tootjaid ning töötada vastu tootjate konkurentsivõime vähenemisele loomade heaolu uute ja muutuvate standardite kehtestamise tagajärjel, võttes arvesse, et nende standardite maksumus ei kajastu hinnas, mida loomakasvataja oma toodete müügist saab;

| 43. | rõhutab, et loomakasvatussektori konkurentsivõime täiustamist ja tugevdamist tuleb jätkata loomade heaolu valdkonnas kehtivate eeskirjade edendamise ja järgimise abil ning samuti kooskõlas keskkonnakaitse nõuetega; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et loomakasvatussektori konkurentsivõime täiustamist ja tugevdamist tuleb jätkata loomade heaolu valdkonnas kehtivate eeskirjade edendamise ja järgimise abil ning samuti kooskõlas keskkonnakaitse nõuetega;

| 44. | palub liikmesriikidel tagada, et loomade heaolu käsitlevate ELi õigusaktide rikkumisele järgneksid tõhusad ja proportsionaalsed karistused ning et igal konkreetsel juhul kaasneksid nendega pädevate asutuste põhjalikud suunised ja nõuanded ning asjakohased parandusmeetmed; |
| --- | --- |

44.

palub liikmesriikidel tagada, et loomade heaolu käsitlevate ELi õigusaktide rikkumisele järgneksid tõhusad ja proportsionaalsed karistused ning et igal konkreetsel juhul kaasneksid nendega pädevate asutuste põhjalikud suunised ja nõuanded ning asjakohased parandusmeetmed;

| 45. | kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et hoida edaspidi ära loomade heaolu eeskirjade rikkumised; |
| --- | --- |

45.

kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et hoida edaspidi ära loomade heaolu eeskirjade rikkumised;

| 46. | väljendab heameelt asjaolu üle, et liikmesriikides on antibiootikumide kasutamine loomade puhul märkimisväärselt vähenenud pärast seda, kui nende kasutamine kasvustimulaatorina ELis keelustati, samal ajal kui USAs ja nii mõneski teises riigis on see endiselt lubatud; ootab siiski, et komisjon ja liikmesriigid tegeleksid loomade antibiootikumiresistentsuse probleemiga vastutustundlikult; kutsub komisjoni üles koguma ja analüüsima andmeid loomatervishoiutoodete, sealhulgas antibiootikumide kohta, eesmärgiga tagada selliste toodete tõhus kasutamine; |
| --- | --- |

46.

väljendab heameelt asjaolu üle, et liikmesriikides on antibiootikumide kasutamine loomade puhul märkimisväärselt vähenenud pärast seda, kui nende kasutamine kasvustimulaatorina ELis keelustati, samal ajal kui USAs ja nii mõneski teises riigis on see endiselt lubatud; ootab siiski, et komisjon ja liikmesriigid tegeleksid loomade antibiootikumiresistentsuse probleemiga vastutustundlikult; kutsub komisjoni üles koguma ja analüüsima andmeid loomatervishoiutoodete, sealhulgas antibiootikumide kohta, eesmärgiga tagada selliste toodete tõhus kasutamine;

Näitajad ja uued meetodid

| 47. | nõuab loomade heaolu kvaliteeti käsitleva projekti (Animal Welfare Quality Project) hindamist ja edasi arendamist, eriti seoses selle lihtsustamisega ja rakendamisega praktikas; |
| --- | --- |

47.

nõuab loomade heaolu kvaliteeti käsitleva projekti (Animal Welfare Quality Project) hindamist ja edasi arendamist, eriti seoses selle lihtsustamisega ja rakendamisega praktikas;

| 48. | on arvamusel, et imporditud toodete puhul oleks keeruline mõõta loomade heaolu näitajaid; rõhutab, et seadmata kahtluse alla heaolu näitajate kasulikkust või põhjendatust, ei tohi neid tõlgendada kui konkurentsimoonutust, mis kahjustab Euroopa tootjaid; |
| --- | --- |

48.

on arvamusel, et imporditud toodete puhul oleks keeruline mõõta loomade heaolu näitajaid; rõhutab, et seadmata kahtluse alla heaolu näitajate kasulikkust või põhjendatust, ei tohi neid tõlgendada kui konkurentsimoonutust, mis kahjustab Euroopa tootjaid;

| 49. | palub, et komisjon esitaks loomade heaolu käsitleva projekti lõpparuande alusel ettepaneku katseperioodi kohta, et hinnata loomade heaolu Euroopa Liidus, kasutades loomade heaolu kvaliteeti käsitleva projekti (Animal Welfare Quality Project) raames arendatud meetodeid; |
| --- | --- |

49.

palub, et komisjon esitaks loomade heaolu käsitleva projekti lõpparuande alusel ettepaneku katseperioodi kohta, et hinnata loomade heaolu Euroopa Liidus, kasutades loomade heaolu kvaliteeti käsitleva projekti (Animal Welfare Quality Project) raames arendatud meetodeid;

| 50. | kutsub sellega seoses liikmesriike üles paremini ära kasutama maaelu arendamiseks eraldatud Euroopa Liidu rahaliste vahendite ning teadus- ja arendustegevuse peadirektoraadi seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) pakutavaid võimalusi, et saada toetust nii teadusuuringuteks kui ka loomade heaolu seisukohast kasulikeks investeeringuteks innovatsiooni ja moderniseerimisse; kutsub liikmesriike ja komisjoni samuti üles tõhustama investeeringuid uue tehnoloogia ja meetodite alasesse teadus- ja arendustegevusse loomade heaolu valdkonnas; |
| --- | --- |

50.

kutsub sellega seoses liikmesriike üles paremini ära kasutama maaelu arendamiseks eraldatud Euroopa Liidu rahaliste vahendite ning teadus- ja arendustegevuse peadirektoraadi seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) pakutavaid võimalusi, et saada toetust nii teadusuuringuteks kui ka loomade heaolu seisukohast kasulikeks investeeringuteks innovatsiooni ja moderniseerimisse; kutsub liikmesriike ja komisjoni samuti üles tõhustama investeeringuid uue tehnoloogia ja meetodite alasesse teadus- ja arendustegevusse loomade heaolu valdkonnas;

| 51. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik endast olenev, tagamaks, et OIE suunised loomade heaolu kohta toetaksid häid heaolustandardeid, mis nõuetekohaselt kajastavad teaduslikke tõendeid kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik endast olenev, tagamaks, et OIE suunised loomade heaolu kohta toetaksid häid heaolustandardeid, mis nõuetekohaselt kajastavad teaduslikke tõendeid kõnealuses valdkonnas;

*

* *

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 308 E, 16.12.2006, lk 170.

(2)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 89.

(3)  ELT L 303, 18.11.2009, lk 1.

(4)  EÜT L 94, 9.4.1999, lk 24.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/33

---

Kolmapäev, 5. mai 2010ELi põllumajandus ja kliimamuutus

P7_TA(2010)0131

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon ELi põllumajanduse ja kliimamuutuse kohta (2009/2157(INI))

2011/C 81 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Kliimamuutustega kohanemine: väljakutse Euroopa põllumajandusele ja maapiirkondadele” (SEK(2009)0417);

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Euroopa põllumajanduse roll kliimamuutuse leevendamisel” (SEK(2009)1093);

võttes arvesse oma 14. novembri 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse mullakaitse raamistik ja muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ (1);

võttes arvesse oma 12. märtsi 2008. aasta resolutsiooni säästva põllumajanduse ja biogaasi kohta: ELi õigusaktide läbivaatamise vajadus (2);

võttes arvesse oma 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks” (3);

võttes arvesse oma 12. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus ja eeskätt Lõuna-Euroopas põllumajandusmaa halvenemisega seotud probleemide ning nendele reageerimise kohta ELi põllumajanduspoliitika vahendite abil (4);

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15) (5);

võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) aruannet, mille koostasid ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon ja Maailmapank ning allkirjastasid 58 riiki;

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0060/2010),

| A. | arvestades, et aegade jooksul atmosfääri kogunenud kasvuhoonegaasidest tingitud kliimamuutus on teaduslik arusaam, millel võivad olla rasked tagajärjed ökosüsteemidele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et aegade jooksul atmosfääri kogunenud kasvuhoonegaasidest tingitud kliimamuutus on teaduslik arusaam, millel võivad olla rasked tagajärjed ökosüsteemidele;

| B. | arvestades, et põllumajandusele avaldab see otsest mõju, sest põllumajandus kuulub mitmesuguste majanduslike tegevuste hulka, mille kaudu hallatakse loodusvarasid inimkonna hüvanguks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et põllumajandusele avaldab see otsest mõju, sest põllumajandus kuulub mitmesuguste majanduslike tegevuste hulka, mille kaudu hallatakse loodusvarasid inimkonna hüvanguks;

| C. | arvestades, et kliimamuutus on üks tõsiseimaid ohte mitte ainult keskkonnale, vaid ka sotsiaalsele ja majanduslikule korrale, ning et eri põllukultuuride saagikus kõigub aastast aastasse, kuna ülimalt muutlikud ilmastikutingimused mõjutavad seda väga suurel määral, ning arvestades, et kliimamuutus mõjutab kaudselt kõiki majandussektoreid, kuigi põllumajandus on endiselt kõige haavatavam; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kliimamuutus on üks tõsiseimaid ohte mitte ainult keskkonnale, vaid ka sotsiaalsele ja majanduslikule korrale, ning et eri põllukultuuride saagikus kõigub aastast aastasse, kuna ülimalt muutlikud ilmastikutingimused mõjutavad seda väga suurel määral, ning arvestades, et kliimamuutus mõjutab kaudselt kõiki majandussektoreid, kuigi põllumajandus on endiselt kõige haavatavam;

| D. | arvestades, et põllumajandus, mis on põllumajandusliku tootmise erinevate bioloogiliste protsesside käigus eralduva kahe olulise kasvuhoonegaasi (dilämmastikoksiid ja metaan) üks peamisi päritoluallikaid, on ise üks kliimamuutuse tekitajaid, olles samas väga tundlik selle kahjuliku mõju suhtes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et põllumajandus, mis on põllumajandusliku tootmise erinevate bioloogiliste protsesside käigus eralduva kahe olulise kasvuhoonegaasi (dilämmastikoksiid ja metaan) üks peamisi päritoluallikaid, on ise üks kliimamuutuse tekitajaid, olles samas väga tundlik selle kahjuliku mõju suhtes;

| E. | arvestades, et muu hulgas tänu ELi põllumajanduse tõhustamisele, järjepidevatele uuendustele, uute tehnoloogiate kasutamisele, väetiste tõhusamale kasutamisele ja ühise põllumajanduspoliitika äsjastele reformidele langes põllumajandusest (sealhulgas loomakasvatusest) pärit kasvuhoonegaaside heitkogus ELi 27 liikmesriigis aastail 1999–2007 20 % võrra ning põllumajandusest pärit kasvuhoonegaaside heitkoguse osakaal Euroopa Liidus langes 11 %-lt 1990. aastal 9,3 %-ni 2007. aastal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et muu hulgas tänu ELi põllumajanduse tõhustamisele, järjepidevatele uuendustele, uute tehnoloogiate kasutamisele, väetiste tõhusamale kasutamisele ja ühise põllumajanduspoliitika äsjastele reformidele langes põllumajandusest (sealhulgas loomakasvatusest) pärit kasvuhoonegaaside heitkogus ELi 27 liikmesriigis aastail 1999–2007 20 % võrra ning põllumajandusest pärit kasvuhoonegaaside heitkoguse osakaal Euroopa Liidus langes 11 %-lt 1990. aastal 9,3 %-ni 2007. aastal;

| F. | arvestades, et põllumajandus ja metsandus on peamised majandussektorid, mis võimaldavad inimtegevusest pärit süsinikdioksiidi koguda, säilitada ja tänu kogumisvõimele pinnases ladustada ning seda fotosünteesi abil taimedesse siduda; arvestades, et kõnealused sektorid võivad seetõttu anda olulise positiivse panuse kliimamuutuse leevendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et põllumajandus ja metsandus on peamised majandussektorid, mis võimaldavad inimtegevusest pärit süsinikdioksiidi koguda, säilitada ja tänu kogumisvõimele pinnases ladustada ning seda fotosünteesi abil taimedesse siduda; arvestades, et kõnealused sektorid võivad seetõttu anda olulise positiivse panuse kliimamuutuse leevendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse;

| G. | arvestades, et kliimamuutus on ELi põllumajandusele juba negatiivset mõju avaldanud (veeressursside vähenemine, sooldumine, sagedasem põud, kõrbestumine, talvise sademetehulga oluline suurenemine ja üleujutused põhjas, madalal paiknevate rannikualade ohustatus merepinna taseme tõusust ning sooldumise oht, tormid ja muud äärmuslikud ilmastikunähtused, erosioon ja maalihked, kahjurputukate ning looma- ja taimehaiguste levik), ning arvestades, et nende probleemide eeldatav sagenemine võib avaldada olulist majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju põllumajandus-, metsandus- ja turismisektorile; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kliimamuutus on ELi põllumajandusele juba negatiivset mõju avaldanud (veeressursside vähenemine, sooldumine, sagedasem põud, kõrbestumine, talvise sademetehulga oluline suurenemine ja üleujutused põhjas, madalal paiknevate rannikualade ohustatus merepinna taseme tõusust ning sooldumise oht, tormid ja muud äärmuslikud ilmastikunähtused, erosioon ja maalihked, kahjurputukate ning looma- ja taimehaiguste levik), ning arvestades, et nende probleemide eeldatav sagenemine võib avaldada olulist majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju põllumajandus-, metsandus- ja turismisektorile;

| H. | arvestades, et põllumajandussektoril on nii kliimamuutuse tagajärgedega kohanemise kui ka nende leevendamise võime, mis tugineb põllumajandustootjate oskusteadmistele, tugevale ühisele põllumajanduspoliitikale ning innovatsiooni ja teadusuuringute arendamisele, kuid et looduslike protsesside raskesti juhitavust silmas pidades on vaja teha suuri jõupingutusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et põllumajandussektoril on nii kliimamuutuse tagajärgedega kohanemise kui ka nende leevendamise võime, mis tugineb põllumajandustootjate oskusteadmistele, tugevale ühisele põllumajanduspoliitikale ning innovatsiooni ja teadusuuringute arendamisele, kuid et looduslike protsesside raskesti juhitavust silmas pidades on vaja teha suuri jõupingutusi;

| I. | arvestades, et Euroopa põllumajanduses valitseb tööhõivetase, mis võimaldab seda kaitsta ja arendada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa põllumajanduses valitseb tööhõivetase, mis võimaldab seda kaitsta ja arendada;

| J. | arvestades, et põllumajandusel on endiselt otsustav tähendus inimtegevuse jätkumiseks Euroopa maapiirkondades, eriti võttes arvesse laia teenuste spektrit, mida põllumajandustootjad ülejäänud ühiskonnale pakkuda võivad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et põllumajandusel on endiselt otsustav tähendus inimtegevuse jätkumiseks Euroopa maapiirkondades, eriti võttes arvesse laia teenuste spektrit, mida põllumajandustootjad ülejäänud ühiskonnale pakkuda võivad;

| K. | arvestades, et Euroopa Liidu taastuvate energiaallikate arendamise eesmärgil on otsene seos põllumajandusega ja et kõnealune arendamine võib aidata märkimisväärselt kaasa kasvuhoonegaaside vähendamisele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liidu taastuvate energiaallikate arendamise eesmärgil on otsene seos põllumajandusega ja et kõnealune arendamine võib aidata märkimisväärselt kaasa kasvuhoonegaaside vähendamisele;

| L. | arvestades, et ELi põllumajanduse üks tähtsamaid ülesandeid on liidu elanikkonna varustamine toiduga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi põllumajanduse üks tähtsamaid ülesandeid on liidu elanikkonna varustamine toiduga;

| M. | arvestades, et Euroopa Liit peab olema planeedi soojenemise vastu võitlemisel esirinnas, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Liit peab olema planeedi soojenemise vastu võitlemisel esirinnas,

Euroopa Liidu põllumajanduse panus kliimamuutuse leevendamise jõupingutustesse

| 1. | kinnitab, et ELi põllumajandus ja metsandus saavad ELi kliimamuutuse leevendamise eesmärkide saavutamisele kaasa aidata, leides lahendused oma kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ja seda toetades ning edendades CO2 säilitamist mullas, arendades säästvate taastuvate energiaallikate kasutamist ja kasutades maksimaalselt ära fotosünteesi; rõhutab, et selleks on oluline soodustada sellise turustatavaid ja mitteturustatavaid kaupu tootva põllumajanduse arengut, mis kasutab iga ökosüsteemi potentsiaali ja loodusressursse võimalikult tõhusalt ning mis suudab säästlikkuse suurendamiseks ühitada majanduslikud, sotsiaalsed, keskkonnaalased ja ka loomade heaoluga seotud kaalutlused; |
| --- | --- |

1.

kinnitab, et ELi põllumajandus ja metsandus saavad ELi kliimamuutuse leevendamise eesmärkide saavutamisele kaasa aidata, leides lahendused oma kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ja seda toetades ning edendades CO2 säilitamist mullas, arendades säästvate taastuvate energiaallikate kasutamist ja kasutades maksimaalselt ära fotosünteesi; rõhutab, et selleks on oluline soodustada sellise turustatavaid ja mitteturustatavaid kaupu tootva põllumajanduse arengut, mis kasutab iga ökosüsteemi potentsiaali ja loodusressursse võimalikult tõhusalt ning mis suudab säästlikkuse suurendamiseks ühitada majanduslikud, sotsiaalsed, keskkonnaalased ja ka loomade heaoluga seotud kaalutlused;

| 2. | on seisukohal, et põllumajanduse aktiivsema kaasamise korral kliimamuutuse piiramise ülemaailmsesse protsessi tuleb vältida ELi põllumajandus- ja toiduainetesektori konkurentsivõime nõrgestamist ülemaailmsel turul; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et põllumajanduse aktiivsema kaasamise korral kliimamuutuse piiramise ülemaailmsesse protsessi tuleb vältida ELi põllumajandus- ja toiduainetesektori konkurentsivõime nõrgestamist ülemaailmsel turul;

| 3. | on seisukohal, et mahepõllumajandus, ulatuslik karjatamine ja integreeritud tootmise meetodid on võimalikud lahendused ökoloogilisema põllumajandusliku tootmise saavutamiseks; rõhutab siiski, et oluline on leida lahendused, mis võimaldavad suuremal osal Euroopa põllumajandusmaast aset leidval tavapärasel põllumajandusel aidata olulisel määral kaasa keskkonna säästvale majandamisele; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et mahepõllumajandus, ulatuslik karjatamine ja integreeritud tootmise meetodid on võimalikud lahendused ökoloogilisema põllumajandusliku tootmise saavutamiseks; rõhutab siiski, et oluline on leida lahendused, mis võimaldavad suuremal osal Euroopa põllumajandusmaast aset leidval tavapärasel põllumajandusel aidata olulisel määral kaasa keskkonna säästvale majandamisele;

| 4. | tunnistab, et innovatsioonil on oluline osa, vähendamaks põllumajanduse mõju kliimamuutusele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et innovatsioonil on oluline osa, vähendamaks põllumajanduse mõju kliimamuutusele ja keskkonnale;

| 5. | nõuab eriti, et tulevane ühine põllumajanduspoliitika soodustaks teavituse, koolituse ja stiimulite abil põllumajandustavasid, mis aitavad parandada põllumajanduse tõhusust ja selle kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise potentsiaali ning süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist, näiteks:






  — | lihtsustatud ja kohandatud maaviljelustehnika (näiteks vähendatud künd või kündmata jätmine, põllukultuuride jääkide põllule jätmine), mis tagab taimkatte ning hõlbustab vahekultuuride kasvatamist ja külvikordade kasutamist ning muudab maksimaalseks fotosünteesi ja parandab mulla orgaanilise aine sisaldust, nagu tõestas Euroopa Parlamendi algatusel käivitatud SoCo projekt; |
| --- | --- | --- |

5.

nõuab eriti, et tulevane ühine põllumajanduspoliitika soodustaks teavituse, koolituse ja stiimulite abil põllumajandustavasid, mis aitavad parandada põllumajanduse tõhusust ja selle kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise potentsiaali ning süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist, näiteks:

—

lihtsustatud ja kohandatud maaviljelustehnika (näiteks vähendatud künd või kündmata jätmine, põllukultuuride jääkide põllule jätmine), mis tagab taimkatte ning hõlbustab vahekultuuride kasvatamist ja külvikordade kasutamist ning muudab maksimaalseks fotosünteesi ja parandab mulla orgaanilise aine sisaldust, nagu tõestas Euroopa Parlamendi algatusel käivitatud SoCo projekt;

| — | metsastamine ja metsa uuendamine ning põllumajandusmaal agrometsandussüsteemide, hekkide, puistute, alaliste või ajutiste heina- ja karjamaade säilitamine ja rajamine; |
| --- | --- |

—

metsastamine ja metsa uuendamine ning põllumajandusmaal agrometsandussüsteemide, hekkide, puistute, alaliste või ajutiste heina- ja karjamaade säilitamine ja rajamine;

| — | niisuguste majandamismeetodite kasutuselevõtt, mille abil on võimalik metsades seotud süsinikdioksiidi seal kauem säilitada; |
| --- | --- |

—

niisuguste majandamismeetodite kasutuselevõtt, mille abil on võimalik metsades seotud süsinikdioksiidi seal kauem säilitada;

| — | mulla ja mineraalide parem majandamine, suure süsinikusisaldusega maa-alade, nagu turbarabade ja märgalade piisav kaitse (kuivendamise alternatiivina sobivate kultuuride, nt pilliroo kasvatamine); |
| --- | --- |

—

mulla ja mineraalide parem majandamine, suure süsinikusisaldusega maa-alade, nagu turbarabade ja märgalade piisav kaitse (kuivendamise alternatiivina sobivate kultuuride, nt pilliroo kasvatamine);

| — | põllumajandusettevõtete ajakohastamine (hoonete isolatsiooni parandamine, energiasäästlike seadmete ja taastuvate energiaallikate kasutamine) ning tõhusamad tootmisahelad; |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõtete ajakohastamine (hoonete isolatsiooni parandamine, energiasäästlike seadmete ja taastuvate energiaallikate kasutamine) ning tõhusamad tootmisahelad;

| — | ajakohased söötmis-, ladustamis- ja sõnnikumajandus- või väetamistehnoloogiad, mille abil on võimalik metaani heitkoguseid oluliselt vähendada; |
| --- | --- |

—

ajakohased söötmis-, ladustamis- ja sõnnikumajandus- või väetamistehnoloogiad, mille abil on võimalik metaani heitkoguseid oluliselt vähendada;

| — | toiduainete tootmisel tekkiva biomassi energia kasutamine, mille tulemusel mitte üksnes ei kasutata ära kõrvalsaadusi ja jäätmeid, vaid mis aitab kaasa ka CO2 heitkoguste vähendamisele; |
| --- | --- |

—

toiduainete tootmisel tekkiva biomassi energia kasutamine, mille tulemusel mitte üksnes ei kasutata ära kõrvalsaadusi ja jäätmeid, vaid mis aitab kaasa ka CO2 heitkoguste vähendamisele;

| — | puit- ja rohttaimede hulka kuuluvate energiataimede (kultuuride) kasvatamine lammidel ja märgaladel, liivastel aladel ning aladel, mis on põllumajanduseks vähem sobivad, et absorbeerida süsinikdioksiidi ja suurendada süsinikdioksiidi sidumist; |
| --- | --- |

—

puit- ja rohttaimede hulka kuuluvate energiataimede (kultuuride) kasvatamine lammidel ja märgaladel, liivastel aladel ning aladel, mis on põllumajanduseks vähem sobivad, et absorbeerida süsinikdioksiidi ja suurendada süsinikdioksiidi sidumist;

| 6. | rõhutab, et lisaks keskkonnasäästlikkusele avaldavad kõnealused põllumajandustavad positiivset mõju, suurendades bioloogilist mitmekesisust, parandades muldade kvaliteeti ja veesisaldust ning võideldes erosiooni ja reostuse vastu, ning et põllumajandus aitab kaasa põllumajandustegevuse tõttu kliimamuutusele avaldatava mõju leevendamisele, mis on üldsuse huvides; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et lisaks keskkonnasäästlikkusele avaldavad kõnealused põllumajandustavad positiivset mõju, suurendades bioloogilist mitmekesisust, parandades muldade kvaliteeti ja veesisaldust ning võideldes erosiooni ja reostuse vastu, ning et põllumajandus aitab kaasa põllumajandustegevuse tõttu kliimamuutusele avaldatava mõju leevendamisele, mis on üldsuse huvides;

| 7. | soovitab kasutusele võtta ühise Euroopa metsanduspoliitika, mis edendab säästvat metsamajandust ja tootmist ning aitab kõnealuse tööstusharu potentsiaali ja majanduslikku arengut paremini ära kasutada, arvestades, et tegemist on sektoriga, mis aitab kõige rohkem süsinikdioksiidi siduda; on seisukohal, et kõnealuses poliitikas tuleks maksimaalselt arvesse võtta metsamajanduse olukorda eri piirkondades, sest Lõuna- ja Põhja-Euroopa metsakeskkonnad on oma võimaluste ja ohtude poolest erinevad; |
| --- | --- |

7.

soovitab kasutusele võtta ühise Euroopa metsanduspoliitika, mis edendab säästvat metsamajandust ja tootmist ning aitab kõnealuse tööstusharu potentsiaali ja majanduslikku arengut paremini ära kasutada, arvestades, et tegemist on sektoriga, mis aitab kõige rohkem süsinikdioksiidi siduda; on seisukohal, et kõnealuses poliitikas tuleks maksimaalselt arvesse võtta metsamajanduse olukorda eri piirkondades, sest Lõuna- ja Põhja-Euroopa metsakeskkonnad on oma võimaluste ja ohtude poolest erinevad;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et metsad annavad olulise panuse vee tõhusasse haldamisse; rõhutab seetõttu, et liikmesriike tuleb julgustada metsa nii majandama, et see vähendaks hüdroloogilise režiimi erinevusi põua ja üleujutuste perioodide vahel, vähendades seeläbi põudade ja üleujutuste negatiivseid mõjusid põllumajandusele, energia tootmisele ja elanikkonnale; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et metsad annavad olulise panuse vee tõhusasse haldamisse; rõhutab seetõttu, et liikmesriike tuleb julgustada metsa nii majandama, et see vähendaks hüdroloogilise režiimi erinevusi põua ja üleujutuste perioodide vahel, vähendades seeläbi põudade ja üleujutuste negatiivseid mõjusid põllumajandusele, energia tootmisele ja elanikkonnale;

| 9. | soovitab tugevdada mägipiirkondi käsitlevaid poliitilisi meetmeid, kuna karjatamissektor ja karjakasvatus on eriti olulised kliimamuutuse leevendamisel ning kohanemise toetamisel ja haavatavuse vähendamisel eelkõige karjatatavate alade asjakohase majandamise kaudu; |
| --- | --- |

9.

soovitab tugevdada mägipiirkondi käsitlevaid poliitilisi meetmeid, kuna karjatamissektor ja karjakasvatus on eriti olulised kliimamuutuse leevendamisel ning kohanemise toetamisel ja haavatavuse vähendamisel eelkõige karjatatavate alade asjakohase majandamise kaudu;

| 10. | teeb ettepaneku töötada välja Euroopa Liidus põllumajandusele avalduvate kahjulike tagajärgede leevendamise strateegia, mis hõlmab järgmist:






  — | tegevuskava kõige tugevamalt mõjutatud piirkondade jaoks: niisuguste taimesortide kasutamine, mis on uute ilmastikutingimuste suhtes vastupidavad, põllumajandustegevuse ajakava kohandamine uutele raamtingimustele, metsastamismeetmed, kasvuhoonete rajamine, veeressursside majandamine põllumajanduses, saastunud pinnase tervendamine; |
| --- | --- | --- |

10.

teeb ettepaneku töötada välja Euroopa Liidus põllumajandusele avalduvate kahjulike tagajärgede leevendamise strateegia, mis hõlmab järgmist:

—

tegevuskava kõige tugevamalt mõjutatud piirkondade jaoks: niisuguste taimesortide kasutamine, mis on uute ilmastikutingimuste suhtes vastupidavad, põllumajandustegevuse ajakava kohandamine uutele raamtingimustele, metsastamismeetmed, kasvuhoonete rajamine, veeressursside majandamine põllumajanduses, saastunud pinnase tervendamine;

| — | edaspidi ka kliimamuutuse põhjuste kõrvaldamise pikaajalist kava, milles nähakse ette vähe CO2 heitmeid põhjustava maailmamajanduse edendamine ja energiavarustuse kindlusesse panustamine; |
| --- | --- |

—

edaspidi ka kliimamuutuse põhjuste kõrvaldamise pikaajalist kava, milles nähakse ette vähe CO2 heitmeid põhjustava maailmamajanduse edendamine ja energiavarustuse kindlusesse panustamine;

| 11. | rõhutab, et dilämmastikoksiidi heitkoguseid saab vähendada, kasutades lämmastikväetisi tõhusamalt (täppispõllumajandus); lisaks rõhutab, et väetamine biogaasitootmisest üle jäänud jääkmassiga on üks võimalus orgaaniliseks täppisväetamiseks ja seeläbi heitkoguste vähendamiseks; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et dilämmastikoksiidi heitkoguseid saab vähendada, kasutades lämmastikväetisi tõhusamalt (täppispõllumajandus); lisaks rõhutab, et väetamine biogaasitootmisest üle jäänud jääkmassiga on üks võimalus orgaaniliseks täppisväetamiseks ja seeläbi heitkoguste vähendamiseks;

| 12. | nõuab metaani heitkoguste vähendamise eesmärgil rohkem teadusuuringuid kariloomade söötmise ja aretusloomade geneetilise valiku valdkonnas tingimusel, et selliseid leevendusmeetmeid ei võeta vastu, kui need ohustavad loomade tervist või heaolu; nõuab lisaks sellise programmi loomist, mis võimaldaks vähendada ELi sõltuvust loomasöödaks mõeldud taimsete valkude impordist, samuti sellise programmi loomist, mille abil teavitatakse tarbijaid nende ostu- ja toitumiskäitumise mõjust kliimale; |
| --- | --- |

12.

nõuab metaani heitkoguste vähendamise eesmärgil rohkem teadusuuringuid kariloomade söötmise ja aretusloomade geneetilise valiku valdkonnas tingimusel, et selliseid leevendusmeetmeid ei võeta vastu, kui need ohustavad loomade tervist või heaolu; nõuab lisaks sellise programmi loomist, mis võimaldaks vähendada ELi sõltuvust loomasöödaks mõeldud taimsete valkude impordist, samuti sellise programmi loomist, mille abil teavitatakse tarbijaid nende ostu- ja toitumiskäitumise mõjust kliimale;

| 13. | nõuab kindlalt, et võetaks meetmeid, millega kiirendatakse ja tõhustatakse taimesortide teaduslikke uuringuid, et kultuurid ja taimed kohaneksid paremini uute ilmastikutingimustega ning et suuta vastata kliimamuutusest tulenevatele väljakutsetele, eelkõige selles osas, mis puudutab piisavas koguses ja piisava kvaliteediga toorainete vajaduse katmist ning seega toiduga kindlustatuse tagamist; on seisukohal, et kõnealused teadusuuringud peaksid eelkõige keskenduma taimesortidele, mis taluvad veepuudust ja ülikõrgeid temperatuure, ning nendega seotud viljelustehnoloogiatele; rõhutab ka seda, et sellised sordid ja tehnoloogiad võivad osutuda otstarbekateks alternatiivideks praegu teatavates piirkondades kasutatavatele kulukatele ja ebatõhusatele niisutussüsteemidele ning nende eeliseks on asjaolu, et kohalik elanikkond võtab need paremini vastu; |
| --- | --- |

13.

nõuab kindlalt, et võetaks meetmeid, millega kiirendatakse ja tõhustatakse taimesortide teaduslikke uuringuid, et kultuurid ja taimed kohaneksid paremini uute ilmastikutingimustega ning et suuta vastata kliimamuutusest tulenevatele väljakutsetele, eelkõige selles osas, mis puudutab piisavas koguses ja piisava kvaliteediga toorainete vajaduse katmist ning seega toiduga kindlustatuse tagamist; on seisukohal, et kõnealused teadusuuringud peaksid eelkõige keskenduma taimesortidele, mis taluvad veepuudust ja ülikõrgeid temperatuure, ning nendega seotud viljelustehnoloogiatele; rõhutab ka seda, et sellised sordid ja tehnoloogiad võivad osutuda otstarbekateks alternatiivideks praegu teatavates piirkondades kasutatavatele kulukatele ja ebatõhusatele niisutussüsteemidele ning nende eeliseks on asjaolu, et kohalik elanikkond võtab need paremini vastu;

| 14. | rõhutab, et orgaaniliste väetiste optimeeritud ladustamine ja laotamine ning selliste väetiste töötlemine anaeroobsetes kääritustankides on praegu kõige paljutõotavamad meetodid metaani heitkoguste vähendamiseks (olles samas ka taastuvaks energiaallikaks) ja keemilistest lämmastikväetistest sõltuvuse vähendamiseks, eriti intensiivse karjakasvatuse piirkondades; on arvamusel, et biogaas aitab põllumajandusel end ise energiaga varustada; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et orgaaniliste väetiste optimeeritud ladustamine ja laotamine ning selliste väetiste töötlemine anaeroobsetes kääritustankides on praegu kõige paljutõotavamad meetodid metaani heitkoguste vähendamiseks (olles samas ka taastuvaks energiaallikaks) ja keemilistest lämmastikväetistest sõltuvuse vähendamiseks, eriti intensiivse karjakasvatuse piirkondades; on arvamusel, et biogaas aitab põllumajandusel end ise energiaga varustada;

| 15. | juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele kasutada biogaasi tootmiseks kasutatavatest fermentatsiooniseadmetest pärit kääritussaadusi kunstväetise asendajana, vältides nende liigitamist loomsete väetiste kategooriasse, sest nii oleks võimalik kunstväetise kasutamist veelgi vähendada; |
| --- | --- |

15.

juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele kasutada biogaasi tootmiseks kasutatavatest fermentatsiooniseadmetest pärit kääritussaadusi kunstväetise asendajana, vältides nende liigitamist loomsete väetiste kategooriasse, sest nii oleks võimalik kunstväetise kasutamist veelgi vähendada;

| 16. | nõuab halduskorra lihtsustamise ning teadus- ja arendustegevuse kiirendamist põllumajandusettevõtetes tekkiva biomassi (põllumajandus- või puidujäätmed), karjakasvatusest pärineva biogaasi ja muude säästvate agrokütuste kasutuselevõtuks ja vääristamiseks, tingimusel et see ei ohusta toiduga kindlustatust; |
| --- | --- |

16.

nõuab halduskorra lihtsustamise ning teadus- ja arendustegevuse kiirendamist põllumajandusettevõtetes tekkiva biomassi (põllumajandus- või puidujäätmed), karjakasvatusest pärineva biogaasi ja muude säästvate agrokütuste kasutuselevõtuks ja vääristamiseks, tingimusel et see ei ohusta toiduga kindlustatust;

| 17. | rõhutab, et biomassi kasutamisel tuleb rakendada säästvuse põhimõtet; on seisukohal, et seetõttu tuleb julgustada selle kasutamist võimalikult põllumajandusliku tooraine tootmiskoha lähedal, mis vähendaks transpordi põhjustatud energiakadu; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et biomassi kasutamisel tuleb rakendada säästvuse põhimõtet; on seisukohal, et seetõttu tuleb julgustada selle kasutamist võimalikult põllumajandusliku tooraine tootmiskoha lähedal, mis vähendaks transpordi põhjustatud energiakadu;

| 18. | juhib tähelepanu sellele, et biomassi kasutamine soojuse tootmiseks võimaldab oluliselt vähendada kliimamuutuse kahjulikku mõju; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel anda maaelu arengu rahastamisvahenditest toetusi maapiirkondade avalikele asutustele, kes lähevad üle bioenergial põhinevatele küttesüsteemidele; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu sellele, et biomassi kasutamine soojuse tootmiseks võimaldab oluliselt vähendada kliimamuutuse kahjulikku mõju; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel anda maaelu arengu rahastamisvahenditest toetusi maapiirkondade avalikele asutustele, kes lähevad üle bioenergial põhinevatele küttesüsteemidele;

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et info- ja sidetehnoloogia ulatuslikum kasutamine võiks parandada mitmete tootmisetappide järelevalvet ning optimeerida nende juhtimist, et tõsta tootmisvahendite tootlikkust ning samas vähendada energiakulu ja kasvuhoonegaaside heitkoguseid; rõhutab ka, et info- ja sidetehnoloogia ulatuslikum kasutamine, poliitikameetmete integreerimine, et edendada põllumajandustootjate koolitamist uute tehnoloogiate alal ning eriti innovatsiooni ja ettevõtluse toetamine noorte põllumajandustootjate seas on võtmeteemad, et muuta põllumajandust keskkonnasäästlikumaks ja konkurentsivõimelisemaks; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu asjaolule, et info- ja sidetehnoloogia ulatuslikum kasutamine võiks parandada mitmete tootmisetappide järelevalvet ning optimeerida nende juhtimist, et tõsta tootmisvahendite tootlikkust ning samas vähendada energiakulu ja kasvuhoonegaaside heitkoguseid; rõhutab ka, et info- ja sidetehnoloogia ulatuslikum kasutamine, poliitikameetmete integreerimine, et edendada põllumajandustootjate koolitamist uute tehnoloogiate alal ning eriti innovatsiooni ja ettevõtluse toetamine noorte põllumajandustootjate seas on võtmeteemad, et muuta põllumajandust keskkonnasäästlikumaks ja konkurentsivõimelisemaks;

| 20. | rõhutab, et Euroopa Liit on juhtiv põllumajandustoodete importija ning sellega kaasnevad suuremad süsiniku heitkogused kui Euroopa põllumajandusettevõtetes, sest kolmandates riikides on keskkonnanormid sageli leebemad ning heitkoguseid lisavad ka pikamaavedu ja raadamine; on seisukohal, et tarbijaid tuleb sihipärase kommunikatsioonistrateegia abil teavitada tervisliku ja tasakaalustatud toitumise eelistest ning säästlikult ja tõhusalt toodetud kohalikest kvaliteetsetest ja hooajalistest põllumajandussaadustest, mille süsinikujalajälg võiks erineda imporditud toodete puhul kasutatavast; on ühtlasi seisukohal, et Euroopa Liidu põllumajandustootjatele tuleb õiglaselt hüvitada nende heitkoguste vähendamiseks tehtud jõupingutused ja soodustada kohaliku tootmise mitmekesistamist (arendades muu hulgas taimsete valkude tootmist Euroopa Liidus); |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et Euroopa Liit on juhtiv põllumajandustoodete importija ning sellega kaasnevad suuremad süsiniku heitkogused kui Euroopa põllumajandusettevõtetes, sest kolmandates riikides on keskkonnanormid sageli leebemad ning heitkoguseid lisavad ka pikamaavedu ja raadamine; on seisukohal, et tarbijaid tuleb sihipärase kommunikatsioonistrateegia abil teavitada tervisliku ja tasakaalustatud toitumise eelistest ning säästlikult ja tõhusalt toodetud kohalikest kvaliteetsetest ja hooajalistest põllumajandussaadustest, mille süsinikujalajälg võiks erineda imporditud toodete puhul kasutatavast; on ühtlasi seisukohal, et Euroopa Liidu põllumajandustootjatele tuleb õiglaselt hüvitada nende heitkoguste vähendamiseks tehtud jõupingutused ja soodustada kohaliku tootmise mitmekesistamist (arendades muu hulgas taimsete valkude tootmist Euroopa Liidus);

| 21. | toetab sellega seoses vabatahtlikku ELi päritolu märgistust toodete puhul, mis on tervikuna pärit Euroopa Liidust; |
| --- | --- |

21.

toetab sellega seoses vabatahtlikku ELi päritolu märgistust toodete puhul, mis on tervikuna pärit Euroopa Liidust;

| 22. | nõuab tõhusate kontrollimehhanismide kasutuselevõttu kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes ja kaitseb seisukohta, et kolmandatest riikidest pärit impordi puhul tuleb kohaldada samasuguseid nõudeid, mille täitmist nõutakse Euroopa tootjatelt kliimamuutusega võitlemiseks, et vältida ühenduse toodete konkurentsivõime langust; |
| --- | --- |

22.

nõuab tõhusate kontrollimehhanismide kasutuselevõttu kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes ja kaitseb seisukohta, et kolmandatest riikidest pärit impordi puhul tuleb kohaldada samasuguseid nõudeid, mille täitmist nõutakse Euroopa tootjatelt kliimamuutusega võitlemiseks, et vältida ühenduse toodete konkurentsivõime langust;

| 23. | rõhutab, et Euroopa Liit peab uuesti investeerima maaelu ja metsamajanduse arengu poliitikasse, et levitada uusi tavasid ja edendada säästvat põllumajandust mujal maailmas; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et Euroopa Liit peab uuesti investeerima maaelu ja metsamajanduse arengu poliitikasse, et levitada uusi tavasid ja edendada säästvat põllumajandust mujal maailmas;

Meetmed Euroopa Liidu põllumajanduse kohandamiseks kliimamuutuse tagajärgedega

| 24. | rõhutab, et ELi põllumajandus kohaneb ja peab ka edaspidi kohanema praegu toimuva kliimamuutuse tagajärgedega ning valmistuma mõjuks, mida kliimamuutus avaldab mitmetele ELi piirkondadele; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et ELi põllumajandus kohaneb ja peab ka edaspidi kohanema praegu toimuva kliimamuutuse tagajärgedega ning valmistuma mõjuks, mida kliimamuutus avaldab mitmetele ELi piirkondadele;

| 25. | on seetõttu seisukohal, et EL peab välja töötama sidusa strateegia põllumajanduse kohanemiseks kaht eri liiki tulevaste klimaatiliste hälvetega:






  — | ühelt poolt keskmise temperatuuri tõusuga; |
| --- | --- | --- |

25.

on seetõttu seisukohal, et EL peab välja töötama sidusa strateegia põllumajanduse kohanemiseks kaht eri liiki tulevaste klimaatiliste hälvetega:

—

ühelt poolt keskmise temperatuuri tõusuga;

| — | teiselt poolt ilmastikutingimuste suurema kõikumisega, mis ilmneb äärmuslike ilmastikunähtuste sageduse suurenemises; |
| --- | --- |

—

teiselt poolt ilmastikutingimuste suurema kõikumisega, mis ilmneb äärmuslike ilmastikunähtuste sageduse suurenemises;

| 26. | on seisukohal, et ühine põllumajanduspoliitika peab keskenduma ressursside säästvamale ja tõhusamale majandamisele ning et seda tuleks arvesse võtta ühise põllumajanduspoliitika tulevases reformis, mis hõlmab näiteks järgmisi meetmeid:






  — | veeressursside optimaalne haldamine (tõhusamad niisutussüsteemid, taaskasutatava vee tarvitamine, vee säästev kasutamine maaharimisel, veereservuaarid mäenõlvadel jne), kasutajate kaasamine vastutusse; |
| --- | --- | --- |

26.

on seisukohal, et ühine põllumajanduspoliitika peab keskenduma ressursside säästvamale ja tõhusamale majandamisele ning et seda tuleks arvesse võtta ühise põllumajanduspoliitika tulevases reformis, mis hõlmab näiteks järgmisi meetmeid:

—

veeressursside optimaalne haldamine (tõhusamad niisutussüsteemid, taaskasutatava vee tarvitamine, vee säästev kasutamine maaharimisel, veereservuaarid mäenõlvadel jne), kasutajate kaasamine vastutusse;

| — | taimesortide valimine, eelkõige nende äärmuslikele tingimustele vastupidavuse alusel, ja külvikorrad olenevalt nt põuast, haigustest jne; |
| --- | --- |

—

taimesortide valimine, eelkõige nende äärmuslikele tingimustele vastupidavuse alusel, ja külvikorrad olenevalt nt põuast, haigustest jne;

| — | mulla kaitse (tagades orgaanilise aine sisalduse) vee ja tuule põhjustatud erosiooni eest; |
| --- | --- |

—

mulla kaitse (tagades orgaanilise aine sisalduse) vee ja tuule põhjustatud erosiooni eest;

| — | vee kinnipidamiseks, äravoolu piiramiseks, tuule tõkestamiseks ja põllukultuuride abilistele (tolmeldavad putukad) varjuks põllumajandusmaa piiridele alleede, hekkide või puistute istutamine; |
| --- | --- |

—

vee kinnipidamiseks, äravoolu piiramiseks, tuule tõkestamiseks ja põllukultuuride abilistele (tolmeldavad putukad) varjuks põllumajandusmaa piiridele alleede, hekkide või puistute istutamine;

| — | karjamaade säilitamine ja karjamaid kasutava loomakasvatuse soodustamine; |
| --- | --- |

—

karjamaade säilitamine ja karjamaid kasutava loomakasvatuse soodustamine;

| — | haiguste seire- ja kontrollimeetmed; selles kontekstis tundub olevat vajalik arendada välja nii riiklikud kui ka Euroopa tasandi meetmed haiguspuhangute ja korduvate haiguspuhangute seireks; |
| --- | --- |

—

haiguste seire- ja kontrollimeetmed; selles kontekstis tundub olevat vajalik arendada välja nii riiklikud kui ka Euroopa tasandi meetmed haiguspuhangute ja korduvate haiguspuhangute seireks;

| — | putukate seire- ja kontrollimeetmed; selles kontekstis tuleb arendada välja pealetungi potentsiaali seire ja vajalikud sanitaarnõuetele vastavuse meetmed (tugevdatud kontroll piiridel ja tundlikes kohtades, nagu puukoolid ja lennujaamad, bioohutuse alased meetmed); |
| --- | --- |

—

putukate seire- ja kontrollimeetmed; selles kontekstis tuleb arendada välja pealetungi potentsiaali seire ja vajalikud sanitaarnõuetele vastavuse meetmed (tugevdatud kontroll piiridel ja tundlikes kohtades, nagu puukoolid ja lennujaamad, bioohutuse alased meetmed);

| — | kahjustatud alade tervendamine; |
| --- | --- |

—

kahjustatud alade tervendamine;

| — | kliimamuutusega kohanevate metsade säilitamine ja metsade majandamine tulekahjuohu piiramiseks; |
| --- | --- |

—

kliimamuutusega kohanevate metsade säilitamine ja metsade majandamine tulekahjuohu piiramiseks;

| 27. | toonitab, et vajalikuks võib osutuda kasvatuseks vähem sobivatel endistel lammidel, mis on hiljem kuivendatud, alustada uuesti veeressursside majandamist ja mõelda seejuures uuesti läbi jõgede reguleerimine, sobivad lammid taaselustada ja endised lammimetsad nendel aladel uuesti kasvama panna; |
| --- | --- |

27.

toonitab, et vajalikuks võib osutuda kasvatuseks vähem sobivatel endistel lammidel, mis on hiljem kuivendatud, alustada uuesti veeressursside majandamist ja mõelda seejuures uuesti läbi jõgede reguleerimine, sobivad lammid taaselustada ja endised lammimetsad nendel aladel uuesti kasvama panna;

Mõju Euroopa põllumajandusmudelile

| 28. | rõhutab, et ühine põllumajanduspoliitika peaks aitama kaasa säästvama põllumajanduspoliitika saavutamisele, suurendades samal ajal saagikust ning arvestades, et kliima soojenemine võib mõjutada toiduainete tootmise võimsust maailmas, sealhulgas Euroopas; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et ühine põllumajanduspoliitika peaks aitama kaasa säästvama põllumajanduspoliitika saavutamisele, suurendades samal ajal saagikust ning arvestades, et kliima soojenemine võib mõjutada toiduainete tootmise võimsust maailmas, sealhulgas Euroopas;

| 29. | on samas seisukohal, et ühine põllumajanduspoliitika peaks liikmesriikide kohalikele ametivõimudele pakkuma rahalisi stiimuleid niisuguste meetmete võtmiseks, mille eesmärgiks on






  — | tootmisvõimsuste taastamine ning niisuguste looduslike ökosüsteemide, põllukultuuride ja muu vara kaitse, mida mõjutavad põud, kõrbestumine või üleujutused; |
| --- | --- | --- |

29.

on samas seisukohal, et ühine põllumajanduspoliitika peaks liikmesriikide kohalikele ametivõimudele pakkuma rahalisi stiimuleid niisuguste meetmete võtmiseks, mille eesmärgiks on

—

tootmisvõimsuste taastamine ning niisuguste looduslike ökosüsteemide, põllukultuuride ja muu vara kaitse, mida mõjutavad põud, kõrbestumine või üleujutused;

| — | veevarude, mullaressursside ja taimkatte kasutamise meetodite parandamine, kuna need on aastate jooksul piiratuks osutunud; |
| --- | --- |

—

veevarude, mullaressursside ja taimkatte kasutamise meetodite parandamine, kuna need on aastate jooksul piiratuks osutunud;

| — | meetmed taimesortide ja loomatõugude kindlakstegemiseks, aretuseks ja levitamiseks kuivaladel või aladel, mida ohustab kõrbestumine; |
| --- | --- |

—

meetmed taimesortide ja loomatõugude kindlakstegemiseks, aretuseks ja levitamiseks kuivaladel või aladel, mida ohustab kõrbestumine;

| — | ennetavate meetmete parandamine; |
| --- | --- |

—

ennetavate meetmete parandamine;

| 30. | märgib, et kliimamuutus avaldab põllumajandusele otsest ja ebaproportsionaalselt kahjulikku mõju, mistõttu tuleb nimetatud sektorile kliimamuutuse mõju leevendamise meetmete väljatöötamisel esmajärjekorras tähelepanu pöörata; |
| --- | --- |

30.

märgib, et kliimamuutus avaldab põllumajandusele otsest ja ebaproportsionaalselt kahjulikku mõju, mistõttu tuleb nimetatud sektorile kliimamuutuse mõju leevendamise meetmete väljatöötamisel esmajärjekorras tähelepanu pöörata;

| 31. | on seisukohal, et tuleks rõhutada ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamisel nimetatud uusi väljakutseid, nagu kliimamuutus, veeressursside majandamine, taastuvad energiaallikad ja bioloogiline mitmekesisus, ning et neile väljakutsetele tuleks lisada pinnase kvaliteedi parandamine ja pinnase funktsioonid (CO2 sidumine, vee ja mineraalainete sidumise võime, bioloogilised eluvormid jne), sest need kõik on olulised teemad, mis puudutavad tulevaste põlvkondade huve ja mida peaks tulevases ühises põllumajanduspoliitikas arvesse võtma; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et tuleks rõhutada ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamisel nimetatud uusi väljakutseid, nagu kliimamuutus, veeressursside majandamine, taastuvad energiaallikad ja bioloogiline mitmekesisus, ning et neile väljakutsetele tuleks lisada pinnase kvaliteedi parandamine ja pinnase funktsioonid (CO2 sidumine, vee ja mineraalainete sidumise võime, bioloogilised eluvormid jne), sest need kõik on olulised teemad, mis puudutavad tulevaste põlvkondade huve ja mida peaks tulevases ühises põllumajanduspoliitikas arvesse võtma;

| 32. | märgib, et praegune nõuetele vastavuse süsteem, mille eesmärk on tagada, et põllumajandustootjad täidaksid väga rangeid loomade heaolu, loomade tervise ja keskkonnakaitse nõudeid, on olnud põllumajandustootjate jaoks problemaatiline ja ilmselt ei ole see praegusel kujul parim vahend soovitud eesmärkide saavutamiseks; nõuab, et ühise põllumajanduspoliitika järgmise reformi käigus pöörataks rohkem tähelepanu säästvamatele ja tõhusamatele tootmisviisidele, pidades meeles, et nende kasutamiseks vajavad põllumajandustootjad riigi rahalist abi, et katta lisakulud, mis tulenevad kogu ühiskonna huvides olevate üldiste hüvede pakkumisest (maapiirkondade korrashoid, bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, süsiniku kogumine, toiduga kindlustatus); |
| --- | --- |

32.

märgib, et praegune nõuetele vastavuse süsteem, mille eesmärk on tagada, et põllumajandustootjad täidaksid väga rangeid loomade heaolu, loomade tervise ja keskkonnakaitse nõudeid, on olnud põllumajandustootjate jaoks problemaatiline ja ilmselt ei ole see praegusel kujul parim vahend soovitud eesmärkide saavutamiseks; nõuab, et ühise põllumajanduspoliitika järgmise reformi käigus pöörataks rohkem tähelepanu säästvamatele ja tõhusamatele tootmisviisidele, pidades meeles, et nende kasutamiseks vajavad põllumajandustootjad riigi rahalist abi, et katta lisakulud, mis tulenevad kogu ühiskonna huvides olevate üldiste hüvede pakkumisest (maapiirkondade korrashoid, bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, süsiniku kogumine, toiduga kindlustatus);

| 33. | tunnistab, et ühise põllumajanduspoliitika raames tuleb kehtestada maailmas tipptasemel olevad keskkonnakaitse normid; juhib tähelepanu asjaolule, et see toob kaasa kulud, mida turg ei suuda hüvitada, kuigi neid saab osaliselt lugeda avalike teenuste osutamisega seotud kuludeks, ning et Euroopa tootjad vajavad kaitset kolmandate riikide konkurentsi eest, sest nimetatud riigid ei järgi ELi keskkonnanorme; |
| --- | --- |

33.

tunnistab, et ühise põllumajanduspoliitika raames tuleb kehtestada maailmas tipptasemel olevad keskkonnakaitse normid; juhib tähelepanu asjaolule, et see toob kaasa kulud, mida turg ei suuda hüvitada, kuigi neid saab osaliselt lugeda avalike teenuste osutamisega seotud kuludeks, ning et Euroopa tootjad vajavad kaitset kolmandate riikide konkurentsi eest, sest nimetatud riigid ei järgi ELi keskkonnanorme;

| 34. | on seisukohal, et kliimamuutus sunnib ELi põllumajanduspoliitika mudelit kohandama; kutsub seetõttu komisjoni üles edendama oma tulevases teatises ühise põllumajanduspoliitika reformi kohta pärast 2013. aastat säästlikumat ja tõhusat põllumajandusmudelit, mis on kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika kõigi eesmärkidega ning mis võimaldab toota piisavas koguses ohutut toitu, järgides rohkem keskkonna tasakaalu; kõnealune mudel peab põhinema õiglasel ja õiguspärasel põllumajandustootjate toetussüsteemil ja see peab ühtlasi väärtustama põllumajandustootja elukutset; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et kliimamuutus sunnib ELi põllumajanduspoliitika mudelit kohandama; kutsub seetõttu komisjoni üles edendama oma tulevases teatises ühise põllumajanduspoliitika reformi kohta pärast 2013. aastat säästlikumat ja tõhusat põllumajandusmudelit, mis on kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika kõigi eesmärkidega ning mis võimaldab toota piisavas koguses ohutut toitu, järgides rohkem keskkonna tasakaalu; kõnealune mudel peab põhinema õiglasel ja õiguspärasel põllumajandustootjate toetussüsteemil ja see peab ühtlasi väärtustama põllumajandustootja elukutset;

| 35. | on seisukohal, et kui ELi põllumajandus tahab tulevikus anda panuse toiduga kindlustatusse ja kliimakaitsesse, peab tingimata säilitama ambitsioonika ühise põllumajanduspoliitika, eelkõige ühenduse eelarvest rahastatavate otsetoetuste süsteemi ning lihtsustatud ja õiglasemad maksed kogu ühenduses; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et kui ELi põllumajandus tahab tulevikus anda panuse toiduga kindlustatusse ja kliimakaitsesse, peab tingimata säilitama ambitsioonika ühise põllumajanduspoliitika, eelkõige ühenduse eelarvest rahastatavate otsetoetuste süsteemi ning lihtsustatud ja õiglasemad maksed kogu ühenduses;

| 36. | peab oluliseks luua jätkusuutlik alus alternatiivsete majandusharude arenguks, mille abil väheneb kohaliku elanikkonna sõltuvus põuaperioodidest mõjutatud põllumajanduslikust tootmisest või loodusvaradest; toonitab lisaks, et Euroopa fondidest makstavatele toetustele juurdepääs aitab otsustavalt kaasa alternatiivsete majandusharude arendamise tingimuste tagamisele; |
| --- | --- |

36.

peab oluliseks luua jätkusuutlik alus alternatiivsete majandusharude arenguks, mille abil väheneb kohaliku elanikkonna sõltuvus põuaperioodidest mõjutatud põllumajanduslikust tootmisest või loodusvaradest; toonitab lisaks, et Euroopa fondidest makstavatele toetustele juurdepääs aitab otsustavalt kaasa alternatiivsete majandusharude arendamise tingimuste tagamisele;

| 37. | peab oluliseks edendada meetodeid ulatuslikuks kohalikele vajadustele vastavaks arengu kavandamiseks maapiirkondades optimaalse maakasutuse põhimõtte rakendamise abil, et õnnestuks kohaneda muutuvate ilmastikutingimustega (pikemad põuaperioodid, maalihked, üleujutused jne) ja turuga, kus pakutakse kohalikke tooteid või teenuseid; |
| --- | --- |

37.

peab oluliseks edendada meetodeid ulatuslikuks kohalikele vajadustele vastavaks arengu kavandamiseks maapiirkondades optimaalse maakasutuse põhimõtte rakendamise abil, et õnnestuks kohaneda muutuvate ilmastikutingimustega (pikemad põuaperioodid, maalihked, üleujutused jne) ja turuga, kus pakutakse kohalikke tooteid või teenuseid;

| 38. | palub komisjonil kaaluda ka uusi toetussüsteeme, mis aitaksid põllumajandusel panustada CO2 heitkoguste vähendamisse, näiteks süsinikdioksiidi sidumise abil põllumajandusmaades ja põllumajanduslikus biomassis, ning mis võimaldaksid edendada põllumajandusmaade kasutamist, mis aitab kliimamuutusega toime tulla; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil kaaluda ka uusi toetussüsteeme, mis aitaksid põllumajandusel panustada CO2 heitkoguste vähendamisse, näiteks süsinikdioksiidi sidumise abil põllumajandusmaades ja põllumajanduslikus biomassis, ning mis võimaldaksid edendada põllumajandusmaade kasutamist, mis aitab kliimamuutusega toime tulla;

| 39. | toonitab, et komisjon peab esitama põllumajanduse kliimamuutusega kohandamise kulude täpsed hinnangud; |
| --- | --- |

39.

toonitab, et komisjon peab esitama põllumajanduse kliimamuutusega kohandamise kulude täpsed hinnangud;

| 40. | peab oluliseks tugevdada riskijuhtimis- ja kriisiohjevahendeid ning kohandada neid vastavalt turgude kasvavale volatiilsusele ja kliimaga seotud suurenevatele ohtudele; |
| --- | --- |

40.

peab oluliseks tugevdada riskijuhtimis- ja kriisiohjevahendeid ning kohandada neid vastavalt turgude kasvavale volatiilsusele ja kliimaga seotud suurenevatele ohtudele;

| 41. | rõhutab kliimamuutuse ulatust ning põllu- ja metsamajanduses säästvamate tootmisviiside kasutuselevõtuks vajalikke investeeringuid arvesse võttes, et ka pärast 2013. aastat on vaja säilitada tugev, asjakohase eelarvega ühine põllumajanduspoliitika; lisab, et selleks tuleb ette näha täiendavad rahalised vahendid, mida kasutatakse stiimulitena niisuguste ajakohaste ja uuenduslike tehnoloogiate ja meetodite levitamiseks, mille abil on võimalik saavutada käegakatsutavaid tulemusi kliimamuutuse leevendamise ja eri põllumajandusvaldkondade kohandumise osas; |
| --- | --- |

41.

rõhutab kliimamuutuse ulatust ning põllu- ja metsamajanduses säästvamate tootmisviiside kasutuselevõtuks vajalikke investeeringuid arvesse võttes, et ka pärast 2013. aastat on vaja säilitada tugev, asjakohase eelarvega ühine põllumajanduspoliitika; lisab, et selleks tuleb ette näha täiendavad rahalised vahendid, mida kasutatakse stiimulitena niisuguste ajakohaste ja uuenduslike tehnoloogiate ja meetodite levitamiseks, mille abil on võimalik saavutada käegakatsutavaid tulemusi kliimamuutuse leevendamise ja eri põllumajandusvaldkondade kohandumise osas;

| 42. | rõhutab, et ühine põllumajanduspoliitika ei ole samal ajal ka Euroopa Liidu kliimapoliitika, kuid saab sellele vaatamata luua aluse tulemuslike meetmete ja stiimulite rakendamiseks võitluses kliimamuutusega, ning seda tuleks ELi tulevase eelarve üle peetavates aruteludes ka arvesse võtta; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et ühine põllumajanduspoliitika ei ole samal ajal ka Euroopa Liidu kliimapoliitika, kuid saab sellele vaatamata luua aluse tulemuslike meetmete ja stiimulite rakendamiseks võitluses kliimamuutusega, ning seda tuleks ELi tulevase eelarve üle peetavates aruteludes ka arvesse võtta;

| 43. | on seisukohal, et Euroopa Liit peab kliimamuutuse vastu võitlemisel olema ka tulevikus heaks eeskujuks ning et kliimamuutust ei või praeguste majanduslike raskuste tõttu pidada teisejärguliseks; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et Euroopa Liit peab kliimamuutuse vastu võitlemisel olema ka tulevikus heaks eeskujuks ning et kliimamuutust ei või praeguste majanduslike raskuste tõttu pidada teisejärguliseks;

| 44. | rõhutab, et Euroopa Liit vajab põllumajanduse jaoks sellist arengu- ja rahastamispoliitikat, mis kindlustaks toiduainete ohutuse ja kõrge kvaliteedi; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et Euroopa Liit vajab põllumajanduse jaoks sellist arengu- ja rahastamispoliitikat, mis kindlustaks toiduainete ohutuse ja kõrge kvaliteedi;

*

* *

| 45. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

45.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 281.

(2)  ELT C 66 E, 20.3.2009, lk 29.

(3)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 44.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0130.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0089.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/40

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Põllumajandus ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades: erihinnang

P7_TA(2010)0132

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon põllumajanduse kohta ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades: erihinnang (2009/2156(INI))

2011/C 81 E/07

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 39;

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Abi parem suunamine ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade põllumajandustootjatele” (KOM(2009)0161);

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. detsembri 2009. aasta arvamust komisjoni teatise kohta;

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A7-0056/2010),

| A. | arvestades, et üle poole (54 %) Euroopa Liidu põllumajandusmaast on liigitatud vähem soodsateks piirkondadeks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üle poole (54 %) Euroopa Liidu põllumajandusmaast on liigitatud vähem soodsateks piirkondadeks;

| B. | arvestades, et kõik liikmesriigid on kindlaks määranud vähem soodsaid piirkondi, kuid igas riigis on neid piirkondi erineval määral; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõik liikmesriigid on kindlaks määranud vähem soodsaid piirkondi, kuid igas riigis on neid piirkondi erineval määral;

| C. | arvestades, et umbes 16 % põllumajandusmaast moodustavad mägipiirkonnad (sh 62. laiuskraadist põhja poole jäävad, mägipiirkondadega võrdsustatud arktilised piirkonnad) ja et üle 35 % põllumajandusmaast on liigitatud nn tavalisteks vähem soodsateks piirkondadeks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et umbes 16 % põllumajandusmaast moodustavad mägipiirkonnad (sh 62. laiuskraadist põhja poole jäävad, mägipiirkondadega võrdsustatud arktilised piirkonnad) ja et üle 35 % põllumajandusmaast on liigitatud nn tavalisteks vähem soodsateks piirkondadeks;

| D. | arvestades, et liikmesriigid on tavaliste vähem soodsate piirkondade määramisel kasutanud palju erinevaid kriteeriume, mis võib Euroopa Kontrollikoja (1) arvates põhjustada ebavõrdset kohtlemist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liikmesriigid on tavaliste vähem soodsate piirkondade määramisel kasutanud palju erinevaid kriteeriume, mis võib Euroopa Kontrollikoja (1) arvates põhjustada ebavõrdset kohtlemist;

| E. | arvestades, et ainult väike osa neis piirkondades tegutsevatest ettevõtetest saab LFA-toetust ning et toetuse suurus on liikmesriigiti väga erinev (2); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ainult väike osa neis piirkondades tegutsevatest ettevõtetest saab LFA-toetust ning et toetuse suurus on liikmesriigiti väga erinev (2);

| F. | arvestades, et mägipiirkondade ja eriliste ebasoodsate tingimustega piirkondade jaoks, mis on määratletud nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) artikli 50 lõikes 2 (märgipiirkonnad) ja artikli 50 lõike 3 punktis b, on olemas selged ja vastuvaidlematud kriteeriumid, mis tähendab seda, et sellist piirkondade liigitust ei saanud Euroopa Kontrollikoda arvustada ning ka komisjoni teatis seda ei puuduta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mägipiirkondade ja eriliste ebasoodsate tingimustega piirkondade jaoks, mis on määratletud nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) artikli 50 lõikes 2 (märgipiirkonnad) ja artikli 50 lõike 3 punktis b, on olemas selged ja vastuvaidlematud kriteeriumid, mis tähendab seda, et sellist piirkondade liigitust ei saanud Euroopa Kontrollikoda arvustada ning ka komisjoni teatis seda ei puuduta;

| G. | arvestades, et äärepoolseimate piirkondade eriline olukord nõuab erikorra rakendamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et äärepoolseimate piirkondade eriline olukord nõuab erikorra rakendamist;

| H. | arvestades, et vähem soodsate piirkondade toetamine on ühise põllumajanduspoliitika nn teise samba ehk maaelu arengu poliitika oluline osa ja et sellega seoses ei tohi arutelul keskenduda ei regionaalpoliitilistele eesmärkidele ega EAFRD vahendite ümberjaotamisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vähem soodsate piirkondade toetamine on ühise põllumajanduspoliitika nn teise samba ehk maaelu arengu poliitika oluline osa ja et sellega seoses ei tohi arutelul keskenduda ei regionaalpoliitilistele eesmärkidele ega EAFRD vahendite ümberjaotamisele;

| I. | arvestades, et vähem soodsate piirkondade toetamist käsitlevate õigusaktide muutmisega ja määruse (EÜ) nr 1698/2005 vastuvõtmisega kaotati tavaliste vähem soodsate piirkondade kategooria ja abikõlblikud piirkonnad määratleti kui piirkonnad, mis on „mõjutatud ebasoodsate looduslike tingimuste poolt”; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vähem soodsate piirkondade toetamist käsitlevate õigusaktide muutmisega ja määruse (EÜ) nr 1698/2005 vastuvõtmisega kaotati tavaliste vähem soodsate piirkondade kategooria ja abikõlblikud piirkonnad määratleti kui piirkonnad, mis on „mõjutatud ebasoodsate looduslike tingimuste poolt”;

| J. | arvestades, et enne 2005. aasta reformi mõne liikmesriigi poolt kasutatud sotsiaalmajanduslikke kriteeriume ei ole pärast reformi enam lubatud ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade piiritlemise põhikriteeriumina kasutada, kuid neid kriteeriume on endiselt võimalik kasutada määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 50 lõike 3 punkti b alusel toetatavate eriliste ebasoodsate tingimustega piirkondade määratlemisel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et enne 2005. aasta reformi mõne liikmesriigi poolt kasutatud sotsiaalmajanduslikke kriteeriume ei ole pärast reformi enam lubatud ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade piiritlemise põhikriteeriumina kasutada, kuid neid kriteeriume on endiselt võimalik kasutada määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 50 lõike 3 punkti b alusel toetatavate eriliste ebasoodsate tingimustega piirkondade määratlemisel;

| K. | arvestades, et liikmesriikidel on riiklike ja piirkondlike maaelu arengu programmide väljatöötamisel palju võimalusi esitada tasakaalustatud ja konkreetsete piirkondade tingimustele vastav meetmete kava, ning et liikmesriigid on kohustatud pakkuma programmides sobivaid lahendusi vähem soodsate piirkondade jaoks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et liikmesriikidel on riiklike ja piirkondlike maaelu arengu programmide väljatöötamisel palju võimalusi esitada tasakaalustatud ja konkreetsete piirkondade tingimustele vastav meetmete kava, ning et liikmesriigid on kohustatud pakkuma programmides sobivaid lahendusi vähem soodsate piirkondade jaoks;

| L. | arvestades, et kavandatud kaheksa biofüüsikalist kriteeriumi võivad osutuda ebapiisavaks ja kavandatud läviväärtuse (66 % pindalast) abil ei pruugi alati saada tegelikku ebasoodsat tingimust kindlaks teha viisil, mis arvestaks ELi põllumajanduspiirkondade suure mitmekesisusega; arvestades, et tegeliku ebasoodsa tingimuse kindlakstegemisel konkreetses piirkonnas on asjakohasteks teguriteks ka kasvatatavad põllukultuurid, mullaliikide kombinatsioon, mullaniiskus ja kliima, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kavandatud kaheksa biofüüsikalist kriteeriumi võivad osutuda ebapiisavaks ja kavandatud läviväärtuse (66 % pindalast) abil ei pruugi alati saada tegelikku ebasoodsat tingimust kindlaks teha viisil, mis arvestaks ELi põllumajanduspiirkondade suure mitmekesisusega; arvestades, et tegeliku ebasoodsa tingimuse kindlakstegemisel konkreetses piirkonnas on asjakohasteks teguriteks ka kasvatatavad põllukultuurid, mullaliikide kombinatsioon, mullaniiskus ja kliima,

| 1. | rõhutab, kui oluline on kõnealustes piirkondades LFA-toetus hädavajaliku vahendina selliste kvaliteetsete avalike hüvede tagamisel nagu maakasutuse ja kultuurmaastiku säilitamine; rõhutab, et just vähem soodsad piirkonnad on sageli väga vääruslikud kultuurmaastikena, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ning keskkonna kasu, maapiirkondade tööhõive ja elujõu seisukohast; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, kui oluline on kõnealustes piirkondades LFA-toetus hädavajaliku vahendina selliste kvaliteetsete avalike hüvede tagamisel nagu maakasutuse ja kultuurmaastiku säilitamine; rõhutab, et just vähem soodsad piirkonnad on sageli väga vääruslikud kultuurmaastikena, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ning keskkonna kasu, maapiirkondade tööhõive ja elujõu seisukohast;

| 2. | tunnistab, et vähem soodsate piirkondade ainulaadse seisundi tõttu on neil oluline roll keskkonna kasu tagamisel ja maastiku säilitamisel, ning rõhutab, et kõnealuse meetme raames makstav toetus peaks aitama neid eesmärke täita; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et vähem soodsate piirkondade ainulaadse seisundi tõttu on neil oluline roll keskkonna kasu tagamisel ja maastiku säilitamisel, ning rõhutab, et kõnealuse meetme raames makstav toetus peaks aitama neid eesmärke täita;

| 3. | rõhutab, et EÜ asutamislepingu artikkel 158 ühtekuuluvuspoliitika kohta pöörab Lissaboni lepinguga muudetud kujul erilist tähelepanu ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondadele; nõuab tungivalt, et komisjon kavandaks üldstrateegia, mis kõrvaldaks liikmesriikidevahelise ebavõrdsuse nende piirkondade käsitlemisel ja soodustaks integreeritud strateegiat, milles võetakse arvesse riikide ja piirkondade eripära; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et EÜ asutamislepingu artikkel 158 ühtekuuluvuspoliitika kohta pöörab Lissaboni lepinguga muudetud kujul erilist tähelepanu ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondadele; nõuab tungivalt, et komisjon kavandaks üldstrateegia, mis kõrvaldaks liikmesriikidevahelise ebavõrdsuse nende piirkondade käsitlemisel ja soodustaks integreeritud strateegiat, milles võetakse arvesse riikide ja piirkondade eripära;

| 4. | rõhutab, et ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade toetamise eesmärk on eelkõige tagada jätkusuutlikult üleüldine toimiv ja multifunktsionaalne põllumajandus ja säilitada selle abil maapiirkonnad elujõuliste majandus- ja elupiirkondadena; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade toetamise eesmärk on eelkõige tagada jätkusuutlikult üleüldine toimiv ja multifunktsionaalne põllumajandus ja säilitada selle abil maapiirkonnad elujõuliste majandus- ja elupiirkondadena;

| 5. | rõhutab, et vähem soodsate piirkondade majandamine ei ole vajalik mitte ainult kvaliteetsete toiduainete tootmise, vaid ka majanduse arengu, elukvaliteedi parandamise ning demograafilise ja sotsiaalse stabiilsuse seisukohalt kõnealustes piirkondades; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et vähem soodsate piirkondade majandamine ei ole vajalik mitte ainult kvaliteetsete toiduainete tootmise, vaid ka majanduse arengu, elukvaliteedi parandamise ning demograafilise ja sotsiaalse stabiilsuse seisukohalt kõnealustes piirkondades;

| 6. | kutsub sellega seoses komisjoni üles võtma ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade uue liigituse puhul arvesse ka sotsiaalseid tagajärgi; |
| --- | --- |

6.

kutsub sellega seoses komisjoni üles võtma ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade uue liigituse puhul arvesse ka sotsiaalseid tagajärgi;

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et vähem soodsatele piirkondadele mõeldud LFA-toetuse saamisel ei tohi vastupidiselt põllumajanduslikule keskkonnatoetusele seada täiendavaks eritingimuseks maakasutuse meetodit, mis väljuks vastavusnõuete raamidest; tuletab meelde, et LFA-süsteem peab põhimõtteliselt pakkuma hüvitist põllumajandustootjatele, kes on ka maa kasutajad ning kes puutuvad kokku oluliste ebasoodsate looduslike tingimustega, mida turg sellisena ei hüvita; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu sellele, et vähem soodsatele piirkondadele mõeldud LFA-toetuse saamisel ei tohi vastupidiselt põllumajanduslikule keskkonnatoetusele seada täiendavaks eritingimuseks maakasutuse meetodit, mis väljuks vastavusnõuete raamidest; tuletab meelde, et LFA-süsteem peab põhimõtteliselt pakkuma hüvitist põllumajandustootjatele, kes on ka maa kasutajad ning kes puutuvad kokku oluliste ebasoodsate looduslike tingimustega, mida turg sellisena ei hüvita;

| 8. | rõhutab siiski, et LFA-toetus peab olema seotud aktiivse maaharimisega, st toiduainete tootmise või toiduainete tootmisega vahetult seotud tegevusega; |
| --- | --- |

8.

rõhutab siiski, et LFA-toetus peab olema seotud aktiivse maaharimisega, st toiduainete tootmise või toiduainete tootmisega vahetult seotud tegevusega;

| 9. | on seisukohal, et komisjoni kavandatud kaheksa biofüüsikalist kriteeriumi võivad teataval määral põhimõtteliselt sobida ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade piiritlemiseks; rõhutab siiski, et nimetatud kriteeriume ei saa rakendada kõigil juhtudel ebasoodsate looduslike tingimustega alade objektiivseks piiritlemiseks; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et komisjoni kavandatud kaheksa biofüüsikalist kriteeriumi võivad teataval määral põhimõtteliselt sobida ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade piiritlemiseks; rõhutab siiski, et nimetatud kriteeriume ei saa rakendada kõigil juhtudel ebasoodsate looduslike tingimustega alade objektiivseks piiritlemiseks;

| 10. | tunnistab siiski, et ranged ja puhtalt biofüüsikalised kriteeriumid ei pruugi sobida kõigile Euroopa piirkondadele ning võivad tingimustele vastavate alade määratlemisel viia soovimatute tagajärgedeni; soovitab seetõttu vaadata täiesti objektiivsetel alustel uuesti läbi sotsiaal-majanduslikud kriteeriumid, näiteks kaugus turgudest, teenuste puudumine ja rahvaarvu vähenemine; |
| --- | --- |

10.

tunnistab siiski, et ranged ja puhtalt biofüüsikalised kriteeriumid ei pruugi sobida kõigile Euroopa piirkondadele ning võivad tingimustele vastavate alade määratlemisel viia soovimatute tagajärgedeni; soovitab seetõttu vaadata täiesti objektiivsetel alustel uuesti läbi sotsiaal-majanduslikud kriteeriumid, näiteks kaugus turgudest, teenuste puudumine ja rahvaarvu vähenemine;

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon arvestaks kõigi seisukohtadega ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade määratlemise kohta, mida väljendati liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike asutuste ning põllumajandusorganisatsioonidega toimunud konsultatsioonide käigus; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et komisjon arvestaks kõigi seisukohtadega ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade määratlemise kohta, mida väljendati liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike asutuste ning põllumajandusorganisatsioonidega toimunud konsultatsioonide käigus;

| 12. | eelkõige käsitleks geograafiline kriteerium „eraldatus” selliseid ebasoodsaid looduslikke tingimusi, mis tulenevad turu kaugusest, äärepoolsest asukohast ja piiratud juurdepääsust teenustele; |
| --- | --- |

12.

eelkõige käsitleks geograafiline kriteerium „eraldatus” selliseid ebasoodsaid looduslikke tingimusi, mis tulenevad turu kaugusest, äärepoolsest asukohast ja piiratud juurdepääsust teenustele;

| 13. | peab vajalikuks kriteeriumi „mulla niiskusesisalduse tasakaal” määratlus läbi vaadata, nii et see võtaks arvesse Euroopa Liidu eri riikide erinevaid põllumajanduse kliimatingimusi; |
| --- | --- |

13.

peab vajalikuks kriteeriumi „mulla niiskusesisalduse tasakaal” määratlus läbi vaadata, nii et see võtaks arvesse Euroopa Liidu eri riikide erinevaid põllumajanduse kliimatingimusi;

| 14. | märja, harimiseks kõlbmatu pinnasega seotud piirangutega arvestamiseks võimaldaks kriteeriumi „veesiduvus päevades” kasutuselevõtt võtta arvesse pinnasetüüpide ja kliima vahelist mõju (näiteks merelisest kliimast tulenevate raskuste asjakohaseks kajastamiseks); |
| --- | --- |

14.

märja, harimiseks kõlbmatu pinnasega seotud piirangutega arvestamiseks võimaldaks kriteeriumi „veesiduvus päevades” kasutuselevõtt võtta arvesse pinnasetüüpide ja kliima vahelist mõju (näiteks merelisest kliimast tulenevate raskuste asjakohaseks kajastamiseks);

| 15. | palub seetõttu komisjonil teha uuringuid ja analüüse lähtuvalt võimalike lisakriteeriumide lisamisest uude LFA-süsteemi, et kohandada veelgi oma ettepanekud tegelike raskustega, millega põllumajandustootjad kokku puutuvad, ning luua stabiilne kriteeriumide kogum, mis sobib kasutamiseks pika aja jooksul; |
| --- | --- |

15.

palub seetõttu komisjonil teha uuringuid ja analüüse lähtuvalt võimalike lisakriteeriumide lisamisest uude LFA-süsteemi, et kohandada veelgi oma ettepanekud tegelike raskustega, millega põllumajandustootjad kokku puutuvad, ning luua stabiilne kriteeriumide kogum, mis sobib kasutamiseks pika aja jooksul;

| 16. | rõhutab siiski, et nende kriteeriumide praktiliseks kasutamiseks ja realistlike läviväärtuste määramiseks on hädavajalik, et liikmesriikidel ja piirkondadel oleks olemas piisava geograafilise täpsusega biofüüsikalised andmed; toetab seetõttu komisjoni, kes on alustanud kavandatud kriteeriumide katsetamist praktikas; nõuab, et liikmesriikide esitatavaid üksikasjalikke kaarte kasutataks vajaduse korral ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade kindlaksmääramise kriteeriumide piirväärtuste ja kavandatud 66 %-lise läviväärtuse kohandamiseks riiklikul või piirkondlikul tasandil tegelikele looduslikele oludele; |
| --- | --- |

16.

rõhutab siiski, et nende kriteeriumide praktiliseks kasutamiseks ja realistlike läviväärtuste määramiseks on hädavajalik, et liikmesriikidel ja piirkondadel oleks olemas piisava geograafilise täpsusega biofüüsikalised andmed; toetab seetõttu komisjoni, kes on alustanud kavandatud kriteeriumide katsetamist praktikas; nõuab, et liikmesriikide esitatavaid üksikasjalikke kaarte kasutataks vajaduse korral ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade kindlaksmääramise kriteeriumide piirväärtuste ja kavandatud 66 %-lise läviväärtuse kohandamiseks riiklikul või piirkondlikul tasandil tegelikele looduslikele oludele;

| 17. | rõhutab eelkõige, et mitmete mõjutegurite vahelise vastasmõju praktiliseks käsitlemiseks võib osutuda vajalikuks vastuvõetud kriteeriumide kumulatiivne kasutamine; seega oleks võimalik liigitada niisugused vähem soodsad piirkonnad, kus esineb kaks või enam väikese kuni keskmise tähtsusega ebasoodsat looduslikku tingimust, vähem soodsaks piirkonnaks ka siis, kui üksikute kriteeriumide alusel seda ei tehtaks; |
| --- | --- |

17.

rõhutab eelkõige, et mitmete mõjutegurite vahelise vastasmõju praktiliseks käsitlemiseks võib osutuda vajalikuks vastuvõetud kriteeriumide kumulatiivne kasutamine; seega oleks võimalik liigitada niisugused vähem soodsad piirkonnad, kus esineb kaks või enam väikese kuni keskmise tähtsusega ebasoodsat looduslikku tingimust, vähem soodsaks piirkonnaks ka siis, kui üksikute kriteeriumide alusel seda ei tehtaks;

| 18. | rõhutab, et valitud põhiterritoriaalüksuse, komisjoni kavandatud kriteeriumide ja läviväärtuste kohta saab lõpliku seisukoha võtta alles siis, kui liikmesriikide koostatud üksikasjalikud kaardid on olemas; rõhutab, et sellise simulatsiooni tulemuste puudumisel tuleks väljapakutud 66 %-list läviväärtust ja kriteeriume määratlevaid läviväärtusi vaadelda arvestatava ettevaatusega ning neid saab objektiivselt ja asjakohaselt kohandada alles siis, kui riiklikud kaardid on kättesaadavad; kutsub seetõttu komisjoni üles kaardistamise tulemusi kohe kontrollima ning koostama selle alusel võimalikult kiiresti üksikasjaliku teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade piiritlemise kohta; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et valitud põhiterritoriaalüksuse, komisjoni kavandatud kriteeriumide ja läviväärtuste kohta saab lõpliku seisukoha võtta alles siis, kui liikmesriikide koostatud üksikasjalikud kaardid on olemas; rõhutab, et sellise simulatsiooni tulemuste puudumisel tuleks väljapakutud 66 %-list läviväärtust ja kriteeriume määratlevaid läviväärtusi vaadelda arvestatava ettevaatusega ning neid saab objektiivselt ja asjakohaselt kohandada alles siis, kui riiklikud kaardid on kättesaadavad; kutsub seetõttu komisjoni üles kaardistamise tulemusi kohe kontrollima ning koostama selle alusel võimalikult kiiresti üksikasjaliku teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade piiritlemise kohta;

| 19. | rõhutab, et tavaliste vähem soodsate piirkondade lõpliku kaardi koostamisel tuleks arvesse võtta ka objektiivseid riiklikke kriteeriume, et piirkondade määratlusi oleks võimalik kohandada konkreetsetes riikides esinevatele eritingimustele; leiab, et kõnealune kohandamine peab toimuma läbipaistvalt; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et tavaliste vähem soodsate piirkondade lõpliku kaardi koostamisel tuleks arvesse võtta ka objektiivseid riiklikke kriteeriume, et piirkondade määratlusi oleks võimalik kohandada konkreetsetes riikides esinevatele eritingimustele; leiab, et kõnealune kohandamine peab toimuma läbipaistvalt;

| 20. | on seisukohal, et ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade toetamise kriteeriumid tuleb teatud ulatuses vabatahtlikkuse alusel riigi tasandil täpselt kindlaks määrata, et oleks võimalik asjakohaselt arvesse võtta vastavaid geograafilisi eritingimusi, kus ebasoodsad looduslikud tingimused on kompenseeritud inimese sekkumise abil; rõhutab siiski, et kui pinnase kvaliteeti on parandatud, tuleb arvesse võtta jooksvate seonduvate hoolduskulude koormust, näiteks kuivendamise ja niisutamise korral; teeb ettepaneku kasutada selleks ka ettevõttemajanduse andmeid (nt ettevõtete tulu ja maa viljakus); rõhutab siiski, et kriteeriumide täpse kindlaksmääramise üle peavad otsustama liikmesriigid, sest paljud liikmesriigid on juba välja töötanud asjakohase ja sobiva eristamissüsteemi, mis tuleks säilitada; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade toetamise kriteeriumid tuleb teatud ulatuses vabatahtlikkuse alusel riigi tasandil täpselt kindlaks määrata, et oleks võimalik asjakohaselt arvesse võtta vastavaid geograafilisi eritingimusi, kus ebasoodsad looduslikud tingimused on kompenseeritud inimese sekkumise abil; rõhutab siiski, et kui pinnase kvaliteeti on parandatud, tuleb arvesse võtta jooksvate seonduvate hoolduskulude koormust, näiteks kuivendamise ja niisutamise korral; teeb ettepaneku kasutada selleks ka ettevõttemajanduse andmeid (nt ettevõtete tulu ja maa viljakus); rõhutab siiski, et kriteeriumide täpse kindlaksmääramise üle peavad otsustama liikmesriigid, sest paljud liikmesriigid on juba välja töötanud asjakohase ja sobiva eristamissüsteemi, mis tuleks säilitada;

| 21. | on seisukohal, et uute kriteeriumitega võidakse mõned praegu abikõlblikud ebasoodsate looduslike tingimustega piirkonnad välja jätta; juhib tähelepanu asjaolule, et määratleda tuleks asjakohane üleminekuperiood, et asjaomastel piirkondadel oleks võimalik uue olukorraga kohaneda; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et uute kriteeriumitega võidakse mõned praegu abikõlblikud ebasoodsate looduslike tingimustega piirkonnad välja jätta; juhib tähelepanu asjaolule, et määratleda tuleks asjakohane üleminekuperiood, et asjaomastel piirkondadel oleks võimalik uue olukorraga kohaneda;

| 22. | rõhutab, et piirkondi, mis on põlluharimistehnika abil pinnase looduslikest ebasoodsatest tingimustest jagu saanud, ei tohiks lõplikult välja jätta, eriti kui nende põllumajandustegevuse sissetulek on endiselt madal või neil on väga vähe tootmisalternatiive, ning kutsub komisjoni üles tagama nendele piirkondadele sujuva ülemineku; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et piirkondi, mis on põlluharimistehnika abil pinnase looduslikest ebasoodsatest tingimustest jagu saanud, ei tohiks lõplikult välja jätta, eriti kui nende põllumajandustegevuse sissetulek on endiselt madal või neil on väga vähe tootmisalternatiive, ning kutsub komisjoni üles tagama nendele piirkondadele sujuva ülemineku;

| 23. | nõuab, et ebasoodsate looduslike tingimuste korvamiseks ette nähtud tehniliste meetodite puhul ei võetaks arvesse mitte ainult lühiajalist kasu, vaid hinnataks ka nende meetodite jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

23.

nõuab, et ebasoodsate looduslike tingimuste korvamiseks ette nähtud tehniliste meetodite puhul ei võetaks arvesse mitte ainult lühiajalist kasu, vaid hinnataks ka nende meetodite jätkusuutlikkust;

| 24. | rõhutab liikmesriikide vastutust ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade objektiivse määramise ning maaelu arendamiseks mõeldud tasakaalustatud programmide väljatöötamise eest; rõhutab, et kõnealuses protsessis on vaja partnerlust piirkondlike ja kohalike asutustega; rõhutab üksiti, et Euroopa Komisjon peab riiklikul või piirkondlikul tasandil tehtud otsused teatavaks tegema ja heaks kiitma; |
| --- | --- |

24.

rõhutab liikmesriikide vastutust ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade objektiivse määramise ning maaelu arendamiseks mõeldud tasakaalustatud programmide väljatöötamise eest; rõhutab, et kõnealuses protsessis on vaja partnerlust piirkondlike ja kohalike asutustega; rõhutab üksiti, et Euroopa Komisjon peab riiklikul või piirkondlikul tasandil tehtud otsused teatavaks tegema ja heaks kiitma;

| 25. | rõhutab, et ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondi käsitlev reform moodustab olulise osa Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika tulevasest arengust; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondi käsitlev reform moodustab olulise osa Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika tulevasest arengust;

| 26. | kutsub komisjoni üles koostama ühe aasta jooksul eraldi õigusakti ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade põllumajanduse kohta; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles koostama ühe aasta jooksul eraldi õigusakti ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade põllumajanduse kohta;

| 27. | nõuab, et LFA-süsteem vaadataks läbi kooskõlas aruteludega ühise põllumajanduspoliitika reformi üle tervikuna, et tagada põllumajandustootjate uute toetussüsteemide väljatöötamisel sidusus, eriti seoses uue ühtse otsemaksete kavaga; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et LFA-süsteem vaadataks läbi kooskõlas aruteludega ühise põllumajanduspoliitika reformi üle tervikuna, et tagada põllumajandustootjate uute toetussüsteemide väljatöötamisel sidusus, eriti seoses uue ühtse otsemaksete kavaga;

| 28. | on teadlik asjaolust, kui oluline võib olla tavaliste vähem soodsate piirkondade uuesti määratlemine ühise põllumajanduspoliitika toetuste tulevase kavandamise jaoks, mistõttu kutsub komisjoni üles võtma arvesse kõiki avalikul arutelul nii liikmesriikide kui ka piirkondlike ja kohalike asutuste ja asjaomaste põllumajandusühistute avaldatud seisukohti; |
| --- | --- |

28.

on teadlik asjaolust, kui oluline võib olla tavaliste vähem soodsate piirkondade uuesti määratlemine ühise põllumajanduspoliitika toetuste tulevase kavandamise jaoks, mistõttu kutsub komisjoni üles võtma arvesse kõiki avalikul arutelul nii liikmesriikide kui ka piirkondlike ja kohalike asutuste ja asjaomaste põllumajandusühistute avaldatud seisukohti;

| 29. | nõuab maaelu arengu Euroopa eelarve kaitset ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid täielikult ära LFA-abikava kui ühe kõige tõhusama ja olulisema maaelu arengu kava kaasrahastamise võimalusi; |
| --- | --- |

29.

nõuab maaelu arengu Euroopa eelarve kaitset ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid täielikult ära LFA-abikava kui ühe kõige tõhusama ja olulisema maaelu arengu kava kaasrahastamise võimalusi;

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele. |
| --- | --- |

30.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele.

---

(1)  Euroopa Kontrollikoda, eriaruanne nr 4/2003, ELT C 151, 27.6.2003.

(2)  Nt Hispaanias 16 eurot ha kohta ja Maltal 250 eurot ha kohta.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/45

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Euroopa uus digitaalne tegevuskava: 2015.eu

P7_TA(2010)0133

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon Euroopa uue digitaalse tegevuskava kohta: 2015.eu (2009/2225(INI))

2011/C 81 E/08

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digitaalse konkurentsivõime aruanne. i2010 strateegia peamised saavutused aastatel 2005–2009” (KOM(2009)0390);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ettevõtja ja tarbija vahelise piiriülese e-kaubanduse kohta ELis (KOM(2009)0557);

võttes arvesse oma 14. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa infoühiskonna kohta majanduskasvu ja tööhõive eest (1);

võttes arvesse oma 14. veebruari 2007. aasta resolutsiooni „Euroopa raadiospektripoliitika suunas” (2);

võttes arvesse oma 19. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa lairibaühenduse poliitika väljatöötamise kohta (3);

võttes arvesse oma 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni tarbijate usalduse kohta digitaalse keskkonna vastu (4);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0066/2010),

| A. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad (IKT) tungivad praktiliselt kõigisse meie eluvaldkondadesse ja on lahutamatult seotud meie sooviga omada jõukat ja konkurentsivõimelist majandust, keskkonnakaitset ning demokraatlikumat, avatumat ja kaasavamat ühiskonda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad (IKT) tungivad praktiliselt kõigisse meie eluvaldkondadesse ja on lahutamatult seotud meie sooviga omada jõukat ja konkurentsivõimelist majandust, keskkonnakaitset ning demokraatlikumat, avatumat ja kaasavamat ühiskonda;

| B. | arvestades, et Euroopa peaks endale võtma juhtrolli IKT väljatöötamisel ja rakendamisel, samuti suurema väärtuse toomisel oma kodanikele ja ettevõtjatele; arvestades, et IKT kasutamine aitab tulla toime praeguste struktuuriprobleemidega, et saavutada jätkusuutlikku majanduskasvu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa peaks endale võtma juhtrolli IKT väljatöötamisel ja rakendamisel, samuti suurema väärtuse toomisel oma kodanikele ja ettevõtjatele; arvestades, et IKT kasutamine aitab tulla toime praeguste struktuuriprobleemidega, et saavutada jätkusuutlikku majanduskasvu;

| C. | arvestades, et Euroopa saab digitaalsest revolutsioonist kasu vaid siis, kui sellesse kaasatakse kõik ELi kodanikud, kellel võimaldatakse ka uues digitaalühiskonnas täiel määral osaleda, ning kui poliitiliste meetmete keskmesse seatakse inimene; arvestades, et kõnealust digitaalset revolutsiooni ei saa enam pidada tööstusliku mineviku edasiarendamiseks, vaid pigem täieliku ümberkujundamise protsessiks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa saab digitaalsest revolutsioonist kasu vaid siis, kui sellesse kaasatakse kõik ELi kodanikud, kellel võimaldatakse ka uues digitaalühiskonnas täiel määral osaleda, ning kui poliitiliste meetmete keskmesse seatakse inimene; arvestades, et kõnealust digitaalset revolutsiooni ei saa enam pidada tööstusliku mineviku edasiarendamiseks, vaid pigem täieliku ümberkujundamise protsessiks;

| D. | arvestades, et digitaalühiskonna arendamise protsessi tuleks kaasata kõik ELi kodanikud, kellele tuleks ühtlasi tagada juurdepääs sellele ühiskonnale, ning selle protsessi toetamiseks tuleks võtta mõjusaid poliitilisi meetmeid, et kõrvaldada digitaalne lõhe ELis; selleks tuleb parandada kodanike e-oskusi, mis võimaldaksid neil täiel määral kasutada võimalusi, mida IKT pakuvad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et digitaalühiskonna arendamise protsessi tuleks kaasata kõik ELi kodanikud, kellele tuleks ühtlasi tagada juurdepääs sellele ühiskonnale, ning selle protsessi toetamiseks tuleks võtta mõjusaid poliitilisi meetmeid, et kõrvaldada digitaalne lõhe ELis; selleks tuleb parandada kodanike e-oskusi, mis võimaldaksid neil täiel määral kasutada võimalusi, mida IKT pakuvad;

| E. | arvestades, et kuigi lairibaühendus on kättesaadav üle 90 %-le ELi rahvastikust, kasutab seda vaid 50 % majapidamistest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuigi lairibaühendus on kättesaadav üle 90 %-le ELi rahvastikust, kasutab seda vaid 50 % majapidamistest;

| F. | arvestades, et konkurentsivõimelised sideturud on olulised tagamaks, et kasutajad saavad võimalikult suurt kasu valikuvõimaluste, kvaliteedi ja taskukohaste hindade näol; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et konkurentsivõimelised sideturud on olulised tagamaks, et kasutajad saavad võimalikult suurt kasu valikuvõimaluste, kvaliteedi ja taskukohaste hindade näol;

| G. | arvestades, et Euroopa potentsiaal on lahutamatult seotud tema elanike oskuste, tööjõu ja organisatsioonidega; arvestades, et ilma oskusteta on IKT ning infrastruktuuride majanduslik ja sotsiaalne lisandväärtus piiratud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa potentsiaal on lahutamatult seotud tema elanike oskuste, tööjõu ja organisatsioonidega; arvestades, et ilma oskusteta on IKT ning infrastruktuuride majanduslik ja sotsiaalne lisandväärtus piiratud;

| H. | arvestades, et IKT võib olla äärmiselt võimas abivahend jõupingutuste tegemisel kogu maailma riikides positiivse ja jätkusuutliku arengu nimel, samuti vaesuse ning sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et IKT võib olla äärmiselt võimas abivahend jõupingutuste tegemisel kogu maailma riikides positiivse ja jätkusuutliku arengu nimel, samuti vaesuse ning sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse vastu võitlemiseks;

| I. | arvestades, et kui kodanikud ei usalda piisavalt uue digitaalruumi õiguslikku raamistiku, hoiduvad nad seal suhtlemast, vabalt oma seisukohti avaldamast ja tehinguid tegemast; arvestades, et kõnealuses kontekstis kehtivate põhiõiguste tagamine ja tugevdamine on kodanike usalduse oluline eeltingimus; arvestades, et intellektuaalomandi õiguste ja muude õiguste kaitse tagamine on ettevõtjate usalduse oluline eeltingimus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kui kodanikud ei usalda piisavalt uue digitaalruumi õiguslikku raamistiku, hoiduvad nad seal suhtlemast, vabalt oma seisukohti avaldamast ja tehinguid tegemast; arvestades, et kõnealuses kontekstis kehtivate põhiõiguste tagamine ja tugevdamine on kodanike usalduse oluline eeltingimus; arvestades, et intellektuaalomandi õiguste ja muude õiguste kaitse tagamine on ettevõtjate usalduse oluline eeltingimus;

| J. | arvestades, et selliste küberkuritegude hulk, nagu terrorismiaktide õhutamine, vihavaenust tingitud kuriteod ja lapsporno, on kasvanud, ning need ohustavad üksikisikuid, sealhulgas lapsi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et selliste küberkuritegude hulk, nagu terrorismiaktide õhutamine, vihavaenust tingitud kuriteod ja lapsporno, on kasvanud, ning need ohustavad üksikisikuid, sealhulgas lapsi;

| K. | arvestades, et Euroopa kultuuri- ja loometööstustel ei ole mitte ainult oluline roll kultuurilise mitmekesisuse, meediavahendite paljususe ja osalusdemokraatia edendamisel Euroopas, vaid nad on ka oluline Euroopa Liidu jätkusuutliku majanduskasvu ja majanduse elavnemise käimapanev jõud; arvestades, et loomesisusektoris tuleks ühtse turu loomise arutelus pöörata erilist tähelepanu kultuurilistele ja keelelistele eripäradele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa kultuuri- ja loometööstustel ei ole mitte ainult oluline roll kultuurilise mitmekesisuse, meediavahendite paljususe ja osalusdemokraatia edendamisel Euroopas, vaid nad on ka oluline Euroopa Liidu jätkusuutliku majanduskasvu ja majanduse elavnemise käimapanev jõud; arvestades, et loomesisusektoris tuleks ühtse turu loomise arutelus pöörata erilist tähelepanu kultuurilistele ja keelelistele eripäradele;

| L. | arvestades, et Euroopa demokraatlik ühiskond, kodanike osalemine avalikus arutelus ja teabele juurdepääs digitaalses maailmas sõltuvad elujõulisest ja konkurentsivõimelisest ajakirjandusest, mis on demokraatia neljas sammas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa demokraatlik ühiskond, kodanike osalemine avalikus arutelus ja teabele juurdepääs digitaalses maailmas sõltuvad elujõulisest ja konkurentsivõimelisest ajakirjandusest, mis on demokraatia neljas sammas;

| M. | arvestades, et edutu IKT loomine, levitamine ja kasutamine põhjustavad majanduskasvu ja tootlikkuse mahajäämust; arvestades, et IKT uuendamise valdkonnas tegutsevad suure kasvupotentsiaaliga noored ettevõtted, kes püüavad läbi raskuste saavutada püsivat tugevat positsiooni turul; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et edutu IKT loomine, levitamine ja kasutamine põhjustavad majanduskasvu ja tootlikkuse mahajäämust; arvestades, et IKT uuendamise valdkonnas tegutsevad suure kasvupotentsiaaliga noored ettevõtted, kes püüavad läbi raskuste saavutada püsivat tugevat positsiooni turul;

| N. | arvestades, et era- ja avalik sektor peavad investeerima uutesse innovaatilistesse süsteemidesse ja teenustesse, nagu näiteks pilvandmetöötlus, e-tervis, arukad mõõdikud, arukas liikuvus jne; arvestades, et Euroopa ühtse turu tugevdamine suurendab huvi Euroopa majandusse ja turgudele investeerimise vastu ning võimaldab mastaabisäästu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et era- ja avalik sektor peavad investeerima uutesse innovaatilistesse süsteemidesse ja teenustesse, nagu näiteks pilvandmetöötlus, e-tervis, arukad mõõdikud, arukas liikuvus jne; arvestades, et Euroopa ühtse turu tugevdamine suurendab huvi Euroopa majandusse ja turgudele investeerimise vastu ning võimaldab mastaabisäästu;

| O. | arvestades, et me ei ole Euroopas jõudnud veel täiesti toimiva ühtse digitaalse internetipõhiste- ja sideteenuste turuni; arvestades, et killustatud eeskirjad liikmesriikide tasandil takistavad praegu tõsiselt digitaalteenuste vaba liikumist ja piiriülese e-kaubanduse arengut; arvestades, et Euroopa ettevõtjatele ja avalikele teenustele tõuseb arenenud IKT teenuste ja rakenduste kasutamisest majanduslikku ja ühiskondlikku tulu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et me ei ole Euroopas jõudnud veel täiesti toimiva ühtse digitaalse internetipõhiste- ja sideteenuste turuni; arvestades, et killustatud eeskirjad liikmesriikide tasandil takistavad praegu tõsiselt digitaalteenuste vaba liikumist ja piiriülese e-kaubanduse arengut; arvestades, et Euroopa ettevõtjatele ja avalikele teenustele tõuseb arenenud IKT teenuste ja rakenduste kasutamisest majanduslikku ja ühiskondlikku tulu;

| P. | arvestades, et kuigi internet on kõige kiiremini kasvavaks jaemüügikanaliks, süveneb ELis lõhe riigisisese ja piiriülese e-kaubanduse vahel; arvestades, et ELi kodanikud võivad piiriülese e-kaubanduse abil märkimisväärselt kokku hoida, nagu seda on täheldatud komisjoni teatises ettevõtja ja tarbija vahelise piiriülese e-kaubanduse kohta ELis (KOM(2009)0557), |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kuigi internet on kõige kiiremini kasvavaks jaemüügikanaliks, süveneb ELis lõhe riigisisese ja piiriülese e-kaubanduse vahel; arvestades, et ELi kodanikud võivad piiriülese e-kaubanduse abil märkimisväärselt kokku hoida, nagu seda on täheldatud komisjoni teatises ettevõtja ja tarbija vahelise piiriülese e-kaubanduse kohta ELis (KOM(2009)0557),

| 1. | palub komisjonil esitada ettepanek võtta vastu kõrgete eesmärkidega digitaalne strateegia ja tegevuskava, mis võimaldavad Euroopal saada avatud ja edukaks digitaalühiskonnaks, mis pakub kõigile kodanikele nii majanduslikke, sotsiaalseid kui ka kultuurilisi võimalusi; teeb ettepaneku nimetada see uus digitaalne tegevuskava tegevuskavaks 2015.eu ja rajada see 2015.eu positiivse arenguspiraali mudelile; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil esitada ettepanek võtta vastu kõrgete eesmärkidega digitaalne strateegia ja tegevuskava, mis võimaldavad Euroopal saada avatud ja edukaks digitaalühiskonnaks, mis pakub kõigile kodanikele nii majanduslikke, sotsiaalseid kui ka kultuurilisi võimalusi; teeb ettepaneku nimetada see uus digitaalne tegevuskava tegevuskavaks 2015.eu ja rajada see 2015.eu positiivse arenguspiraali mudelile;

| 2. | rõhutab, kuivõrd tähtis on jätkata pingutusi, et võimaldada kõigile kodanikele ja tarbijatele kõiki piirkondi hõlmavat kiiret paikset ja mobiilset lairibaühendust, kindlustades sealjuures konkurentsi, millest saab kasu tarbija; rõhutab, et see eeldab sihipäraseid poliitilisi meetmeid, mis edendavad konkurentsi ning tulemuslikke investeeringuid ja uuendusi uute ning parandatud juurdepääsuga infrastruktuuride ja tarbijavaliku valdkonnas, võimaldades kõigile kodanikele nende asukohast sõltumatult õiglaste tingimustega ja konkurentsivõimelise hinnaga ühendust, tagades seeläbi, et ükski Euroopa kodanik ei jää tõrjutuks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, kuivõrd tähtis on jätkata pingutusi, et võimaldada kõigile kodanikele ja tarbijatele kõiki piirkondi hõlmavat kiiret paikset ja mobiilset lairibaühendust, kindlustades sealjuures konkurentsi, millest saab kasu tarbija; rõhutab, et see eeldab sihipäraseid poliitilisi meetmeid, mis edendavad konkurentsi ning tulemuslikke investeeringuid ja uuendusi uute ning parandatud juurdepääsuga infrastruktuuride ja tarbijavaliku valdkonnas, võimaldades kõigile kodanikele nende asukohast sõltumatult õiglaste tingimustega ja konkurentsivõimelise hinnaga ühendust, tagades seeläbi, et ükski Euroopa kodanik ei jää tõrjutuks;

| 3. | arvab, et 2013. aastaks peaks taskukohase hinnaga interneti lairibaühendus olema kättesaadav kõigile Euroopa majapidamistele; palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada mobiilse lairibaühenduse leviku ja kvaliteedi parandamiseks kõiki olemasolevaid poliitilisi meetmeid, sealhulgas Euroopa struktuurifondide vahendite ning digitaalse dividendi kasutamist, et võimaldada kõigile Euroopa kodanikele lairibaühendust; kutsub liikmesriike lisaks üles andma uut impulssi Euroopa kiire lairibaühenduse strateegiale, eeskätt ajakohastama kiire lairibaühenduse leviku riiklikke sihteesmärke; |
| --- | --- |

3.

arvab, et 2013. aastaks peaks taskukohase hinnaga interneti lairibaühendus olema kättesaadav kõigile Euroopa majapidamistele; palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada mobiilse lairibaühenduse leviku ja kvaliteedi parandamiseks kõiki olemasolevaid poliitilisi meetmeid, sealhulgas Euroopa struktuurifondide vahendite ning digitaalse dividendi kasutamist, et võimaldada kõigile Euroopa kodanikele lairibaühendust; kutsub liikmesriike lisaks üles andma uut impulssi Euroopa kiire lairibaühenduse strateegiale, eeskätt ajakohastama kiire lairibaühenduse leviku riiklikke sihteesmärke;

| 4. | märgib, et riigiabi eeskirjad on mitmeti tõlgendatavad, mis võib mõjutada ühenduse toetatavaid lairibateenuseid, eelkõige ametiasutuste suutlikkust koondada oma võrgunõudlus ja võtta see uute investeeringute aluseks; palub komisjonil need probleemid kiiresti lahendada; |
| --- | --- |

4.

märgib, et riigiabi eeskirjad on mitmeti tõlgendatavad, mis võib mõjutada ühenduse toetatavaid lairibateenuseid, eelkõige ametiasutuste suutlikkust koondada oma võrgunõudlus ja võtta see uute investeeringute aluseks; palub komisjonil need probleemid kiiresti lahendada;

| 5. | tuletab meelde, et erilist tähelepanu tuleb pöörata maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ning piirkondadele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, eelkõige äärepoolseimatele piirkondadele; on seisukohal, et selliste traadita tehnoloogiate kasutamine nagu satelliitvõrk, mis võimaldab kõiki piirkondi hõlmavat kohest ühendust interneti magistraalvõrguga, on sobiv lahendus, mis tagab, et nende piirkondade kodanikele pakutakse ja et nad saavad kasutada interneti lairibaühendust mõistliku aja jooksul ja mõõduka tasu eest; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et erilist tähelepanu tuleb pöörata maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ning piirkondadele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, eelkõige äärepoolseimatele piirkondadele; on seisukohal, et selliste traadita tehnoloogiate kasutamine nagu satelliitvõrk, mis võimaldab kõiki piirkondi hõlmavat kohest ühendust interneti magistraalvõrguga, on sobiv lahendus, mis tagab, et nende piirkondade kodanikele pakutakse ja et nad saavad kasutada interneti lairibaühendust mõistliku aja jooksul ja mõõduka tasu eest;

| 6. | meenutab, et universaalteenuse osutamise kohustus vastab kindlaksmääratud kvaliteediga teenuste miinimumkogumile, mis peaks olema mõistliku hinnaga kättesaadav kõigile lõppkasutajatele, ilma et see moonutaks konkurentsi ning tekitaks lisakoormust tarbijatele ja operaatoritele; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks viivitamata universaalteenuse pikalt oodatud läbivaatamise; |
| --- | --- |

6.

meenutab, et universaalteenuse osutamise kohustus vastab kindlaksmääratud kvaliteediga teenuste miinimumkogumile, mis peaks olema mõistliku hinnaga kättesaadav kõigile lõppkasutajatele, ilma et see moonutaks konkurentsi ning tekitaks lisakoormust tarbijatele ja operaatoritele; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks viivitamata universaalteenuse pikalt oodatud läbivaatamise;

| 7. | rõhutab, kui oluline on tagada puudega lõppkasutajatele teiste lõppkasutajatega võrdsel tasemel juurdepääs, nagu seda nõuab Euroopa Parlament seoses universaalteenuse ning kasutajate õiguste direktiivi läbivaatamisega; palub, et komisjon võtaks tegevuskavas 2015.eu täielikult arvesse puudega kasutajate vajadusi; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, kui oluline on tagada puudega lõppkasutajatele teiste lõppkasutajatega võrdsel tasemel juurdepääs, nagu seda nõuab Euroopa Parlament seoses universaalteenuse ning kasutajate õiguste direktiivi läbivaatamisega; palub, et komisjon võtaks tegevuskavas 2015.eu täielikult arvesse puudega kasutajate vajadusi;

| 8. | kutsub komisjoni üles viima läbi mõju hindamist, et uurida, kuidas saab teha teoks ELi-ülest numbrite teisaldatavust; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles viima läbi mõju hindamist, et uurida, kuidas saab teha teoks ELi-ülest numbrite teisaldatavust;

| 9. | toonitab, kui tähtis on säilitada Euroopa positsiooni maailmajaona, milles on maailma mastaabis mobiilside, ning tagada, et 2015. aastaks kasutab 75 % mobiilikasutajatest mobiilset lairibaühendust ja neil on juurdepääs kiire traadita ühenduse teenustele; |
| --- | --- |

9.

toonitab, kui tähtis on säilitada Euroopa positsiooni maailmajaona, milles on maailma mastaabis mobiilside, ning tagada, et 2015. aastaks kasutab 75 % mobiilikasutajatest mobiilset lairibaühendust ja neil on juurdepääs kiire traadita ühenduse teenustele;

| 10. | tuletab meelde vajadust kiirendada nn digitaalse dividendi ühtset kasutuselevõttu mittediskrimineerival viisil, kahjustamata seejuures olemasolevaid ning paremaid ringhäälinguteenuseid; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde vajadust kiirendada nn digitaalse dividendi ühtset kasutuselevõttu mittediskrimineerival viisil, kahjustamata seejuures olemasolevaid ning paremaid ringhäälinguteenuseid;

| 11. | palub komisjonil tegeleda raadiospektrikomitee kaudu praktiliste ja tehniliste küsimustega, et tagada piisava paindlikkusega õigeaegne juurdepääs spektrile, eesmärgiga võimaldada võtta kasutusele uusi tehnoloogiaid ja teenuseid, sealhulgas mobiilne lairibaühendus; kutsub komisjoni üles andma teavet konkurentsi ja turul toimuvate muutuste kohta; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil tegeleda raadiospektrikomitee kaudu praktiliste ja tehniliste küsimustega, et tagada piisava paindlikkusega õigeaegne juurdepääs spektrile, eesmärgiga võimaldada võtta kasutusele uusi tehnoloogiaid ja teenuseid, sealhulgas mobiilne lairibaühendus; kutsub komisjoni üles andma teavet konkurentsi ja turul toimuvate muutuste kohta;

| 12. | rõhutab vajadust hinnata ja uurida põhjalikumalt praeguste ja tulevaste spektri kasutajate võimalikke vastastikuseid häireid, et ennetada võimalikke negatiivseid tagajärgi tarbijatele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust hinnata ja uurida põhjalikumalt praeguste ja tulevaste spektri kasutajate võimalikke vastastikuseid häireid, et ennetada võimalikke negatiivseid tagajärgi tarbijatele;

| 13. | on seisukohal, et internetiühenduste osakaalu kasvades peaks liikmesriigid püüdma selle poole, et 2015. aastaks on pooltel ja 2020. aastaks kõigil Euroopa majapidamistel kiirsideühendus, mis võimaldab lõppkasutajale usaldusväärset ja paremat teenust vastavalt tarbija ootustele ja vajadustele; tuletab meelde, et nende eesmärkide saavutamiseks on vaja sobivat poliitilist raamistikku, mis võimaldab erasektori investeeringuid ning kaitseb samal ajal konkurentsi ning suurendab tarbijate valikuvabadust; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et internetiühenduste osakaalu kasvades peaks liikmesriigid püüdma selle poole, et 2015. aastaks on pooltel ja 2020. aastaks kõigil Euroopa majapidamistel kiirsideühendus, mis võimaldab lõppkasutajale usaldusväärset ja paremat teenust vastavalt tarbija ootustele ja vajadustele; tuletab meelde, et nende eesmärkide saavutamiseks on vaja sobivat poliitilist raamistikku, mis võimaldab erasektori investeeringuid ning kaitseb samal ajal konkurentsi ning suurendab tarbijate valikuvabadust;

| 14. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid elektroonilise side uue reguleeriva raamistiku üle enne selleks kehtestatud tähtaega, kehtestaksid selle täielikult ning annaksid riikide reguleerivatele asutustele vastavad volitused; rõhutab, et uus reguleeriv raamistik tagab prognoositava ning stabiilse õiguskeskkonna, mis soodustab investeeringuid ning edendab IKT võrkude, toodete ja teenuste konkurentsiturgu, mis aitab kaasa tõhustatud infoühiskonna teenuste ühtse turu saavutamisele; nõuab tungivalt, et mis tahes suunistes telekomipaketi kohaldamise kohta uue põlvkonna juurdepääsuvõrkudele peab võtma täielikult arvesse direktiivides sätestatud meetodeid kõnealuste võrkude kasutuselevõtmise toetamiseks; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid elektroonilise side uue reguleeriva raamistiku üle enne selleks kehtestatud tähtaega, kehtestaksid selle täielikult ning annaksid riikide reguleerivatele asutustele vastavad volitused; rõhutab, et uus reguleeriv raamistik tagab prognoositava ning stabiilse õiguskeskkonna, mis soodustab investeeringuid ning edendab IKT võrkude, toodete ja teenuste konkurentsiturgu, mis aitab kaasa tõhustatud infoühiskonna teenuste ühtse turu saavutamisele; nõuab tungivalt, et mis tahes suunistes telekomipaketi kohaldamise kohta uue põlvkonna juurdepääsuvõrkudele peab võtma täielikult arvesse direktiivides sätestatud meetodeid kõnealuste võrkude kasutuselevõtmise toetamiseks;

| 15. | arvab, et reguleeriva kooskõlastamise tõhusust on vaja suurendada, tagades elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti (BEREC) tegevuse võimalikult kiire täieliku käivitamise; |
| --- | --- |

15.

arvab, et reguleeriva kooskõlastamise tõhusust on vaja suurendada, tagades elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti (BEREC) tegevuse võimalikult kiire täieliku käivitamise;

| 16. | palub sidusrühmadel võtta innovatsiooni soodustamiseks ning nõudluse tekitamiseks kasutusele avatud sidevõrgud; |
| --- | --- |

16.

palub sidusrühmadel võtta innovatsiooni soodustamiseks ning nõudluse tekitamiseks kasutusele avatud sidevõrgud;

| 17. | tuletab meelde reguleerimise läbipaistvuse ja prognoositavuse vajadust ning palub komisjonil jätkata parema reguleerimise põhimõtete järgimist seadusandlike ning muude algatuste ettevalmistamisel, seda eelkõige suunatud ja õigeaegse mõjuhindamise läbiviimise kaudu; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde reguleerimise läbipaistvuse ja prognoositavuse vajadust ning palub komisjonil jätkata parema reguleerimise põhimõtete järgimist seadusandlike ning muude algatuste ettevalmistamisel, seda eelkõige suunatud ja õigeaegse mõjuhindamise läbiviimise kaudu;

| 18. | tuletab meelde, et koostalitlusvõime ja juurdepääs on omavahel seotud ning moodustavad tõhusa infoühiskonna rajamise alusmüüri, võimaldades toodete, infrastruktuuride ja teenuste koostalitlust, mis annab eurooplastele juurdepääsu teenustele ja teabele sõltumata sellest, millist tarkvara nad kasutavad; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et koostalitlusvõime ja juurdepääs on omavahel seotud ning moodustavad tõhusa infoühiskonna rajamise alusmüüri, võimaldades toodete, infrastruktuuride ja teenuste koostalitlust, mis annab eurooplastele juurdepääsu teenustele ja teabele sõltumata sellest, millist tarkvara nad kasutavad;

| 19. | rõhutab, et kaasavas digitaalühiskonnas omab keskset tähtsust digitaalne pädevus ning et ELi kodanikele tuleb anda võimalused ja pakkuda stiimuleid asjakohaste digitaalsete oskuste omandamiseks; rõhutab, et digitaalne pädevus võib aidata ebasoodsas olukorras inimesi (nt vanurid ja väikese sissetulekuga inimesed) ühiskonda kaasata; palub komisjonil ja liikmesriikidel kaotada digitaalse kirjaoskuse ning interneti kasutamise osas erinevate ühiskonnarühmade vahel valitsev lõhe, ehk nn suurenev teine digitaalne lõhe; rõhutab keskset kohustust vähendada 2015. aastaks poole võrra digitaalse kirjaoskuse ja pädevuse lõhesid; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et kaasavas digitaalühiskonnas omab keskset tähtsust digitaalne pädevus ning et ELi kodanikele tuleb anda võimalused ja pakkuda stiimuleid asjakohaste digitaalsete oskuste omandamiseks; rõhutab, et digitaalne pädevus võib aidata ebasoodsas olukorras inimesi (nt vanurid ja väikese sissetulekuga inimesed) ühiskonda kaasata; palub komisjonil ja liikmesriikidel kaotada digitaalse kirjaoskuse ning interneti kasutamise osas erinevate ühiskonnarühmade vahel valitsev lõhe, ehk nn suurenev teine digitaalne lõhe; rõhutab keskset kohustust vähendada 2015. aastaks poole võrra digitaalse kirjaoskuse ja pädevuse lõhesid;

| 20. | nõuab läbipaistvuse, juurdepääsetavuse ja võrdsete võimaluste põhimõtte järgimist IKT-süsteemide kasutamisel, et parandada nende kasutajasõbralikkust võimalikult paljude Euroopa kodanike jaoks; |
| --- | --- |

20.

nõuab läbipaistvuse, juurdepääsetavuse ja võrdsete võimaluste põhimõtte järgimist IKT-süsteemide kasutamisel, et parandada nende kasutajasõbralikkust võimalikult paljude Euroopa kodanike jaoks;

| 21. | rõhutab, et 2013. aastaks peab kõigil alg- ja keskkoolidel olema usaldusväärne ja kvaliteetne internetiühendus ning 2015. aastaks väga kiire internetiühendus, mille saavutamist toetatakse vajadusel regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika abil; rõhutab, et IKT-alane koolitus ja e-õpe peavad kuuluma lahutamatult elukestva õppe meetmete hulka, mis võimaldavad paremaid ja ja kättesaadavamaid haridus- ja koolitusprogramme; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et 2013. aastaks peab kõigil alg- ja keskkoolidel olema usaldusväärne ja kvaliteetne internetiühendus ning 2015. aastaks väga kiire internetiühendus, mille saavutamist toetatakse vajadusel regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika abil; rõhutab, et IKT-alane koolitus ja e-õpe peavad kuuluma lahutamatult elukestva õppe meetmete hulka, mis võimaldavad paremaid ja ja kättesaadavamaid haridus- ja koolitusprogramme;

| 22. | tunnistab e-õppe tähtsust IKT-alaste uuendustega kohandatud õppemeetodina, mis võib vastata nende inimeste vajadustele, kelle juurdepääs tavapärastele õppemeetoditele on raskendatud, kuid rõhutab, et selle oluline eeldus on vajadus õpetajate, õpilaste ja muude huvitatud osaliste teabevahetuse järele; on arvamusel, et lisaks tuleb soodustada rahvusvahelist vahetust, et taastada haridusasutuste oluline roll rahvastevahelise mõistmise edendamisel; |
| --- | --- |

22.

tunnistab e-õppe tähtsust IKT-alaste uuendustega kohandatud õppemeetodina, mis võib vastata nende inimeste vajadustele, kelle juurdepääs tavapärastele õppemeetoditele on raskendatud, kuid rõhutab, et selle oluline eeldus on vajadus õpetajate, õpilaste ja muude huvitatud osaliste teabevahetuse järele; on arvamusel, et lisaks tuleb soodustada rahvusvahelist vahetust, et taastada haridusasutuste oluline roll rahvastevahelise mõistmise edendamisel;

| 23. | soovitab viia haridussüsteemides alates koolieelsest haridusest paralleelselt võõrkeeltega sisse digitaalse kirjaoskuse õpetus, eesmärgiga valmistada võimalikult varakult ette oskustega kasutajaid; |
| --- | --- |

23.

soovitab viia haridussüsteemides alates koolieelsest haridusest paralleelselt võõrkeeltega sisse digitaalse kirjaoskuse õpetus, eesmärgiga valmistada võimalikult varakult ette oskustega kasutajaid;

| 24. | märgib, kui oluline on varustada ELi kodanikud digitaalsete oskustega, et aidata neil kasutada täiel määral ära digitaalses ühiskonnas osalemisest saadavat kasu; kinnitab veel kord vajadust tagada, et Euroopa tööjõu teadmised, oskused, pädevus ja loovus vastavad kõige kõrgematele nõudmistele maailmas ning et neid ajakohastatakse jätkuvalt; on veendunud, et digitaalne kirjaoskus ja pädevus peavad olema ELi erinevate poliitikavaldkondade keskseks osaks, kuna need on Euroopa innovatsiooniühiskonna peamised edasiviijad; |
| --- | --- |

24.

märgib, kui oluline on varustada ELi kodanikud digitaalsete oskustega, et aidata neil kasutada täiel määral ära digitaalses ühiskonnas osalemisest saadavat kasu; kinnitab veel kord vajadust tagada, et Euroopa tööjõu teadmised, oskused, pädevus ja loovus vastavad kõige kõrgematele nõudmistele maailmas ning et neid ajakohastatakse jätkuvalt; on veendunud, et digitaalne kirjaoskus ja pädevus peavad olema ELi erinevate poliitikavaldkondade keskseks osaks, kuna need on Euroopa innovatsiooniühiskonna peamised edasiviijad;

| 25. | teeb ettepaneku koostada ELi ja liikmesriikide tasandil digitaalse kirjaoskuse ja kaasatuse tegevuskava, mille tähtsamad komponendid on: digitaalse kirjaoskuse õppimise erivõimalused töötutele ja tõrjutuse ohus olevatele elanikerühmadele; erasektoris kõigile töötajatele digitaalsete oskuste õpetamise algatuste stimuleerimine; üleeuroopaline algatus „Targu võrgus talita! (Be smart online!)”, millega tutvustatakse kõigile õppuritele, sealhulgas elukestvas õppes ning erialases koolituses osalejatele, IKT ja internetipõhiste teenuste turvalist kasutamist; ja ühtne IKT sertifitseerimise kord ELi tasandil; |
| --- | --- |

25.

teeb ettepaneku koostada ELi ja liikmesriikide tasandil digitaalse kirjaoskuse ja kaasatuse tegevuskava, mille tähtsamad komponendid on: digitaalse kirjaoskuse õppimise erivõimalused töötutele ja tõrjutuse ohus olevatele elanikerühmadele; erasektoris kõigile töötajatele digitaalsete oskuste õpetamise algatuste stimuleerimine; üleeuroopaline algatus „Targu võrgus talita! (Be smart online!)”, millega tutvustatakse kõigile õppuritele, sealhulgas elukestvas õppes ning erialases koolituses osalejatele, IKT ja internetipõhiste teenuste turvalist kasutamist; ja ühtne IKT sertifitseerimise kord ELi tasandil;

| 26. | palub liikmesriikidel võtta kõik vajalikud meetmed, et innustada noori spetsialiste valima karjääri IKT valdkonnas; palub liikmesriikidel kuni selle ajani pöörata oma riiklikes algkoolide õppekavades enam tähelepanu loodusteadustele, näiteks matemaatikale ja füüsikale; arvab, et seoses tegeliku ja kohese vajadusega lahendada IKT oskuste puudus Euroopas kasvõi lühiajaliselt või keskpikas perspektiivis, on vaja paremat andmebaasi e-oskuste kontrollimiseks; palub ELi institutsioonidel võtta täiendavaid meetmeid kõnealuse andmebaasi loomiseks; |
| --- | --- |

26.

palub liikmesriikidel võtta kõik vajalikud meetmed, et innustada noori spetsialiste valima karjääri IKT valdkonnas; palub liikmesriikidel kuni selle ajani pöörata oma riiklikes algkoolide õppekavades enam tähelepanu loodusteadustele, näiteks matemaatikale ja füüsikale; arvab, et seoses tegeliku ja kohese vajadusega lahendada IKT oskuste puudus Euroopas kasvõi lühiajaliselt või keskpikas perspektiivis, on vaja paremat andmebaasi e-oskuste kontrollimiseks; palub ELi institutsioonidel võtta täiendavaid meetmeid kõnealuse andmebaasi loomiseks;

| 27. | rõhutab, et kõigile ELi kodanikele tuleb tutvustada nende peamisi õigusi ja kohustusi digitaalkeskkonnas kodanike ja tarbijate digitaalkeskkonna õiguste Euroopa harta kaudu; on veendunud, et see harta peaks konsolideerima ühenduse õigustiku, sealhulgas eelkõige eraelu puutumatuse, vähe kaitstud kasutajate kaitse ja digitaalse sisu kaitsega seotud kasutajate õiguste osas, ning tagama sobiva koostalitlusvõime; kinnitab veel kord, et digitaalkeskkonna õigusi tuleb käsitleda üldiste inimõiguste raames; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et kõigile ELi kodanikele tuleb tutvustada nende peamisi õigusi ja kohustusi digitaalkeskkonnas kodanike ja tarbijate digitaalkeskkonna õiguste Euroopa harta kaudu; on veendunud, et see harta peaks konsolideerima ühenduse õigustiku, sealhulgas eelkõige eraelu puutumatuse, vähe kaitstud kasutajate kaitse ja digitaalse sisu kaitsega seotud kasutajate õiguste osas, ning tagama sobiva koostalitlusvõime; kinnitab veel kord, et digitaalkeskkonna õigusi tuleb käsitleda üldiste inimõiguste raames;

| 28. | usub kindlalt, et eraelu kaitse on üks keskseid väärtusi ning et kõigil võrgukasutajatel peaks olema kontroll oma isikuandmete üle, sealhulgas nn õigus olla unustatud; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks arvesse mitte üksnes andmekaitse ja eraelu puutumatuse küsimusi iseenesest, vaid eelkõige alaealiste ja noorte täiskasvanute sellealaseid konkreetseid vajadusi; seetõttu kutsub üles esitama ettepanekut andmekaitsedirektiivi kohandamise kohta praegusele digitaalkeskkonnale vastavaks; |
| --- | --- |

28.

usub kindlalt, et eraelu kaitse on üks keskseid väärtusi ning et kõigil võrgukasutajatel peaks olema kontroll oma isikuandmete üle, sealhulgas nn õigus olla unustatud; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks arvesse mitte üksnes andmekaitse ja eraelu puutumatuse küsimusi iseenesest, vaid eelkõige alaealiste ja noorte täiskasvanute sellealaseid konkreetseid vajadusi; seetõttu kutsub üles esitama ettepanekut andmekaitsedirektiivi kohandamise kohta praegusele digitaalkeskkonnale vastavaks;

| 29. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma täiendavaid meetmeid, et parandada digitaalset turvet, võidelda küberkuritegevuse ja rämpsposti vastu, tugevdada digitaalkeskkonna kasutajate kindlustunnet ning suurendada Euroopa küberruumi turvalisust igasuguste kuritegude ning rünnakute suhtes; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tulemuslikult osalema kõnealuses valdkonnas tehtavas rahvusvahelises koostöös ning seda tugevdama; meenutab, et peaaegu pooled liikmesriigid ei ole ikka veel ratifitseerinud Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni, ning nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid nimetatud konventsiooni ratifitseeriksid ning rakendaksid; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma täiendavaid meetmeid, et parandada digitaalset turvet, võidelda küberkuritegevuse ja rämpsposti vastu, tugevdada digitaalkeskkonna kasutajate kindlustunnet ning suurendada Euroopa küberruumi turvalisust igasuguste kuritegude ning rünnakute suhtes; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tulemuslikult osalema kõnealuses valdkonnas tehtavas rahvusvahelises koostöös ning seda tugevdama; meenutab, et peaaegu pooled liikmesriigid ei ole ikka veel ratifitseerinud Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni, ning nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid nimetatud konventsiooni ratifitseeriksid ning rakendaksid;

| 30. | palub liikmesriikidel võtta meetmed selleks, et võimaldada kõikidele kodanikele Euroopas turvaline elektrooniline isikutuvastamine; |
| --- | --- |

30.

palub liikmesriikidel võtta meetmed selleks, et võimaldada kõikidele kodanikele Euroopas turvaline elektrooniline isikutuvastamine;

| 31. | nõuab avatud interneti kaitset, kus kodanikel on õigus ja ärikasutajatel võimalus omal valikul teavet saada ning jagada või teenuseid ja rakendusi kasutada, nagu on sätestatud uues reguleerivas raamistikus; palub komisjonil, elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametil (BEREC) ning liikmesriikide reguleerivatel asutustel edendada võrgu sõltumatust käsitlevaid sätteid, jälgida hoolikalt nende rakendamist ning anda sellest Euroopa Parlamendile aru enne 2010. aasta lõppu; on arvamusel, et ELi õigusaktides peaks säilitama elektroonilise kaubanduse direktiivis (2000/31/EÜ) kehtestatud „pelga edastamise” sätted kui tähtsa viisi vaba ja avatud konkurentsi tagamiseks digitaalsel turul; |
| --- | --- |

31.

nõuab avatud interneti kaitset, kus kodanikel on õigus ja ärikasutajatel võimalus omal valikul teavet saada ning jagada või teenuseid ja rakendusi kasutada, nagu on sätestatud uues reguleerivas raamistikus; palub komisjonil, elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametil (BEREC) ning liikmesriikide reguleerivatel asutustel edendada võrgu sõltumatust käsitlevaid sätteid, jälgida hoolikalt nende rakendamist ning anda sellest Euroopa Parlamendile aru enne 2010. aasta lõppu; on arvamusel, et ELi õigusaktides peaks säilitama elektroonilise kaubanduse direktiivis (2000/31/EÜ) kehtestatud „pelga edastamise” sätted kui tähtsa viisi vaba ja avatud konkurentsi tagamiseks digitaalsel turul;

| 32. | rõhutab, et pluralism, ajakirjandusvabadus ja kultuurilise mitmekesisuse austamine on Euroopa Liidu põhiväärtused ja lõppeesmärgid; palub Euroopa Komisjonil seetõttu tagada ELi kogu kavandatud poliitika vastavus nimetatud väärtustele ja eesmärkidele; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et pluralism, ajakirjandusvabadus ja kultuurilise mitmekesisuse austamine on Euroopa Liidu põhiväärtused ja lõppeesmärgid; palub Euroopa Komisjonil seetõttu tagada ELi kogu kavandatud poliitika vastavus nimetatud väärtustele ja eesmärkidele;

| 33. | väljendab heameelt rändlust käsitlevate õigusaktide kiire rakendamise üle; toonitab, et edaspidigi tuleb ELis pidevalt jälgida mobiilsete kõneteenuste rändlushindasid, sealhulgas andmesideteenuseid; palub BERECil analüüsida sõltumatult muid meetodeid, kui hinna reguleerimine, et luua nende meetodite kasutamise abil rändluse konkurentsivõimeline siseturg; palub komisjonil esitada BERECi analüüsi ning oma läbivaatamise alusel enne 2013. aastat ettepanek rändluse küsimuse lahendamiseks pikemas perspektiivis, et tagada hästi toimiv, tarbijale orienteeritud ja konkurentsivõimeline rändlusturg, mis toob kaasa madalamad hinnad; |
| --- | --- |

33.

väljendab heameelt rändlust käsitlevate õigusaktide kiire rakendamise üle; toonitab, et edaspidigi tuleb ELis pidevalt jälgida mobiilsete kõneteenuste rändlushindasid, sealhulgas andmesideteenuseid; palub BERECil analüüsida sõltumatult muid meetodeid, kui hinna reguleerimine, et luua nende meetodite kasutamise abil rändluse konkurentsivõimeline siseturg; palub komisjonil esitada BERECi analüüsi ning oma läbivaatamise alusel enne 2013. aastat ettepanek rändluse küsimuse lahendamiseks pikemas perspektiivis, et tagada hästi toimiv, tarbijale orienteeritud ja konkurentsivõimeline rändlusturg, mis toob kaasa madalamad hinnad;

| 34. | rõhutab, et digitaalteenused võivad kaasa aidata Euroopa siseturu täielikule ärakasutamisele; nõuab tulemuslikku digitaalse siseturu poliitikat, mis suurendaks Euroopa internetipõhiste teenuste konkurentsivõimet, juurdepääsetavust, piiriülesust ning läbipaistvust, tagades tarbijakaitse kõrgeima võimaliku taseme ning lõpetades territoriaalse diskrimineerimise; palub ELi institutsioonidel likvideerida 2013. aastaks peamised õiguslikud takistused piiriüleste internetitehingute teelt; kutsub komisjoni üles edendama digitaalse siseturu kehtiva õigusraamistiku pidevat hindamist ning pakkuma sihipäraseid õiguslikke meetmeid peamiste takistuste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et digitaalteenused võivad kaasa aidata Euroopa siseturu täielikule ärakasutamisele; nõuab tulemuslikku digitaalse siseturu poliitikat, mis suurendaks Euroopa internetipõhiste teenuste konkurentsivõimet, juurdepääsetavust, piiriülesust ning läbipaistvust, tagades tarbijakaitse kõrgeima võimaliku taseme ning lõpetades territoriaalse diskrimineerimise; palub ELi institutsioonidel likvideerida 2013. aastaks peamised õiguslikud takistused piiriüleste internetitehingute teelt; kutsub komisjoni üles edendama digitaalse siseturu kehtiva õigusraamistiku pidevat hindamist ning pakkuma sihipäraseid õiguslikke meetmeid peamiste takistuste kõrvaldamiseks;

| 35. | kutsub üles teostama ühtlustatud eeskirjade uuringut ELis, et edendada pilvandmetöötluse ja e-kaubanduse ühisturgu; |
| --- | --- |

35.

kutsub üles teostama ühtlustatud eeskirjade uuringut ELis, et edendada pilvandmetöötluse ja e-kaubanduse ühisturgu;

| 36. | kutsub komisjoni üles kaaluma meetmeid piiriülese internetikaubanduse tingimuste läbipaistvuse ning piiriülese jõustamise ja kaebuste esitamise menetluse tõhususe edasiseks suurendamiseks; rõhutab, et internetikaubanduse edukas areng nõuab toodete ja kaupade tõhusat levikut ning rõhutab seetõttu vajadust rakendada kiiresti kolmas postidirektiiv (2008/6/EÜ); |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles kaaluma meetmeid piiriülese internetikaubanduse tingimuste läbipaistvuse ning piiriülese jõustamise ja kaebuste esitamise menetluse tõhususe edasiseks suurendamiseks; rõhutab, et internetikaubanduse edukas areng nõuab toodete ja kaupade tõhusat levikut ning rõhutab seetõttu vajadust rakendada kiiresti kolmas postidirektiiv (2008/6/EÜ);

| 37. | on veendunud, et liikmesriigid peaksid tagama ettevõtjatele, eelkõige VKEdele vajaliku digitaalse keskkonna; kutsub liikmesriike üles kehtestama „kõik-ühes-kohas” lahendust käibemaksu jaoks, et edendada VKEde ja ettevõtjate piiriülest e- kaubandust, ning kutsub komisjoni üles toetama e-arvete laialdast kasutamist; |
| --- | --- |

37.

on veendunud, et liikmesriigid peaksid tagama ettevõtjatele, eelkõige VKEdele vajaliku digitaalse keskkonna; kutsub liikmesriike üles kehtestama „kõik-ühes-kohas” lahendust käibemaksu jaoks, et edendada VKEde ja ettevõtjate piiriülest e- kaubandust, ning kutsub komisjoni üles toetama e-arvete laialdast kasutamist;

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama selle, et 2015. aastaks teostatakse vähemalt 50 % kõigist riigihangetest elektrooniliste vahendite kaudu, nagu sätestatud 2005. aastal Manchesteris asetleidnud e-valitsust käsitleval ministrite konverentsil kokkulepitud tegevuskavas; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama selle, et 2015. aastaks teostatakse vähemalt 50 % kõigist riigihangetest elektrooniliste vahendite kaudu, nagu sätestatud 2005. aastal Manchesteris asetleidnud e-valitsust käsitleval ministrite konverentsil kokkulepitud tegevuskavas;

| 39. | on seisukohal, et infoühiskonna õigusliku raamistiku moodustavad direktiivid on ligi kümme aastat pärast nende vastuvõtmist aegunud internetikeskkonna üha keerukamaks muutumise, uute tehnoloogiate kasutuselevõtmise ning asjaolu tõttu, et EL kodanike andmeid töödeldakse üha enam väljaspool Euroopa Liitu; arvab, et kui mõnest direktiivist tulenevaid õiguslikke küsimusi saabki lahendada nende tükatise ajakohastamisega, siis teised vajavad põhjalikumat läbivaatamist, ja et on vaja vastu võtta andmekaitse rahvusvahelise raamistik; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et infoühiskonna õigusliku raamistiku moodustavad direktiivid on ligi kümme aastat pärast nende vastuvõtmist aegunud internetikeskkonna üha keerukamaks muutumise, uute tehnoloogiate kasutuselevõtmise ning asjaolu tõttu, et EL kodanike andmeid töödeldakse üha enam väljaspool Euroopa Liitu; arvab, et kui mõnest direktiivist tulenevaid õiguslikke küsimusi saabki lahendada nende tükatise ajakohastamisega, siis teised vajavad põhjalikumat läbivaatamist, ja et on vaja vastu võtta andmekaitse rahvusvahelise raamistik;

| 40. | rõhutab avalike teenuste digitaliseerimise (e-valitsus) potentsiaalset väärtust kodanike ja ettevõtjate jaoks, et tagada avalike teenuste tõhusam ning personaliseeritum osutamine; kutsub liikmesriike üles kasutama IKT vahendeid valitsuse tegevuse läbipaistvuse ja vastutuse parandamiseks ning suurema osalusdemokraatia saavutamiseks, mis hõlmaks kõiki sotsiaal-majanduslikke rühmi, suurendaks uute kasutajate teadlikkust ning paneks aluse usaldusele ja kindlustundele; kutsub liikmesriike koostama avalike teenuste digitaliseerimise riiklikke kavasid, mis peaksid sisaldama eesmärke ja meetmeid kõigi avalike teenuste internetikeskkonda viimiseks ning puudega isikutele kättesaadavaks muutmiseks aastaks 2015; |
| --- | --- |

40.

rõhutab avalike teenuste digitaliseerimise (e-valitsus) potentsiaalset väärtust kodanike ja ettevõtjate jaoks, et tagada avalike teenuste tõhusam ning personaliseeritum osutamine; kutsub liikmesriike üles kasutama IKT vahendeid valitsuse tegevuse läbipaistvuse ja vastutuse parandamiseks ning suurema osalusdemokraatia saavutamiseks, mis hõlmaks kõiki sotsiaal-majanduslikke rühmi, suurendaks uute kasutajate teadlikkust ning paneks aluse usaldusele ja kindlustundele; kutsub liikmesriike koostama avalike teenuste digitaliseerimise riiklikke kavasid, mis peaksid sisaldama eesmärke ja meetmeid kõigi avalike teenuste internetikeskkonda viimiseks ning puudega isikutele kättesaadavaks muutmiseks aastaks 2015;

| 41. | rõhutab lairibaühenduse tähtsust Euroopa kodanike tervisele, võimaldades tõhusate tervisealaste infotehnoloogiate kasutamist, parandades hoolekande kvaliteeti, laiendades tervishoiu geograafilist ulatust saarelistele, mägistele ja väikese rahvastikutihedusega aladele, hõlbustades kodust hooldust ning vähendades asjatuid hooldusi ja kulukat patsientide üleviimist; tuletab meelde, et lairibatehnoloogiast võib olla abi Euroopa kodanike kaitsmisel, sest see lihtsustab ja edendab avaliku julgeolekuga seonduva teabe edastamist, menetlusi, suurõnnetustele reageerimist ning nendest taastumist; |
| --- | --- |

41.

rõhutab lairibaühenduse tähtsust Euroopa kodanike tervisele, võimaldades tõhusate tervisealaste infotehnoloogiate kasutamist, parandades hoolekande kvaliteeti, laiendades tervishoiu geograafilist ulatust saarelistele, mägistele ja väikese rahvastikutihedusega aladele, hõlbustades kodust hooldust ning vähendades asjatuid hooldusi ja kulukat patsientide üleviimist; tuletab meelde, et lairibatehnoloogiast võib olla abi Euroopa kodanike kaitsmisel, sest see lihtsustab ja edendab avaliku julgeolekuga seonduva teabe edastamist, menetlusi, suurõnnetustele reageerimist ning nendest taastumist;

| 42. | juhib tähelepanu sellele, et IKT on eriti oluline puudega inimeste jaoks, kelle vajadus tehnoloogilise abi järele nende igapäevases elus on tavapärasest suurem; leiab, et puudega inimestel on õigus võrdsetel alustel osa saada uutest tehnoloogiatest tulenevate toodete ja teenuste kiirest arengust, sest see võimaldab neil osaleda kaasavamas infoühiskonnas ilma piiranguteta; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu sellele, et IKT on eriti oluline puudega inimeste jaoks, kelle vajadus tehnoloogilise abi järele nende igapäevases elus on tavapärasest suurem; leiab, et puudega inimestel on õigus võrdsetel alustel osa saada uutest tehnoloogiatest tulenevate toodete ja teenuste kiirest arengust, sest see võimaldab neil osaleda kaasavamas infoühiskonnas ilma piiranguteta;

| 43. | rõhutab vajadust välja arendada nn viies põhivabadus, mis võimaldab infosisu ja teadmiste vaba ringlust, ning saavutada 2015. aastaks digitaalsisu kättesaadavust Euroopas regueeriv järjepidev ja tarbijasõbralik raamistik, mis suurendaks tarbijate kindlustunnet ning tagaks õiglase tasakaalu õiguste valdajatele õiguste ning avalikkuse juurdepääsu vahel infosisule ja teadmistele; nõuab tungivalt, et EL, kes võtab arvesse kiiret tehnoloogilist arengut, kiirendaks arutelu autoriõiguste üle ning analüüsiks ELi intellektuaalomandi õiguste mõju vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 118, et tagada intellektuaalse omandi õiguste ühetaoline kaitse internetis ja väljaspool seda; |
| --- | --- |

43.

rõhutab vajadust välja arendada nn viies põhivabadus, mis võimaldab infosisu ja teadmiste vaba ringlust, ning saavutada 2015. aastaks digitaalsisu kättesaadavust Euroopas regueeriv järjepidev ja tarbijasõbralik raamistik, mis suurendaks tarbijate kindlustunnet ning tagaks õiglase tasakaalu õiguste valdajatele õiguste ning avalikkuse juurdepääsu vahel infosisule ja teadmistele; nõuab tungivalt, et EL, kes võtab arvesse kiiret tehnoloogilist arengut, kiirendaks arutelu autoriõiguste üle ning analüüsiks ELi intellektuaalomandi õiguste mõju vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 118, et tagada intellektuaalse omandi õiguste ühetaoline kaitse internetis ja väljaspool seda;

| 44. | tunnistab, et Euroopa loome- ja kultuurisektor ei etenda mitte üksnes olulist rolli kultuurilise mitmekesisuse, meediapluralismi ja osalusdemokraatia edendamisel Euroopas, vaid on ka oluliseks säästva kasvu mootoriks Euroopas ja võib seega etendada otsustavat rolli ELi majanduse elavdamisel; tunnistab vajadust edendada keskkonda, mis jätkab loomesektori soodustamist; kutsub komisjoni seetõttu üles rakendama UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni kõigi digitaalse tegevuskavaga seotud poliitiliste algatuste puhul; |
| --- | --- |

44.

tunnistab, et Euroopa loome- ja kultuurisektor ei etenda mitte üksnes olulist rolli kultuurilise mitmekesisuse, meediapluralismi ja osalusdemokraatia edendamisel Euroopas, vaid on ka oluliseks säästva kasvu mootoriks Euroopas ja võib seega etendada otsustavat rolli ELi majanduse elavdamisel; tunnistab vajadust edendada keskkonda, mis jätkab loomesektori soodustamist; kutsub komisjoni seetõttu üles rakendama UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni kõigi digitaalse tegevuskavaga seotud poliitiliste algatuste puhul;

| 45. | rõhutab, et Euroopa digitaalne tegevuskava peab edendama kvaliteetse ja kultuuriliselt mitmekesise sisu tootmist ja levitamist ELis, et motiveerida kõiki ELi kodanikke võtma vastu digitaalseid tehnoloogiaid, nagu internet, ning et maksimeerida kultuurilist ja sotsiaalset kasu, mida ELi kodanikud võivad sellistest tehnoloogiatest saada; soovitab suurema teadlikkuse saavutamiseks algatada teabekampaania ELi tasandil, eriti digitaalse kultuurilise sisu arendamise ja levitamise kaudu; kutsub komisjoni üles kaaluma oma õigusloome- ja tööprogrammi raames võimalust lubada liikmesriikidel kohaldada kultuuriväärtuste internetipõhise levitamise suhtes vähendatud käibemaksumäära; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et Euroopa digitaalne tegevuskava peab edendama kvaliteetse ja kultuuriliselt mitmekesise sisu tootmist ja levitamist ELis, et motiveerida kõiki ELi kodanikke võtma vastu digitaalseid tehnoloogiaid, nagu internet, ning et maksimeerida kultuurilist ja sotsiaalset kasu, mida ELi kodanikud võivad sellistest tehnoloogiatest saada; soovitab suurema teadlikkuse saavutamiseks algatada teabekampaania ELi tasandil, eriti digitaalse kultuurilise sisu arendamise ja levitamise kaudu; kutsub komisjoni üles kaaluma oma õigusloome- ja tööprogrammi raames võimalust lubada liikmesriikidel kohaldada kultuuriväärtuste internetipõhise levitamise suhtes vähendatud käibemaksumäära;

| 46. | rõhutab, et internet, mis pakub palju uusi võimalusi loomingulise sisu levitamiseks ja sellele juurdepääsuks, toob kaasa ka uusi väljakutseid, mis seonduvad Euroopa küberruumi turvalisuse tagamisega uut tüüpi kuritegude ning rünnakute suhtes; märgib, et sanktsioonid, mis on üks võimalik abivahend autoriõiguste jõustamiseks, tuleks põhimõtteliselt suunata esmalt ärieesmärgil ärakasutajate ja alles seejärel üksikisikute vastu; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et internet, mis pakub palju uusi võimalusi loomingulise sisu levitamiseks ja sellele juurdepääsuks, toob kaasa ka uusi väljakutseid, mis seonduvad Euroopa küberruumi turvalisuse tagamisega uut tüüpi kuritegude ning rünnakute suhtes; märgib, et sanktsioonid, mis on üks võimalik abivahend autoriõiguste jõustamiseks, tuleks põhimõtteliselt suunata esmalt ärieesmärgil ärakasutajate ja alles seejärel üksikisikute vastu;

| 47. | usub, et EL peab uute tehnoloogiate, uute digitaalsete edastusvahendite ja tarbijate muutuva käitumise valguses edendama pakkumise poolega seonduvat poliitikat ning kaaluma autoriõiguste litsentsimise ning hankimise reeglite edasiarendamist; nõuab täiustatud, tõhusamat ja järjekindlamat läbipaistvat õiguste haldamise ning hankimise süsteemi nii muusikalise kui ka audiovisuaalse loomingu jaoks ning suuremat läbipaistvust ja konkurentsi õiguste ja tasude kogumise haldusorganisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

47.

usub, et EL peab uute tehnoloogiate, uute digitaalsete edastusvahendite ja tarbijate muutuva käitumise valguses edendama pakkumise poolega seonduvat poliitikat ning kaaluma autoriõiguste litsentsimise ning hankimise reeglite edasiarendamist; nõuab täiustatud, tõhusamat ja järjekindlamat läbipaistvat õiguste haldamise ning hankimise süsteemi nii muusikalise kui ka audiovisuaalse loomingu jaoks ning suuremat läbipaistvust ja konkurentsi õiguste ja tasude kogumise haldusorganisatsioonide vahel;

| 48. | rõhutab, et uues digitaalses tegevuskavas tuleb pöörata suuremat tähelepanu Euroopa unikaalse kultuuripärandi digiteerimisele ning selle kodanikele kättesaadavamaks muutmisele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid annaksid piisavat rahalist toetust ELi digiteerimispoliitikale, julgustades samas nii komisjoni kui ka liikmesriike leidma sobivaid lahendusi praegustele õiguslikele takistustele; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et uues digitaalses tegevuskavas tuleb pöörata suuremat tähelepanu Euroopa unikaalse kultuuripärandi digiteerimisele ning selle kodanikele kättesaadavamaks muutmisele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid annaksid piisavat rahalist toetust ELi digiteerimispoliitikale, julgustades samas nii komisjoni kui ka liikmesriike leidma sobivaid lahendusi praegustele õiguslikele takistustele;

| 49. | väljendab tõsist muret seoses Euroopa digitaalraamatukogu projekti tulevikuga, kui raamatukogu digitaalse vormingu, haldamise, tõhususe, praktilisuse, kasulikkuse ja projekti suuremastaabilise mediatiseerimise valdkonnas ei leia aset radikaalseid muudatusi; |
| --- | --- |

49.

väljendab tõsist muret seoses Euroopa digitaalraamatukogu projekti tulevikuga, kui raamatukogu digitaalse vormingu, haldamise, tõhususe, praktilisuse, kasulikkuse ja projekti suuremastaabilise mediatiseerimise valdkonnas ei leia aset radikaalseid muudatusi;

| 50. | on seisukohal, et koos IKT järjepideva kasutuselevõtmisega on tähtis edendada IKT alal tipptasemel teadusuuringuid ning suurendada avalikke ja erainvesteeringuid kõrge riskitasemega ühisesse IKT valdkonna teadus- ja arendustegevusse; rõhutab, et Euroopa peab olema internetitehnoloogiate, pilvandmetöötluse, intellektikeskkondade ning superarvutite ja vähese süsinikujäljega IKT rakenduste arendamisel esirinnas; teeb ettepaneku järgmises finantsperspektiivis kahekordistada ELi IKT valdkonna teadusuuringute eelarvet ning neljakordistada IKT kasutuselevõtu eelarvet; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et koos IKT järjepideva kasutuselevõtmisega on tähtis edendada IKT alal tipptasemel teadusuuringuid ning suurendada avalikke ja erainvesteeringuid kõrge riskitasemega ühisesse IKT valdkonna teadus- ja arendustegevusse; rõhutab, et Euroopa peab olema internetitehnoloogiate, pilvandmetöötluse, intellektikeskkondade ning superarvutite ja vähese süsinikujäljega IKT rakenduste arendamisel esirinnas; teeb ettepaneku järgmises finantsperspektiivis kahekordistada ELi IKT valdkonna teadusuuringute eelarvet ning neljakordistada IKT kasutuselevõtu eelarvet;

| 51. | väljendab kahetsust seoses asjaoluga, et IKT-alase akadeemilise talendi ligimeelitamise, arendamise ja hoidmise seisukohast jääb Euroopa endiselt maha muudest juhtivatest turgudest ning kannatab akadeemikutele ja teadlastele USAs loodud paremate töötingimuste tõttu märkimisväärse ajude äravoolu all; rõhutab, et antud probleemiga tegelemiseks peab Euroopa lisaks tööstusele pöörama tähelepanu ka akadeemilistele ringkondadele, töötamaks välja tipptaseme karjääriarendusprogrammi, mis toetaks teaduskogukonna eluliselt tähtsat rolli maailmatasemel laiapõhjalises IKT innovatsioonistrateegias; |
| --- | --- |

51.

väljendab kahetsust seoses asjaoluga, et IKT-alase akadeemilise talendi ligimeelitamise, arendamise ja hoidmise seisukohast jääb Euroopa endiselt maha muudest juhtivatest turgudest ning kannatab akadeemikutele ja teadlastele USAs loodud paremate töötingimuste tõttu märkimisväärse ajude äravoolu all; rõhutab, et antud probleemiga tegelemiseks peab Euroopa lisaks tööstusele pöörama tähelepanu ka akadeemilistele ringkondadele, töötamaks välja tipptaseme karjääriarendusprogrammi, mis toetaks teaduskogukonna eluliselt tähtsat rolli maailmatasemel laiapõhjalises IKT innovatsioonistrateegias;

| 52. | on seisukohal, et 2015. aastaks peavad kõik Euroopa uurimisinstituudid ja infrastruktuurid olema ühendatud GBps-i ülikiirete edastusvõrkude abil, luues Euroopa teadusringkondade intraneti; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et 2015. aastaks peavad kõik Euroopa uurimisinstituudid ja infrastruktuurid olema ühendatud GBps-i ülikiirete edastusvõrkude abil, luues Euroopa teadusringkondade intraneti;

| 53. | kutsub üles suurematele investeeringutele avatud lähtekoodiga tarkvara kasutamisse Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

53.

kutsub üles suurematele investeeringutele avatud lähtekoodiga tarkvara kasutamisse Euroopa Liidus;

| 54. | nõuab uusi investeeringuid teadusuuringutesse olemasolevate digitaalsete vahendite paremaks rakendamiseks, et tagada kõigi kodanike juurdepääs kultuuritoodetele; |
| --- | --- |

54.

nõuab uusi investeeringuid teadusuuringutesse olemasolevate digitaalsete vahendite paremaks rakendamiseks, et tagada kõigi kodanike juurdepääs kultuuritoodetele;

| 55. | on mures ELi raamprogrammi bürokraatlikkuse pärast; palub komisjonil bürokraatia kaotamiseks raamprogrammi menetlusi muuta programmi sealjuures ohtu seadmata ja asutada kasutajatekogu; |
| --- | --- |

55.

on mures ELi raamprogrammi bürokraatlikkuse pärast; palub komisjonil bürokraatia kaotamiseks raamprogrammi menetlusi muuta programmi sealjuures ohtu seadmata ja asutada kasutajatekogu;

| 56. | kutsub komisjoni üles hindama koos liikmesriikidega seda, millisel viisil direktiivid 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute ning nende ülevõtmise kohta toetavad teadustegevust ja innovatsiooni ning vajaduse korral parimate tavade tuvastamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma ehitustööde riigihankelepingute innovatsiooninäitajate väljatöötamist; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni üles hindama koos liikmesriikidega seda, millisel viisil direktiivid 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute ning nende ülevõtmise kohta toetavad teadustegevust ja innovatsiooni ning vajaduse korral parimate tavade tuvastamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma ehitustööde riigihankelepingute innovatsiooninäitajate väljatöötamist;

| 57. | tuletab meelde, et Euroopa konkurentsivõime tulevikus ja suutlikkus taastuda praegusest majanduskriisist sõltuvad olulisel määral Euroopa võimest lihtsustada IKT üldist ning tõhusat kasutuselevõtmist ettevõtjates; märgib siiski, et VKEd on siiski suurtest ettevõtjatest tugevalt maha jäänud ning juhib erilist tähelepanu tagatistele, mida tuleks võimaldada mikro- ja väikeettevõtjatele selle tagamiseks, et neid ei jäeta ilma IKT arengust tulenevatest hüvedest; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tõhustama toetust VKEdele seoses IKT vahendite kasutamisega nende tootlikkuse tõstmiseks; |
| --- | --- |

57.

tuletab meelde, et Euroopa konkurentsivõime tulevikus ja suutlikkus taastuda praegusest majanduskriisist sõltuvad olulisel määral Euroopa võimest lihtsustada IKT üldist ning tõhusat kasutuselevõtmist ettevõtjates; märgib siiski, et VKEd on siiski suurtest ettevõtjatest tugevalt maha jäänud ning juhib erilist tähelepanu tagatistele, mida tuleks võimaldada mikro- ja väikeettevõtjatele selle tagamiseks, et neid ei jäeta ilma IKT arengust tulenevatest hüvedest; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tõhustama toetust VKEdele seoses IKT vahendite kasutamisega nende tootlikkuse tõstmiseks;

| 58. | palub komisjonil esitada digitaalkava internetipõhiste ettevõtlusvõimaluste edendamiseks, mille eesmärgiks on eelkõige lisavõimaluste pakkumine neile inimestele, kes on finantskriisi tõttu hiljuti töötuks jäänud; on seisukohal, et nimetatud kava peaks sisaldama taskukohase hinnaga tarkvara ja riistvara võimaldamist koos tasuta internetiühenduse ning konsultatsiooniga; |
| --- | --- |

58.

palub komisjonil esitada digitaalkava internetipõhiste ettevõtlusvõimaluste edendamiseks, mille eesmärgiks on eelkõige lisavõimaluste pakkumine neile inimestele, kes on finantskriisi tõttu hiljuti töötuks jäänud; on seisukohal, et nimetatud kava peaks sisaldama taskukohase hinnaga tarkvara ja riistvara võimaldamist koos tasuta internetiühenduse ning konsultatsiooniga;

| 59. | on seisukohal, et tegevuskava 2015.eu eesmärk peaks olema IKT süstemaatiline integreerimine vähese süsinikuheitega majandusse; nõuab, et kliimamuutuse strateegias sätestatud 20-20-20 eesmärkide saavutamiseks kasutataks IKT; on arvamusel, et rakendusi, nagu arukad energiavõrgud, arukad mõõdikud, arukas liikuvus, arukad autod, arukas veemajandus ning e-tervis, tuleb käsitleda 2015.eu põhiliste algatustena; juhib tähelepanu ka nõudele vähendada 2015. aastaks IKT sektori süsinikujälge 50 %; |
| --- | --- |

59.

on seisukohal, et tegevuskava 2015.eu eesmärk peaks olema IKT süstemaatiline integreerimine vähese süsinikuheitega majandusse; nõuab, et kliimamuutuse strateegias sätestatud 20-20-20 eesmärkide saavutamiseks kasutataks IKT; on arvamusel, et rakendusi, nagu arukad energiavõrgud, arukad mõõdikud, arukas liikuvus, arukad autod, arukas veemajandus ning e-tervis, tuleb käsitleda 2015.eu põhiliste algatustena; juhib tähelepanu ka nõudele vähendada 2015. aastaks IKT sektori süsinikujälge 50 %;

| 60. | võtab arvesse, et rahvusvaheline kaubandus peaks lähtuma õiglase kaubanduse põhimõttest, eesmärgiga saavutada kohane tasakaal turgude avamise ja eri majandussektorite õiguspärase kaitse vahel, keskendudes eriti töö- ja sotsiaalsetele tingimustele; |
| --- | --- |

60.

võtab arvesse, et rahvusvaheline kaubandus peaks lähtuma õiglase kaubanduse põhimõttest, eesmärgiga saavutada kohane tasakaal turgude avamise ja eri majandussektorite õiguspärase kaitse vahel, keskendudes eriti töö- ja sotsiaalsetele tingimustele;

| 61. | on seisukohal, et tegevuskava 2015.eu tulemusliku rakendamise oluline eeldus on selle omaksvõtmine mitmetasandilise valitsemise vaimus kõigil (ELi, liikmesriikide ja piirkondade) poliitilistel ja geograafilistel tasanditel, samuti selle poliitiline nähtavus; teeb sellega seoses ettepaneku pidada regulaarselt digitaalse tegevuskava teemalisi tippkohtumisi, et saada ülevaade liidu ja liikmesriikide tasemel saavutatust ja anda uus poliitiline impulss; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et tegevuskava 2015.eu tulemusliku rakendamise oluline eeldus on selle omaksvõtmine mitmetasandilise valitsemise vaimus kõigil (ELi, liikmesriikide ja piirkondade) poliitilistel ja geograafilistel tasanditel, samuti selle poliitiline nähtavus; teeb sellega seoses ettepaneku pidada regulaarselt digitaalse tegevuskava teemalisi tippkohtumisi, et saada ülevaade liidu ja liikmesriikide tasemel saavutatust ja anda uus poliitiline impulss;

| 62. | juhib eraldi komisjoni tähelepanu vajadusele seada targad (konkreetsed, mõõdetavad, asjakohased, realistlikud ja tähtajalised) eesmärgid ja sihid ning võtta vastu tegevuskava, millega mobiliseeritakse kõik vajalikud ELi vahendid: rahastamine, mittesiduvad õigusaktid, jõustamine ning vajaduse korral ka sihipärased õigusaktid kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades (st elektrooniline side, haridus, teadustegevus, innovatsioon ja ühtekuuluvuspoliitika); kutsub komisjoni üles teostama 2015.eu strateegia saavutuste regulaarset läbivaatamist ulatusliku näitajate kogumi põhjal, mis võimaldab sotsiaalsete mõjude kvantitatiivset ja kvalitatiivset analüüsi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ELi ning riiklike ja regionaalsete programmide asjakohast kooskõlastamist antud valdkonnas; |
| --- | --- |

62.

juhib eraldi komisjoni tähelepanu vajadusele seada targad (konkreetsed, mõõdetavad, asjakohased, realistlikud ja tähtajalised) eesmärgid ja sihid ning võtta vastu tegevuskava, millega mobiliseeritakse kõik vajalikud ELi vahendid: rahastamine, mittesiduvad õigusaktid, jõustamine ning vajaduse korral ka sihipärased õigusaktid kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades (st elektrooniline side, haridus, teadustegevus, innovatsioon ja ühtekuuluvuspoliitika); kutsub komisjoni üles teostama 2015.eu strateegia saavutuste regulaarset läbivaatamist ulatusliku näitajate kogumi põhjal, mis võimaldab sotsiaalsete mõjude kvantitatiivset ja kvalitatiivset analüüsi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ELi ning riiklike ja regionaalsete programmide asjakohast kooskõlastamist antud valdkonnas;

| 63. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

63.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele.

---

(1)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 133.

(2)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 364.

(3)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 87.

(4)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 370.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/54

---

Kolmapäev, 5. mai 2010ELi strateegia suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga Väliskomisjon

P7_TA(2010)0141

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (2009/2213(INI))

2011/C 81 E/09

Euroopa Parlament,

võttes arvesse deklaratsioone, mis on vastu võetud Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna ning Euroopa Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide viiel seni toimunud tippkohtumisel – Rio de Janeiros (28. ja 29. juunil 1999), Madridis (17. ja 18. mail 2002), Guadalajaras (28. ja 29. mail 2004), Viinis (12. ja 13. mail 2006) ning Limas (16. ja 17. mail 2008);

võttes arvesse 13. ja 14. mail 2009. aastal Prahas toimunud Rio Grupi ja Euroopa Liidu ministrite 14. kohtumise ühisavaldust;

võttes arvesse 14. mail 2009. aastal Prahas toimunud Euroopa Liidu eesistujakolmiku ja Kesk-Ameerika riikide nn San José dialoogi ministrite kohtumise ühisavaldust;

võttes arvesse Ibero-Ameerika riigipeade ja valitsusjuhtide 19. tippkohtumisel 29. novembril ja 1. detsembril 2009. aastal Estorilis (Portugal) vastu võetud deklaratsiooni (Lissaboni deklaratsioon);

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2009. aasta teatist „Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil” (KOM(2009)0495);

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 8. detsembri 2009. aasta järeldusi Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhete kohta;

võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee (EUROLAT) resolutsioone, eelkõige 20. detsembri 2007. aasta resolutsiooni ELi ja Ladina-Ameerika suhete kohta, milles peetakse silmas Lima viiendat tippkohtumist ja pööratakse erilist tähelepanu demokraatlikule valitsemisele, 8. aprilli 2009. aasta resolutsiooni Euroopa – Ladina-Ameerika rahu- ja julgeolekuharta kohta ja 15. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni ettepanekut Euroopa Liidu – Ladina-Ameerika partnerluse kohta, milles peetakse silmas 2010. aasta mai Madridi kuuendat tippkohtumist;

võttes arvesse oma 15. novembri 2001. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhteid käsitleva ühise strateegia ja globaalse partnerluse kohta (1), 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerluse kohta (2) ja 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide viienda tippkohtumise kohta Limas (3);

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni hiljutise maavärina kohta Haitil, 11. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Venezuela kohta ja 11. märtsi 2010. aasta resolutsiooni meelsusvangide kohta Kuubal;

võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni naiste mõrvade (feminitsiidide) kohta Mehhikos ja Kesk-Ameerikas ning Euroopa Liidu rolli kohta selle nähtuse vastases võitluses (4);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A7-0111/2010),

| A. | arvestades Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika kahepoolse strateegilise partnerluse olulisust ning seda, kui tähtis on mõlema piirkonna jaoks jätkata kõnealuse partnerluse süvendamist ja parandamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika kahepoolse strateegilise partnerluse olulisust ning seda, kui tähtis on mõlema piirkonna jaoks jätkata kõnealuse partnerluse süvendamist ja parandamist;

| B. | arvestades, et ELi eesistujariigi Hispaania ning tulevaste eesistujariikide Belgia ja Ungari prioriteetide hulka kuulub Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhete tugevdamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi eesistujariigi Hispaania ning tulevaste eesistujariikide Belgia ja Ungari prioriteetide hulka kuulub Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhete tugevdamine;

| C. | arvestades, et selles kahe piirkonna strateegilises partnerluses on alates esimesest tippkohtumisest 1999. aastal tehtud märkimisväärseid edusamme, milleks on eelkõige Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee (EUROLAT) kui kahe piirkonna strateegilise partnerluse parlamentaarse vahendi loomine Viini tippkohtumisel, kuid arvestades ka, et veel on vaja võtta teatavaid meetmeid ja lahendada teatavaid probleeme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et selles kahe piirkonna strateegilises partnerluses on alates esimesest tippkohtumisest 1999. aastal tehtud märkimisväärseid edusamme, milleks on eelkõige Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee (EUROLAT) kui kahe piirkonna strateegilise partnerluse parlamentaarse vahendi loomine Viini tippkohtumisel, kuid arvestades ka, et veel on vaja võtta teatavaid meetmeid ja lahendada teatavaid probleeme;

| D. | arvestades, et kahe piirkonna strateegilise partnerluse üks peamisi eesmärke on piirkondlik integratsioon, kus strateegiliste partnerluste kõrval sõlmitakse allpiirkondlikud ja kahepoolsed partnerluslepingud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kahe piirkonna strateegilise partnerluse üks peamisi eesmärke on piirkondlik integratsioon, kus strateegiliste partnerluste kõrval sõlmitakse allpiirkondlikud ja kahepoolsed partnerluslepingud;

| E. | arvestades, et kuigi Ladina-Ameerika Riikide Liit (UNASUR) erineb piirkonna integratsiooniprotsessi edendavatest organisatsioonidest (Andide Ühendus, Mercosur, Kesk-Ameerika Integratsioonisüsteem), võib see olla integratsiooniprotsessi stiimuliks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuigi Ladina-Ameerika Riikide Liit (UNASUR) erineb piirkonna integratsiooniprotsessi edendavatest organisatsioonidest (Andide Ühendus, Mercosur, Kesk-Ameerika Integratsioonisüsteem), võib see olla integratsiooniprotsessi stiimuliks;

| F. | arvestades, et Ameerika riikide vaheliste võimalike konfliktide korral peaksid nende riikide valitsused, keda konflikt puudutab, subsidiaarsuse põhimõtet järgides läbima kõik Ladina-Ameerika õiguskaitseinstantsid, enne kui pöördada väljaspool lõunapoolkera asuvate instantside poole; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ameerika riikide vaheliste võimalike konfliktide korral peaksid nende riikide valitsused, keda konflikt puudutab, subsidiaarsuse põhimõtet järgides läbima kõik Ladina-Ameerika õiguskaitseinstantsid, enne kui pöördada väljaspool lõunapoolkera asuvate instantside poole;

| G. | arvestades, et nii Ladina-Ameerikas kui ka Euroopas on sõjalised kulutused viimastel aastatel tunduvalt kasvanud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nii Ladina-Ameerikas kui ka Euroopas on sõjalised kulutused viimastel aastatel tunduvalt kasvanud;

| H. | arvestades, et kahe piirkonna strateegiline partnerlus on veelgi tugevdanud osapoolte tegevuse kooskõlastatust rahvusvahelistel foorumitel ja rahvusvahelistes institutsioonides, ning et lisaks ühise tegevuskava koostamisele tuleks jätkata seisukohtade kooskõlastamist ülemaailmse tähtsusega küsimustes, võttes arvesse poolte ühiseid huvisid ja probleeme; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kahe piirkonna strateegiline partnerlus on veelgi tugevdanud osapoolte tegevuse kooskõlastatust rahvusvahelistel foorumitel ja rahvusvahelistes institutsioonides, ning et lisaks ühise tegevuskava koostamisele tuleks jätkata seisukohtade kooskõlastamist ülemaailmse tähtsusega küsimustes, võttes arvesse poolte ühiseid huvisid ja probleeme;

| I. | arvestades, et EL ratifitseeris hiljuti ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mis on ajaloolise tähtsusega saavutus, ja selle rakendamine võib tähendada rohkem kui 60 miljoni Ladina-Ameerikas elava puudega inimese jaoks nende kodaniku- ja sotsiaalsete õiguste tõhusat kasutamist ja võrdsete võimaluste edendamist, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL ratifitseeris hiljuti ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mis on ajaloolise tähtsusega saavutus, ja selle rakendamine võib tähendada rohkem kui 60 miljoni Ladina-Ameerikas elava puudega inimese jaoks nende kodaniku- ja sotsiaalsete õiguste tõhusat kasutamist ja võrdsete võimaluste edendamist,

| J. | arvestades Ameerika Ühendriikides uue valitsuse võimuletulekut, mis on tekitanud suuri ootusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades Ameerika Ühendriikides uue valitsuse võimuletulekut, mis on tekitanud suuri ootusi;

| K. | arvestades, et Ladina-Ameerikas elab üle 600 miljoni inimese, ning see piirkond annab 10 % maailma sisemajanduse koguproduktist, seal on 40 % maakera taimeliikidest ja erakordne inimkapital; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Ladina-Ameerikas elab üle 600 miljoni inimese, ning see piirkond annab 10 % maailma sisemajanduse koguproduktist, seal on 40 % maakera taimeliikidest ja erakordne inimkapital;

| L. | arvestades, et ELi ja Ladina-Ameerika suhted põhinevad ühistel väärtustel ning et inimõiguste ja põhivabaduste austamine on strateegilise partnerluse üks põhielement; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi ja Ladina-Ameerika suhted põhinevad ühistel väärtustel ning et inimõiguste ja põhivabaduste austamine on strateegilise partnerluse üks põhielement;

| M. | arvestades, et suhete arendamine Ladina-Ameerikaga toob mõlemapoolset kasu ja võib luua eeliseid nii kõigile ELi liikmesriikidele kui ka Ladina-Ameerika riikidele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et suhete arendamine Ladina-Ameerikaga toob mõlemapoolset kasu ja võib luua eeliseid nii kõigile ELi liikmesriikidele kui ka Ladina-Ameerika riikidele;

| N. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse perspektiivi lisamine kõikidesse poliitikameetmetesse võib aidata muuta ühiskonda õiglasemaks ja demokraatlikumaks, nii et naisi ja mehi peetaks võrdseteks kõikides valdkondades; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse perspektiivi lisamine kõikidesse poliitikameetmetesse võib aidata muuta ühiskonda õiglasemaks ja demokraatlikumaks, nii et naisi ja mehi peetaks võrdseteks kõikides valdkondades;

| O. | arvestades, et ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikides elab kokku enam kui miljard inimest ning need riigid moodustavad kolmandiku ÜRO liikmesriikidest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikides elab kokku enam kui miljard inimest ning need riigid moodustavad kolmandiku ÜRO liikmesriikidest;

| P. | arvestades, et EL on Ladina-Ameerika suurim arenguabi andja, peamine investor ja suuruselt teine kaubanduspartner ning Mercosuri riikide ja Tšiili jaoks suurim kaubanduspartner ning et alates kahe piirkonna strateegilise partnerluse käivitamisest 1999. aastal on EL rahastanud enam kui 3 miljardi euro väärtuses projekte ja programme; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EL on Ladina-Ameerika suurim arenguabi andja, peamine investor ja suuruselt teine kaubanduspartner ning Mercosuri riikide ja Tšiili jaoks suurim kaubanduspartner ning et alates kahe piirkonna strateegilise partnerluse käivitamisest 1999. aastal on EL rahastanud enam kui 3 miljardi euro väärtuses projekte ja programme;

| Q. | arvestades, et ülemaailmsest majandussurutisest taastumine on 2010. aastal veel aeglane ja kuigi Ladina-Ameerika on kriisi paremini talunud kui muud arenenud majandusega piirkonnad ning 2010. aastal on majanduskasv selles piirkonnas keskmiselt 3 %, kulgeb taastumine väga ebaühtlaselt ja kasvutasemest ei piisa, et oluliselt parandada elanikkonna sotsiaalseid tingimusi, kuna inimeste sotsiaalkaitse on seal praegu veel tunduvalt madalamal järjel kui Euroopas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ülemaailmsest majandussurutisest taastumine on 2010. aastal veel aeglane ja kuigi Ladina-Ameerika on kriisi paremini talunud kui muud arenenud majandusega piirkonnad ning 2010. aastal on majanduskasv selles piirkonnas keskmiselt 3 %, kulgeb taastumine väga ebaühtlaselt ja kasvutasemest ei piisa, et oluliselt parandada elanikkonna sotsiaalseid tingimusi, kuna inimeste sotsiaalkaitse on seal praegu veel tunduvalt madalamal järjel kui Euroopas;

| R. | arvestades noorte tööpuuduse kõrget taset nii teatavates suurtes Ladina-Ameerika kui ka ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

R.

arvestades noorte tööpuuduse kõrget taset nii teatavates suurtes Ladina-Ameerika kui ka ELi liikmesriikides;

| S. | arvestades, et märkimisväärsetele edusammudele vaatamata on laste ja emade suremuse näitajad selles piirkonnas ärevusttekitavalt kõrged; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et märkimisväärsetele edusammudele vaatamata on laste ja emade suremuse näitajad selles piirkonnas ärevusttekitavalt kõrged;

| T. | arvestades, et uimastite tootmine ja uimastiäri on selles piirkonnas jätkuvalt väga tõsine probleem; võttes arvesse, et kokapõõsasaste kasvatamine Ladina-Ameerikas on suurenenud ning et ÜRO konventsioonid ja resolutsioonid, milles kokapõõsast loetakse keelatud kultuurtaimeks, on poliitiliselt ja kultuuriliselt vastuolus teatavate riikide valitsuste ametlike seisukohtadega, mille kohaselt see taim on kohaliku põliskultuuri koostisosa; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et uimastite tootmine ja uimastiäri on selles piirkonnas jätkuvalt väga tõsine probleem; võttes arvesse, et kokapõõsasaste kasvatamine Ladina-Ameerikas on suurenenud ning et ÜRO konventsioonid ja resolutsioonid, milles kokapõõsast loetakse keelatud kultuurtaimeks, on poliitiliselt ja kultuuriliselt vastuolus teatavate riikide valitsuste ametlike seisukohtadega, mille kohaselt see taim on kohaliku põliskultuuri koostisosa;

| U. | arvestades, et paljude Ladina-Ameerika riikide põliskogukonnad elavad vaesuse, ebavõrdsuse ja diskrimineerimise tingimustes; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et paljude Ladina-Ameerika riikide põliskogukonnad elavad vaesuse, ebavõrdsuse ja diskrimineerimise tingimustes;

| V. | arvestades, et sarnaselt sellega, mis on juba ära tehtud telekommunikatsiooni sektoris, on vaja tugevasti edendada energia- ja veemajanduse, infrastruktuuri ja side valdkonda; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et sarnaselt sellega, mis on juba ära tehtud telekommunikatsiooni sektoris, on vaja tugevasti edendada energia- ja veemajanduse, infrastruktuuri ja side valdkonda;

| W. | arvestades, et infrastruktuuri ebapiisav kohandamine pärsib Ladina-Ameerika piirkonna arengut ja suutlikkust osaleda integratsiooniprotsessides; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et infrastruktuuri ebapiisav kohandamine pärsib Ladina-Ameerika piirkonna arengut ja suutlikkust osaleda integratsiooniprotsessides;

| X. | arvestades, et ELi sisserändepoliitika valmistab Ladina-Ameerikale suurt muret ning et on vaja saavutada kokkulepped, milles võetaks arvesse Euroopa ja Ladina-Ameerika partnerite õigustatud huve selle tundliku teemaga seoses; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ELi sisserändepoliitika valmistab Ladina-Ameerikale suurt muret ning et on vaja saavutada kokkulepped, milles võetaks arvesse Euroopa ja Ladina-Ameerika partnerite õigustatud huve selle tundliku teemaga seoses;

| Y. | arvestades, et Euroopa Investeerimispank (EIP) alustas oma tegevust Ladina-Ameerikas 1993. aastal ning tal on oma praeguse mandaadi (2007–2013) ajal selles piirkonnas projektide rahastamiseks kasutada 2,8 miljardit eurot; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopa Investeerimispank (EIP) alustas oma tegevust Ladina-Ameerikas 1993. aastal ning tal on oma praeguse mandaadi (2007–2013) ajal selles piirkonnas projektide rahastamiseks kasutada 2,8 miljardit eurot;

| Z. | arvestades, et innovatsioon ja teadmised on vaesuse kõrvaldamise, näljahädaga võitlemise ja säästva arengu saavutamise peamised vahendid, nagu märgiti viimasel Ibero-Ameerika tippkohtumisel; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et innovatsioon ja teadmised on vaesuse kõrvaldamise, näljahädaga võitlemise ja säästva arengu saavutamise peamised vahendid, nagu märgiti viimasel Ibero-Ameerika tippkohtumisel;

| AA. | arvestades, et Ibero-Ameerika riikide haridus-, teadus- ja kultuuriorganisatsiooni ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide majanduskomisjoni hiljutises uuringus leiti, et 55 miljardit eurot on vaja selleks, et saavutada kümne aastaga (2011-2021) aastaks 2021 seotud hariduseesmärgid, millega tahetakse kaotada praegune tohutu ebavõrdsus, likvideerida kirjaoskamatus, tagada hariduse andmine15 miljonile 3-6 aasta vanusele lapsele, kes praegu koolis ei käi, luua stabiilsed ja tõhusad kutseõppesüsteemid ning parandada oluliselt ülikooli pääsemise tingimusi; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Ibero-Ameerika riikide haridus-, teadus- ja kultuuriorganisatsiooni ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide majanduskomisjoni hiljutises uuringus leiti, et 55 miljardit eurot on vaja selleks, et saavutada kümne aastaga (2011-2021) aastaks 2021 seotud hariduseesmärgid, millega tahetakse kaotada praegune tohutu ebavõrdsus, likvideerida kirjaoskamatus, tagada hariduse andmine15 miljonile 3-6 aasta vanusele lapsele, kes praegu koolis ei käi, luua stabiilsed ja tõhusad kutseõppesüsteemid ning parandada oluliselt ülikooli pääsemise tingimusi;

| 1. | tunneb heameelt komisjoni teatise „Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil” üle, mille eesmärk on välja selgitada, hinnata ja välja pakkuda tegevusettepanekuid kahe piirkonna täieliku strateegilise partnerluse saavutamiseks; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni teatise „Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil” üle, mille eesmärk on välja selgitada, hinnata ja välja pakkuda tegevusettepanekuid kahe piirkonna täieliku strateegilise partnerluse saavutamiseks;

| 2. | väljendab heameelt nende pingutuste üle, mida eesistujariik Hispaania on teinud ELi – Kesk-Ameerika assotsiatsioonilepingu ning mitmepoolsete kaubanduslepingute sõlmimise tagamiseks Colombia ja Peruuga, ning tunnustab ka eesistujariigi kindlat soovi ja huvi taaskäivitada läbirääkimised ELi ja Mercosuri vahel; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt nende pingutuste üle, mida eesistujariik Hispaania on teinud ELi – Kesk-Ameerika assotsiatsioonilepingu ning mitmepoolsete kaubanduslepingute sõlmimise tagamiseks Colombia ja Peruuga, ning tunnustab ka eesistujariigi kindlat soovi ja huvi taaskäivitada läbirääkimised ELi ja Mercosuri vahel;

| 3. | kinnitab, et mitmesuguste piirkondlike integratsiooniprotsesside toetamine on kahe piirkonna strateegilise partnerluse üks põhiprintsiipe, ning on veendunud, et strateegiline partnerlus võimaldab kriisiolukordades ja ülemaailmse tähtsusega küsimuste puhul seisukohti paremini kooskõlastada, lähtudes ühistest väärtustest, huvidest ja probleemidest; |
| --- | --- |

3.

kinnitab, et mitmesuguste piirkondlike integratsiooniprotsesside toetamine on kahe piirkonna strateegilise partnerluse üks põhiprintsiipe, ning on veendunud, et strateegiline partnerlus võimaldab kriisiolukordades ja ülemaailmse tähtsusega küsimuste puhul seisukohti paremini kooskõlastada, lähtudes ühistest väärtustest, huvidest ja probleemidest;

| 4. | võtab teadmiseks kummaski piirkonnas toimunud poliitilised muutused ja rõhutab vajadust jälgida sündmuste arengut, et ELi poliitikat Ladina-Ameerika suhtes vajaduse korral teisiti suunata ja uute oludega kohandada; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks kummaski piirkonnas toimunud poliitilised muutused ja rõhutab vajadust jälgida sündmuste arengut, et ELi poliitikat Ladina-Ameerika suhtes vajaduse korral teisiti suunata ja uute oludega kohandada;

| 5. | rõhutab kahe piirkonna strateegilise partnerluse aluseks olevaid põhimõtteid ja väärtusi, nagu pluralistlik esindusdemokraatia, inimõiguste (poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed õigused) ja põhivabaduste austamine, sõnavabadus, õigusriik ja seaduslikkus, nõuetekohane menetlemine, õiguskindlus ning loobumine igasugusest diktatuurist ja autoritaarsest valitsemisest; |
| --- | --- |

5.

rõhutab kahe piirkonna strateegilise partnerluse aluseks olevaid põhimõtteid ja väärtusi, nagu pluralistlik esindusdemokraatia, inimõiguste (poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed õigused) ja põhivabaduste austamine, sõnavabadus, õigusriik ja seaduslikkus, nõuetekohane menetlemine, õiguskindlus ning loobumine igasugusest diktatuurist ja autoritaarsest valitsemisest;

| 6. | kutsub üles kõiki kahepoolses strateegilises partnerluses osalejaid täitma oma ülesandeid valitsemise ja sotsiaalse õigluse vallas; |
| --- | --- |

6.

kutsub üles kõiki kahepoolses strateegilises partnerluses osalejaid täitma oma ülesandeid valitsemise ja sotsiaalse õigluse vallas;

EP strateegiline visioon ELi ja Ladina-Ameerika kahepoolse strateegilise partnerluse kohta

| 7. | kinnitab veel kord, et ELi ja Ladina-Ameerika kahepoolse strateegilise partnerluse lõppeesmärk on 2015. aastaks Euroopa – Ladina-Ameerika globaalse piirkondadevahelise partnerluspiirkonna loomine poliitika, majanduse, sotsiaalküsimuste ja kultuuri valdkonnas, millega püütakse kindlustada kummagi piirkonna säästlikku arengut; |
| --- | --- |

7.

kinnitab veel kord, et ELi ja Ladina-Ameerika kahepoolse strateegilise partnerluse lõppeesmärk on 2015. aastaks Euroopa – Ladina-Ameerika globaalse piirkondadevahelise partnerluspiirkonna loomine poliitika, majanduse, sotsiaalküsimuste ja kultuuri valdkonnas, millega püütakse kindlustada kummagi piirkonna säästlikku arengut;

Euroopa – Ladina-Ameerika globaalse piirkondadevahelise partnerluspiirkonna eesmärkide saavutamise vahendid:

Kahe piirkonna strateegilise partnerluse poliitikavaldkond

| 8. | nõuab, et Lissaboni lepingu rakendamisest tulenevaid uusi võimalusi kasutataks kahe piirkonna strateegilise partnerluse huvides; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et Lissaboni lepingu rakendamisest tulenevaid uusi võimalusi kasutataks kahe piirkonna strateegilise partnerluse huvides;

| 9. | palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal tagada liidu Ladina-Ameerikale suunatud välistegevuse ühtsus, järjepidevus ja tõhusus Euroopa välisteenistuse toetusel ning aktiivse osalusega järgmisel, 2010. aasta mais Madridis toimuval Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide tippkohtumisel; |
| --- | --- |

9.

palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal tagada liidu Ladina-Ameerikale suunatud välistegevuse ühtsus, järjepidevus ja tõhusus Euroopa välisteenistuse toetusel ning aktiivse osalusega järgmisel, 2010. aasta mais Madridis toimuval Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide tippkohtumisel;

| 10. | palub eelkõige asepresidendil / kõrgel esindajal ja nõukogul sõnastada vastavalt Limas otsustatule selged suunised selle kohta, kuidas ühises tihedas koostöös kõige paremini edendada tõhusat mitmepoolsust, tagada keskkonna ja loodusvarade kaitset, võidelda kliimamuutuste vastu, tugevdada ÜRO rahu tagamise ja kindlustamise võimet, tagada aastatuhande arengueesmärkide täitmine ning kuidas rahvusvahelise õiguse raames tõrjuda rahu ja julgeolekut ähvardavaid ohte, sealhulgas ebaseaduslikku uimasti- ja relvakaubandust, organiseeritud kuritegevust ja terrorismi; |
| --- | --- |

10.

palub eelkõige asepresidendil / kõrgel esindajal ja nõukogul sõnastada vastavalt Limas otsustatule selged suunised selle kohta, kuidas ühises tihedas koostöös kõige paremini edendada tõhusat mitmepoolsust, tagada keskkonna ja loodusvarade kaitset, võidelda kliimamuutuste vastu, tugevdada ÜRO rahu tagamise ja kindlustamise võimet, tagada aastatuhande arengueesmärkide täitmine ning kuidas rahvusvahelise õiguse raames tõrjuda rahu ja julgeolekut ähvardavaid ohte, sealhulgas ebaseaduslikku uimasti- ja relvakaubandust, organiseeritud kuritegevust ja terrorismi;

| 11. | nõuab lisaks, et loodaks sobiv mehhanism EUROLATi assamblee ja liidu eri institutsioonide institutsiooniliseks koostööks, nagu on kinnitatud Lima tippkohtumise järeldustes; |
| --- | --- |

11.

nõuab lisaks, et loodaks sobiv mehhanism EUROLATi assamblee ja liidu eri institutsioonide institutsiooniliseks koostööks, nagu on kinnitatud Lima tippkohtumise järeldustes;

| 12. | kinnitab veel kord, et tulevane Euroopa välisteenistus peab tagama, et eelkõige Ladina-Ameerika taolistes võtmepiirkondades oleks Euroopa Parlamendil ELi delegatsioonides pädevad läbirääkijad, millega kindlustataks täieulatuslik koostöö Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

12.

kinnitab veel kord, et tulevane Euroopa välisteenistus peab tagama, et eelkõige Ladina-Ameerika taolistes võtmepiirkondades oleks Euroopa Parlamendil ELi delegatsioonides pädevad läbirääkijad, millega kindlustataks täieulatuslik koostöö Euroopa Parlamendiga;

| 13. | soovitab võtta vastu Euroopa – Ladina-Ameerika rahu ja julgeoleku harta, mis ÜRO hartale ja sellega seotud rahvusvahelise õiguse normidele toetudes sisaldaks ühist poliitilise tegevuse ja julgeoleku strateegiat ja suuniseid, et tulla toime ühiste ohtude ja probleemidega, mis ähvardavad kahe piirkonna strateegilise partnerluse osapooli; |
| --- | --- |

13.

soovitab võtta vastu Euroopa – Ladina-Ameerika rahu ja julgeoleku harta, mis ÜRO hartale ja sellega seotud rahvusvahelise õiguse normidele toetudes sisaldaks ühist poliitilise tegevuse ja julgeoleku strateegiat ja suuniseid, et tulla toime ühiste ohtude ja probleemidega, mis ähvardavad kahe piirkonna strateegilise partnerluse osapooli;

| 14. | tunnustab Ladina-Ameerika Riikide Liidu (UNASUR) tööd ja diplomaatilisi edusamme Lõuna-Ameerikas; |
| --- | --- |

14.

tunnustab Ladina-Ameerika Riikide Liidu (UNASUR) tööd ja diplomaatilisi edusamme Lõuna-Ameerikas;

| 15. | kinnitab oma veendumust, et paljude Ladina-Ameerika partnerriikide sisemine stabiilsus sõltub endiselt riigi reformimisest, mis peab hõlmama kõigi põlisrahvaste ja teiste vähemuste täielikku ja tõhusat kaasamist otsustusprotsessidesse, et vältida nii mis tahes diskrimineerimist ning toetada nende rahvaste kultuurilisi õigusi ja traditsioone, arvestades, et need rikastavad ühiskonda ja tugevdavad demokraatlikku valitsemist; |
| --- | --- |

15.

kinnitab oma veendumust, et paljude Ladina-Ameerika partnerriikide sisemine stabiilsus sõltub endiselt riigi reformimisest, mis peab hõlmama kõigi põlisrahvaste ja teiste vähemuste täielikku ja tõhusat kaasamist otsustusprotsessidesse, et vältida nii mis tahes diskrimineerimist ning toetada nende rahvaste kultuurilisi õigusi ja traditsioone, arvestades, et need rikastavad ühiskonda ja tugevdavad demokraatlikku valitsemist;

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et efektiivne ja sõltumatu kohtusüsteem ning tõhus inimõigusi austav poliitika, mis on vastutustundliku, kontrollitava ja läbipaistva valitsemise osa, annavad kodanikele kindlustunde, tugevdavad neis usaldust esindusparlamendisüsteemi vastu ega lase neil selle suhtes ükskõikseks muutuda; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et efektiivne ja sõltumatu kohtusüsteem ning tõhus inimõigusi austav poliitika, mis on vastutustundliku, kontrollitava ja läbipaistva valitsemise osa, annavad kodanikele kindlustunde, tugevdavad neis usaldust esindusparlamendisüsteemi vastu ega lase neil selle suhtes ükskõikseks muutuda;

| 17. | nõuab, et jätkataks ja süvendataks Euroopa ja Ladina-Ameerika piirkonna rändeküsimusi käsitlevat konstruktiivset dialoogi nii sihtkohariikide kui ka päritolu- ja transiidiriikidega; toetab sellega seoses 30. juunil 2009. aastal kahe piirkonna vahel alustatud struktureeritud ja globaalset dialoogi Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide vahelise rände teemal, mis annaks tõuke Lima tippkohtumisel antud lubaduste täitmisele; väljendab ühtlasi heameelt Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarses Assamblees rände küsimust käsitleva töörühma asutamise üle, mis on mõeldud kõnealuses valdkonnas dialoogi ja ettepanekute esitamise võimaluse loomiseks, kusjuures arutatakse kummagi osapoole jaoks tundlikke teemasid; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et jätkataks ja süvendataks Euroopa ja Ladina-Ameerika piirkonna rändeküsimusi käsitlevat konstruktiivset dialoogi nii sihtkohariikide kui ka päritolu- ja transiidiriikidega; toetab sellega seoses 30. juunil 2009. aastal kahe piirkonna vahel alustatud struktureeritud ja globaalset dialoogi Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide vahelise rände teemal, mis annaks tõuke Lima tippkohtumisel antud lubaduste täitmisele; väljendab ühtlasi heameelt Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarses Assamblees rände küsimust käsitleva töörühma asutamise üle, mis on mõeldud kõnealuses valdkonnas dialoogi ja ettepanekute esitamise võimaluse loomiseks, kusjuures arutatakse kummagi osapoole jaoks tundlikke teemasid;

| 18. | soovitab seoses praegu Peruus, Colombias ja Boliivias käimasolevate projektidega suurendada rahalisi vahendeid, et rahastada programme, mille eesmärk on teha lõpp narkootilisi aineid sisaldavate kultuurtaimede viljelemisele, rakendades alternatiivset arengut toetavaid meetmeid asjaomase elanikkonna partnerlust soodustavate lähenemisviiside kaudu; |
| --- | --- |

18.

soovitab seoses praegu Peruus, Colombias ja Boliivias käimasolevate projektidega suurendada rahalisi vahendeid, et rahastada programme, mille eesmärk on teha lõpp narkootilisi aineid sisaldavate kultuurtaimede viljelemisele, rakendades alternatiivset arengut toetavaid meetmeid asjaomase elanikkonna partnerlust soodustavate lähenemisviiside kaudu;

| 19. | peab kahetsusväärseks tõsiasja, et osas riikides on rahastamisel prioriteediks kujunenud sõjaliste kulutuste ülemäärane suurendamine, kuigi oluline oleks piirata nõrga arengutaseme, vaesuse, pandeemiate, alatoitluse, kuritegevuse ja looduskatastroofide tagajärgi; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks tõsiasja, et osas riikides on rahastamisel prioriteediks kujunenud sõjaliste kulutuste ülemäärane suurendamine, kuigi oluline oleks piirata nõrga arengutaseme, vaesuse, pandeemiate, alatoitluse, kuritegevuse ja looduskatastroofide tagajärgi;

| 20. | nõuab, et kliimamuutused ja globaalne soojenemine jääksid ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide poliitilises tegevuskavas prioriteetseteks küsimusteks; rõhutab, et mitmesugustel keskkonnaküsimusi ja kliimamuutusi käsitlevatel foorumitel, eriti ÜROs, on vaja on jõuda ühistele seisukohtadele ning sellega ühtlasi toetada 2010. aasta lõpus Mehhikos korraldatavat tippkohtumist; nõuab ka, et pärast mõlema piirkonna keskkonnaministrite esimest, 2008. aasta märtsis Brüsselis toimunud kohtumist, selliseid ministrite kohtumisi jätkataks; rõhutab ühtlasi, et just kõige vaesemad, eelkõige põliselanikest koosnevad kogukonnad on kliimamuutuse ja globaalse soojenemise negatiivse mõju esimesed ohvrid; loodab samuti, et Ladina-Ameerika investeerimisrahastu (LAIF) tegevus oleks muu hulgas suunatud selliste projektide toetamisele, mille eesmärk on võidelda kliimamuutuse mõjuga, soodustada ühistransporti, elektrisõidukeid, projekti ITT-Yasuní Ecuadoris jne; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et kliimamuutused ja globaalne soojenemine jääksid ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide poliitilises tegevuskavas prioriteetseteks küsimusteks; rõhutab, et mitmesugustel keskkonnaküsimusi ja kliimamuutusi käsitlevatel foorumitel, eriti ÜROs, on vaja on jõuda ühistele seisukohtadele ning sellega ühtlasi toetada 2010. aasta lõpus Mehhikos korraldatavat tippkohtumist; nõuab ka, et pärast mõlema piirkonna keskkonnaministrite esimest, 2008. aasta märtsis Brüsselis toimunud kohtumist, selliseid ministrite kohtumisi jätkataks; rõhutab ühtlasi, et just kõige vaesemad, eelkõige põliselanikest koosnevad kogukonnad on kliimamuutuse ja globaalse soojenemise negatiivse mõju esimesed ohvrid; loodab samuti, et Ladina-Ameerika investeerimisrahastu (LAIF) tegevus oleks muu hulgas suunatud selliste projektide toetamisele, mille eesmärk on võidelda kliimamuutuse mõjuga, soodustada ühistransporti, elektrisõidukeid, projekti ITT-Yasuní Ecuadoris jne;

Kahe piirkonna strateegilise partnerluse majandus- ja kaubandusvaldkond

| 21. | kordab oma ettepanekut, millega taotletakse Euroopa – Ladina-Ameerika globaalse piirkondadevahelise partnerluspiirkonna loomist kahes etapis, WTO ja piirkondlikkuse põhimõtetega kooskõlas oleva mudeli alusel; |
| --- | --- |

21.

kordab oma ettepanekut, millega taotletakse Euroopa – Ladina-Ameerika globaalse piirkondadevahelise partnerluspiirkonna loomist kahes etapis, WTO ja piirkondlikkuse põhimõtetega kooskõlas oleva mudeli alusel;

| 22. | toetab kindlalt Euroopa Liidu ja Mercosuri assotsiatsioonilepingut käsitlevate läbirääkimiste taasalustamist, pidades silmas asjaolu, et selline assotsiatsioonileping, mis on erakordselt tähtis ja puudutab 770 miljonit inimest, oleks – juhul kui see suudetaks kiiresti sõlmida – maailma kõige ambitsioonikam kahe regiooni vaheline leping; toetab ka Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika partnerluslepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimist enne Madridi tippkohtumist, 2003. aastal Andide Ühendusega sõlmitud poliitilise ja koostöölepingu läbivaatamist ning Mehhiko ja Tšiiliga sõlmitud assotsiatsioonilepingute süvendamist; võtab teadmiseks, et ELi ja Andide Ühenduse riikide vahelise mitmepoolse kaubanduslepingu üle peetud läbirääkimised on lõppenud rahuldava tulemusega; püüab teha kõik, et nende lepingute ratifitseerimise menetlus parlamendis toimuks vajaliku täpsusega, et tagada lepingute positiivset mõju kõikide vastastikust huvi pakkuvate küsimuste käsitlemisele; |
| --- | --- |

22.

toetab kindlalt Euroopa Liidu ja Mercosuri assotsiatsioonilepingut käsitlevate läbirääkimiste taasalustamist, pidades silmas asjaolu, et selline assotsiatsioonileping, mis on erakordselt tähtis ja puudutab 770 miljonit inimest, oleks – juhul kui see suudetaks kiiresti sõlmida – maailma kõige ambitsioonikam kahe regiooni vaheline leping; toetab ka Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika partnerluslepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimist enne Madridi tippkohtumist, 2003. aastal Andide Ühendusega sõlmitud poliitilise ja koostöölepingu läbivaatamist ning Mehhiko ja Tšiiliga sõlmitud assotsiatsioonilepingute süvendamist; võtab teadmiseks, et ELi ja Andide Ühenduse riikide vahelise mitmepoolse kaubanduslepingu üle peetud läbirääkimised on lõppenud rahuldava tulemusega; püüab teha kõik, et nende lepingute ratifitseerimise menetlus parlamendis toimuks vajaliku täpsusega, et tagada lepingute positiivset mõju kõikide vastastikust huvi pakkuvate küsimuste käsitlemisele;

| 23. | tuletab meelde, et läbirääkimisi ELi – Kesk-Ameerika partnerluslepingu sõlmimiseks alustati piirkondadevaheliste läbirääkimistena, ning rõhutab, et need tuleks lõpetada samal viisil – ilma ühtki riiki välja jätmata; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et läbirääkimisi ELi – Kesk-Ameerika partnerluslepingu sõlmimiseks alustati piirkondadevaheliste läbirääkimistena, ning rõhutab, et need tuleks lõpetada samal viisil – ilma ühtki riiki välja jätmata;

| 24. | nõuab teise etapi lõpuleviimise eesmärgil ja 2015. aasta paiku globaalse piirkondadevahelise partnerluslepingu sõlmimist silmas pidades, et strateegilise partnerluse eri aspekte toetataks õiguslikult ja institutsiooniliselt ning neid hõlmataks täiel määral ka geograafiliselt, ja nähtaks ette ühised sätted ja üldeeskirjad eri vabaduste hõlpsamaks kasutamiseks, et rajada võimalikult ulatuslik partnerlus ühelt poolt Ladina-Ameerika piirkonna siseste integratsioonilepingute laiendamise kaudu ja teiselt poolt ELi partnerlussidemete kaudu eri riikide ja piirkondlike ühendustega; |
| --- | --- |

24.

nõuab teise etapi lõpuleviimise eesmärgil ja 2015. aasta paiku globaalse piirkondadevahelise partnerluslepingu sõlmimist silmas pidades, et strateegilise partnerluse eri aspekte toetataks õiguslikult ja institutsiooniliselt ning neid hõlmataks täiel määral ka geograafiliselt, ja nähtaks ette ühised sätted ja üldeeskirjad eri vabaduste hõlpsamaks kasutamiseks, et rajada võimalikult ulatuslik partnerlus ühelt poolt Ladina-Ameerika piirkonna siseste integratsioonilepingute laiendamise kaudu ja teiselt poolt ELi partnerlussidemete kaudu eri riikide ja piirkondlike ühendustega;

Kahe piirkonna strateegilise partnerluse sotsiaalvaldkond

| 25. | soovitab ühise tegutsemise huvides kooskõlastada enne 2010. aasta septembris toimuvat ÜRO kõrgetasemelist kohtumist mõlema piirkonna seisukohad selle kohta, kuidas saavutada aastatuhande arengueesmärke – eriti vaesuse vastu võitlemist, stabiilse ja kvaliteetse tööhõive loomist ja tõrjutud rühmade, eelkõige põliselanike, laste, naiste ja puuetega inimeste sotsiaalset kaasamist käsitlevaid eesmärke; |
| --- | --- |

25.

soovitab ühise tegutsemise huvides kooskõlastada enne 2010. aasta septembris toimuvat ÜRO kõrgetasemelist kohtumist mõlema piirkonna seisukohad selle kohta, kuidas saavutada aastatuhande arengueesmärke – eriti vaesuse vastu võitlemist, stabiilse ja kvaliteetse tööhõive loomist ja tõrjutud rühmade, eelkõige põliselanike, laste, naiste ja puuetega inimeste sotsiaalset kaasamist käsitlevaid eesmärke;

| 26. | peab aastatuhande arengueesmärke üheks tähtsaimaks eesmärgiks, mis tuleb saavutada 2015. aastaks – selleks tuleb investeeringud keskendada kõige vaesematele riikidele ja kõige kaitsetumatele inimestele; kutsub mõlemat piirkonda, nii ELi kui ka Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonda, üles jõudma enne 2010. aasta septembris toimuvat aastatuhande arengueesmärkidele pühendatud kõrgetasemelist kohtumist ühistele seisukohtadele; |
| --- | --- |

26.

peab aastatuhande arengueesmärke üheks tähtsaimaks eesmärgiks, mis tuleb saavutada 2015. aastaks – selleks tuleb investeeringud keskendada kõige vaesematele riikidele ja kõige kaitsetumatele inimestele; kutsub mõlemat piirkonda, nii ELi kui ka Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonda, üles jõudma enne 2010. aasta septembris toimuvat aastatuhande arengueesmärkidele pühendatud kõrgetasemelist kohtumist ühistele seisukohtadele;

| 27. | on veendunud, et teadust, tehnoloogiat ja innovatsiooni käsitleva tõsise ja järjekindla dialoogi käivitamine võib soodustada Euroopa – Ladina-Ameerika innovatsiooni- ja teadmiste ala loomist, kusjuures eeskujuks võiks olla Tšiiliga innovatsiooni valdkonnas saavutatud kokkuleppe; |
| --- | --- |

27.

on veendunud, et teadust, tehnoloogiat ja innovatsiooni käsitleva tõsise ja järjekindla dialoogi käivitamine võib soodustada Euroopa – Ladina-Ameerika innovatsiooni- ja teadmiste ala loomist, kusjuures eeskujuks võiks olla Tšiiliga innovatsiooni valdkonnas saavutatud kokkuleppe;

| 28. | kinnitab veel kord, et haridus ja investeerimine inimkapitali on sotsiaalse ühtekuuluvuse ning sotsiaal-majandusliku arengu alus, ja palub teha otsustavaid jõupingutusi ja piisavaid finantseeringuid võitluses kirjaoskamatuse vastu, mis on endiselt suur osas selle piirkonna riikides, eriti tütarlaste ja naiste hulgas, ning riikliku ja tasuta alg- ja keskhariduse kättesaadavuse tagamiseks, mis on teatavate riikide eelarvetes piisavate rahaliste vahendite puuduse tõttu piiratud; toetab sellest lähtuvalt Ibero-Ameerika riikide haridus-, teadus- ja kultuuriorganisatsiooni projekti „Hariduseesmärgid 2021 – haridus, mida soovime iseseisvuse 200. aastapäeva tähistavale põlvkonnale”; |
| --- | --- |

28.

kinnitab veel kord, et haridus ja investeerimine inimkapitali on sotsiaalse ühtekuuluvuse ning sotsiaal-majandusliku arengu alus, ja palub teha otsustavaid jõupingutusi ja piisavaid finantseeringuid võitluses kirjaoskamatuse vastu, mis on endiselt suur osas selle piirkonna riikides, eriti tütarlaste ja naiste hulgas, ning riikliku ja tasuta alg- ja keskhariduse kättesaadavuse tagamiseks, mis on teatavate riikide eelarvetes piisavate rahaliste vahendite puuduse tõttu piiratud; toetab sellest lähtuvalt Ibero-Ameerika riikide haridus-, teadus- ja kultuuriorganisatsiooni projekti „Hariduseesmärgid 2021 – haridus, mida soovime iseseisvuse 200. aastapäeva tähistavale põlvkonnale”;

| 29. | juhib tähelepanu sellele, et ilma oluliste sotsiaal-majanduslike muutusteta on Ladina-Ameerikal võimatu täiel määral osaleda teadmistepõhises ühiskonnas, mis on arengu seisukohalt otsustava strateegilise tähtsusega; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu sellele, et ilma oluliste sotsiaal-majanduslike muutusteta on Ladina-Ameerikal võimatu täiel määral osaleda teadmistepõhises ühiskonnas, mis on arengu seisukohalt otsustava strateegilise tähtsusega;

| 30. | tunneb heameelt algatuste üle edendada ja vahetada teadmisi ja parimaid tavasid õigusvaldkonnas – selle näiteks on hiljuti loodud Ladina-Ameerika õigusteaduslik uurimis-, arengu- ja innovatsioonikeskus; tervitab nn 100 rühma moodustamist ning on seisukohal, et sellised algatused võivad olla äärmiselt kasulikud komisjoni jõupingutuste toetamiseks kahe piirkonna strateegilise partnerluse ülesehitamisel; |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt algatuste üle edendada ja vahetada teadmisi ja parimaid tavasid õigusvaldkonnas – selle näiteks on hiljuti loodud Ladina-Ameerika õigusteaduslik uurimis-, arengu- ja innovatsioonikeskus; tervitab nn 100 rühma moodustamist ning on seisukohal, et sellised algatused võivad olla äärmiselt kasulikud komisjoni jõupingutuste toetamiseks kahe piirkonna strateegilise partnerluse ülesehitamisel;

| 31. | soovitab Ladina-Ameerika riikidel, kes võivad algatada või on juba algatanud kohtuvaidlusi naaberriikidega – kas piiriküsimustes või muudes küsimustes –, pöörduda võimaluse korral integratsiooniprotsesse käsitlevasse erikohtusse või üldiselt oma piirkonna kohtusse ja vältida nende kohtuasjade üleviimist väljaspool lõunapoolkera asuvatesse kohtutesse; |
| --- | --- |

31.

soovitab Ladina-Ameerika riikidel, kes võivad algatada või on juba algatanud kohtuvaidlusi naaberriikidega – kas piiriküsimustes või muudes küsimustes –, pöörduda võimaluse korral integratsiooniprotsesse käsitlevasse erikohtusse või üldiselt oma piirkonna kohtusse ja vältida nende kohtuasjade üleviimist väljaspool lõunapoolkera asuvatesse kohtutesse;

| 32. | tunneb heameelt jõupingutuste üle, mida on tehtud soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks, ning kutsub üles tegema veelgi suuremaid jõupingutusi; soovitab arendada ELi – Ladina-Ameerika koostööpoliitikat, mis edendaks naiste õiguslikku staatust, võrdset juurdepääsu haridusele ja tööle ning inim- ja sotsiaalseid õigusi; palub asjaomastel valitsustel ja koostööorganisatsioonidel toetada selliseid algatusi vastavate inimressursside ning rahaliste ja tehniliste vahendite abil; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt jõupingutuste üle, mida on tehtud soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks, ning kutsub üles tegema veelgi suuremaid jõupingutusi; soovitab arendada ELi – Ladina-Ameerika koostööpoliitikat, mis edendaks naiste õiguslikku staatust, võrdset juurdepääsu haridusele ja tööle ning inim- ja sotsiaalseid õigusi; palub asjaomastel valitsustel ja koostööorganisatsioonidel toetada selliseid algatusi vastavate inimressursside ning rahaliste ja tehniliste vahendite abil;

| 33. | palub asjaomastel institutsioonidel strateegilise partnerluse raames osutada vajalikku rahalist ja tehnilist toetust meetmetele, millega tahetakse tõkestada naiste vastu suunatud vägivalda ja naisi vägivalla eest kaitsta; |
| --- | --- |

33.

palub asjaomastel institutsioonidel strateegilise partnerluse raames osutada vajalikku rahalist ja tehnilist toetust meetmetele, millega tahetakse tõkestada naiste vastu suunatud vägivalda ja naisi vägivalla eest kaitsta;

| 34. | tunnustab Ameerika riikidevahelise inimõiguste kohtu hiljutist otsust, milles käsitletakse naiste mõrvamist Mehhikos Campo Algodoneros, kui pretsedenti kogu sellele piirkonnale; kutsub Euroopa Liidu, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide valitsusi kasutama seda otsust suunisena oma edasiseks tööks ning hoolitsema selle eest, et naiste vastu suunatud vägivalla jõulisele hukkamõistule järgneksid korralikult rahastatud kaitse-, ennetus- ja restoratiivse õiguse programmid; nõuab, et võetaks ka kindlad kohustused võidelda soolise vägivalla vastu üldiselt ning investeeritaks piisaval määral reproduktiivtervisesse ja programmidesse, mis on mõeldud soolise võrdõiguslikkuse, seksuaalhariduse ning pereplaneerimismeetodite kättesaadavuse edendamiseks kooskõlas rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi (ICPD) 1994. aastal vastu võetud tegevuskavaga; |
| --- | --- |

34.

tunnustab Ameerika riikidevahelise inimõiguste kohtu hiljutist otsust, milles käsitletakse naiste mõrvamist Mehhikos Campo Algodoneros, kui pretsedenti kogu sellele piirkonnale; kutsub Euroopa Liidu, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide valitsusi kasutama seda otsust suunisena oma edasiseks tööks ning hoolitsema selle eest, et naiste vastu suunatud vägivalla jõulisele hukkamõistule järgneksid korralikult rahastatud kaitse-, ennetus- ja restoratiivse õiguse programmid; nõuab, et võetaks ka kindlad kohustused võidelda soolise vägivalla vastu üldiselt ning investeeritaks piisaval määral reproduktiivtervisesse ja programmidesse, mis on mõeldud soolise võrdõiguslikkuse, seksuaalhariduse ning pereplaneerimismeetodite kättesaadavuse edendamiseks kooskõlas rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi (ICPD) 1994. aastal vastu võetud tegevuskavaga;

| 35. | tervitab Euroopa Komisjoni, Arengupanga, ÜRO Arenguprogrammi (UNDP), ÜRO Ladina Ameerika ja Kariibi mere riikide majanduskomisjoni (ECLAC), Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Maailmapanga viimastel aastatel tehtud jõupingutusi sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas ning soovitab programmide Eurosocial, URB-AL ja EUrocLIMA uuendamist ja süvendamist ning ka ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni nõuetekohast rakendamist tulevikus, et edendada nende 60 miljoni Ladina-Ameerikas elava inimese võrdseid võimalusi, kellel on mõni puue ja keda seetõttu ohustab sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

35.

tervitab Euroopa Komisjoni, Arengupanga, ÜRO Arenguprogrammi (UNDP), ÜRO Ladina Ameerika ja Kariibi mere riikide majanduskomisjoni (ECLAC), Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Maailmapanga viimastel aastatel tehtud jõupingutusi sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas ning soovitab programmide Eurosocial, URB-AL ja EUrocLIMA uuendamist ja süvendamist ning ka ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni nõuetekohast rakendamist tulevikus, et edendada nende 60 miljoni Ladina-Ameerikas elava inimese võrdseid võimalusi, kellel on mõni puue ja keda seetõttu ohustab sotsiaalne tõrjutus;

| 36. | kordab, et kogemuste vahetus sellistes ühistes huviküsimustes nagu sotsiaalne ühtekuuluvus on oluline, et võidelda vaesuse vastu ja vähendada ebavõrdsust; tunnustab sellega seoses 8.-10. veebruaril 2010 Limas ministrite tasandil peetud ELi, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide sotsiaalse ühtekuuluvuse foorumit, mille keskmes oli teema „Väärika töö võimaldamine noortele – sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine”, ning tunnustab ka Bahia deklaratsiooni, mis võeti vastu EUROsociALi võrkude neljanda rahvusvahelise kohtumise lõpus 25. juunil 2009; |
| --- | --- |

36.

kordab, et kogemuste vahetus sellistes ühistes huviküsimustes nagu sotsiaalne ühtekuuluvus on oluline, et võidelda vaesuse vastu ja vähendada ebavõrdsust; tunnustab sellega seoses 8.-10. veebruaril 2010 Limas ministrite tasandil peetud ELi, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide sotsiaalse ühtekuuluvuse foorumit, mille keskmes oli teema „Väärika töö võimaldamine noortele – sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine”, ning tunnustab ka Bahia deklaratsiooni, mis võeti vastu EUROsociALi võrkude neljanda rahvusvahelise kohtumise lõpus 25. juunil 2009;

| 37. | väljendab rahulolu ELi, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide ministrite ja sotsiaalkindlustusvaldkonna kõrgemate ametnike eelseisva kohtumise üle sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimise teemal 13. ja 14. mail 2010 Alcalá de Henareses (Madridi lähedal), ning avaldab toetust ka Ibero-Ameerika Sotsiaalkindlustusorganisatsiooni (OISS) tööle, millega edendatakse majanduslikku ja sotsiaalset heaolu vastastikuse sotsiaalkindlustusalaste kogemuste kooskõlastamise ja vahetamise kaudu; kutsub nii ministrite kohtumist kui ka OISSi üles esitama uuenduslikke ettepanekuid, et tagada asjaomasele elanikkonnale parim võimalik sotsiaalne kindlustatus; |
| --- | --- |

37.

väljendab rahulolu ELi, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide ministrite ja sotsiaalkindlustusvaldkonna kõrgemate ametnike eelseisva kohtumise üle sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimise teemal 13. ja 14. mail 2010 Alcalá de Henareses (Madridi lähedal), ning avaldab toetust ka Ibero-Ameerika Sotsiaalkindlustusorganisatsiooni (OISS) tööle, millega edendatakse majanduslikku ja sotsiaalset heaolu vastastikuse sotsiaalkindlustusalaste kogemuste kooskõlastamise ja vahetamise kaudu; kutsub nii ministrite kohtumist kui ka OISSi üles esitama uuenduslikke ettepanekuid, et tagada asjaomasele elanikkonnale parim võimalik sotsiaalne kindlustatus;

| 38. | rõhutab, et seoses piirkondliku integratsiooniga, mille poole püüdlevad paljude Ladina-Ameerika riikide valitsused ja mida Euroopa Liit soodustab, tuleb tegemist teha tõsiste probleemidega – infrastruktuuri puudumise, vähese piirkonnasisese kaubavahetuse ning teiste riikide juhtivate poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike jõudude piiratud tundmisega mõnes konkreetses riigis; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et seoses piirkondliku integratsiooniga, mille poole püüdlevad paljude Ladina-Ameerika riikide valitsused ja mida Euroopa Liit soodustab, tuleb tegemist teha tõsiste probleemidega – infrastruktuuri puudumise, vähese piirkonnasisese kaubavahetuse ning teiste riikide juhtivate poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike jõudude piiratud tundmisega mõnes konkreetses riigis;

| 39. | kordab, et integratsiooni konkreetsete ja praktiliste meetmete strateegia (see puudutab muu hulgas maanteid, raudteid, nafta- ja gaasijuhtmeid, koostööd taastuvate energiaallikate valdkonnas ning piirkondadevahelise kaubanduse arendamist) ja piirkonna juhtivate jõudude teadlikkuse tõstmiseks rakendatavad meetmed aitavad kiirendada integratsiooni ja tugevdada piirkonna kokkukuuluvuse tunnet; |
| --- | --- |

39.

kordab, et integratsiooni konkreetsete ja praktiliste meetmete strateegia (see puudutab muu hulgas maanteid, raudteid, nafta- ja gaasijuhtmeid, koostööd taastuvate energiaallikate valdkonnas ning piirkondadevahelise kaubanduse arendamist) ja piirkonna juhtivate jõudude teadlikkuse tõstmiseks rakendatavad meetmed aitavad kiirendada integratsiooni ja tugevdada piirkonna kokkukuuluvuse tunnet;

| 40. | rõhutab, et selleks, et vältida piirkonnas majanduskasvu seiskumist ja säästva arengu pidurdumist, on vaja energia-, veemajanduse ja kommunikatsioonisektori kooskõlastatud strateegiat; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et selleks, et vältida piirkonnas majanduskasvu seiskumist ja säästva arengu pidurdumist, on vaja energia-, veemajanduse ja kommunikatsioonisektori kooskõlastatud strateegiat;

| 41. | arvestades rasket sotsiaalset olukorda, samal ajal kui majanduse väljavaated on suhteliselt soodsad, soovitab Ladina-Ameerika riikide valitsustel võtta otsustavaid ja kindlaid poliitilisi meetmeid, mille hulka kuuluksid investeeringud riiklikesse ehitustöödesse, siseturu tugevdamine, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kaitse, krediidivõimaluste laiendamine, investeeringute suurendamine tervishoiu- ja haridusvaldkonda, tõhusamad abinõud noorte tööpuuduse vähendamiseks ja soolise diskrimineerimise tõrjumiseks töökohtadel; loodab, et Euroopa Liit nende suurte ülesannete täitmist maksimaalselt toetab; |
| --- | --- |

41.

arvestades rasket sotsiaalset olukorda, samal ajal kui majanduse väljavaated on suhteliselt soodsad, soovitab Ladina-Ameerika riikide valitsustel võtta otsustavaid ja kindlaid poliitilisi meetmeid, mille hulka kuuluksid investeeringud riiklikesse ehitustöödesse, siseturu tugevdamine, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kaitse, krediidivõimaluste laiendamine, investeeringute suurendamine tervishoiu- ja haridusvaldkonda, tõhusamad abinõud noorte tööpuuduse vähendamiseks ja soolise diskrimineerimise tõrjumiseks töökohtadel; loodab, et Euroopa Liit nende suurte ülesannete täitmist maksimaalselt toetab;

| 42. | tuletab sellega seoses meelde, et kuigi ülalmainitud eesmärkide saavutamiseks ei ole lihtne saada piisavalt rahalisi vahendeid, on vaja üles ehitada õiglane, erapooletu ja moodne maksustamissüsteem, mis oleks suuteline võitlema maksupettuste vastu; samal ajal on vaja üle vaadata liigsed sõjalised kulutused; |
| --- | --- |

42.

tuletab sellega seoses meelde, et kuigi ülalmainitud eesmärkide saavutamiseks ei ole lihtne saada piisavalt rahalisi vahendeid, on vaja üles ehitada õiglane, erapooletu ja moodne maksustamissüsteem, mis oleks suuteline võitlema maksupettuste vastu; samal ajal on vaja üle vaadata liigsed sõjalised kulutused;

| 43. | nõuab, et Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika riigid, kus elab põlisrahvustest elanikke, asuksid tihedamas koostöös ellu viima tõhusaid kavasid nälja, madala arengutaseme, kirjaoskamatuse ja krooniliste haiguste vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika riigid, kus elab põlisrahvustest elanikke, asuksid tihedamas koostöös ellu viima tõhusaid kavasid nälja, madala arengutaseme, kirjaoskamatuse ja krooniliste haiguste vastu võitlemiseks;

| 44. | on seisukohal, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide partnerluses seatud sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärki on võimalik saavutada vaid juhul, kui partnerlus aitab tõsta arengutaset ning õiglaselt jagada tulusid ja rikkust, ning on seisukohal, et see eesmärk eeldab konkreetsete meetmete rakendamist, et kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega likvideerida vaesus ja tugevdada Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide kohtusüsteemi; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide partnerluses seatud sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärki on võimalik saavutada vaid juhul, kui partnerlus aitab tõsta arengutaset ning õiglaselt jagada tulusid ja rikkust, ning on seisukohal, et see eesmärk eeldab konkreetsete meetmete rakendamist, et kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega likvideerida vaesus ja tugevdada Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide kohtusüsteemi;

| 45. | peab oluliseks Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide toiduga kindlustatust ning piisavat toiduvarumisvõimet, mis lubaks lahendada eelseisvaid probleeme toiduainetega varustamisel; |
| --- | --- |

45.

peab oluliseks Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide toiduga kindlustatust ning piisavat toiduvarumisvõimet, mis lubaks lahendada eelseisvaid probleeme toiduainetega varustamisel;

| 46. | kutsub Euroopa Liitu üles kohustama ELi territooriumil paiknevaid rahvusvahelisi korporatsioone rakendama Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikides miinimumstandarditena rahvusvaheliste kokkulepetega seatud keskkonna- ja sotsiaalstandardeid, nagu näiteks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimväärse töö tegevuskava, ja nende standardite täitmisest mitte kõrvale hiilima; |
| --- | --- |

46.

kutsub Euroopa Liitu üles kohustama ELi territooriumil paiknevaid rahvusvahelisi korporatsioone rakendama Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikides miinimumstandarditena rahvusvaheliste kokkulepetega seatud keskkonna- ja sotsiaalstandardeid, nagu näiteks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimväärse töö tegevuskava, ja nende standardite täitmisest mitte kõrvale hiilima;

Strateegilise partnerluse lõppeesmärkide saavutamise mehhanismid

Institutsioonilised mehhanismid

| 47. | soovitab iga kahe aasta järel toimuvate tippkohtumiste jätkamist, kuid rõhutab, et suhteid Ladina-Ameerikaga ei tohiks kavandada üksnes kahe aasta kaupa, vaid ka pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

47.

soovitab iga kahe aasta järel toimuvate tippkohtumiste jätkamist, kuid rõhutab, et suhteid Ladina-Ameerikaga ei tohiks kavandada üksnes kahe aasta kaupa, vaid ka pikemas perspektiivis;

| 48. | teeb ettepaneku käivitada kahe piirkonna poliitiline dialoog, milles ühist huvi pakkuvaid küsimusi vaadeldaks n-ö kolmnurkadena, millest ühe moodustavad EL, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riigid ning Aasia, teise – EL, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riigid ning Aafrika ja kolmanda – EL, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riigid ning USA; sealjuures peetakse silmas Ameerika Ühendriike, Ladina-Ameerikat ja Euroopa Liitu hõlmava Euroopa-Atlandi piirkonna kujundamist; |
| --- | --- |

48.

teeb ettepaneku käivitada kahe piirkonna poliitiline dialoog, milles ühist huvi pakkuvaid küsimusi vaadeldaks n-ö kolmnurkadena, millest ühe moodustavad EL, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riigid ning Aasia, teise – EL, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riigid ning Aafrika ja kolmanda – EL, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riigid ning USA; sealjuures peetakse silmas Ameerika Ühendriike, Ladina-Ameerikat ja Euroopa Liitu hõlmava Euroopa-Atlandi piirkonna kujundamist;

| 49. | kordab oma ettepanekut asutada Euroopa – Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna fond, mille põhiülesanne oleks aidata ette valmistada tippkohtumisi, jälgida nendel vastu võetud otsuseid ja poliitilisi tegevussuundi ning toimida tippkohtumiste vahepealsel ajal kõigi Euroopa ja Ladina-Ameerika suhteid tugevdavate poliitiliste, majanduslike, institutsiooniliste, akadeemiliste ja kodanikuühiskonna institutsioonide, sealhulgas Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee dialoogi- ja koostööfoorumina; |
| --- | --- |

49.

kordab oma ettepanekut asutada Euroopa – Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna fond, mille põhiülesanne oleks aidata ette valmistada tippkohtumisi, jälgida nendel vastu võetud otsuseid ja poliitilisi tegevussuundi ning toimida tippkohtumiste vahepealsel ajal kõigi Euroopa ja Ladina-Ameerika suhteid tugevdavate poliitiliste, majanduslike, institutsiooniliste, akadeemiliste ja kodanikuühiskonna institutsioonide, sealhulgas Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee dialoogi- ja koostööfoorumina;

| 50. | teeb ettepaneku, et selle fondi korralduslik struktuur järgiks Anna Lindhi Fondiga sarnast struktuuri, nii et sellel oleks president ja konsultatiivnõukogu, kes annab fondi juhatajate nõukogule, direktorile ja riiklikele võrgustikele soovitusi fondi strateegiliste suundade kujundamiseks ning edastab oma soovitused kõikidele asjaomastele tasanditele; |
| --- | --- |

50.

teeb ettepaneku, et selle fondi korralduslik struktuur järgiks Anna Lindhi Fondiga sarnast struktuuri, nii et sellel oleks president ja konsultatiivnõukogu, kes annab fondi juhatajate nõukogule, direktorile ja riiklikele võrgustikele soovitusi fondi strateegiliste suundade kujundamiseks ning edastab oma soovitused kõikidele asjaomastele tasanditele;

| 51. | rõhutab, et selle fondi eelarve peaks olema piiratud, kuid ülesannete elluviimiseks piisav ning seda tuleks rahastada fondi liikmeks olevate ELi ja Ladina-Ameerika riikide osamaksudest, ELi eelarvest ning fondi enda tegevusest tulenevatest vahenditest või Euroopa – Ladina-Ameerika piirkonnaga seotud avalik-õiguslike sponsororganisatsioonide poolt fondi käsutusse antud vahenditest; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et selle fondi eelarve peaks olema piiratud, kuid ülesannete elluviimiseks piisav ning seda tuleks rahastada fondi liikmeks olevate ELi ja Ladina-Ameerika riikide osamaksudest, ELi eelarvest ning fondi enda tegevusest tulenevatest vahenditest või Euroopa – Ladina-Ameerika piirkonnaga seotud avalik-õiguslike sponsororganisatsioonide poolt fondi käsutusse antud vahenditest;

| 52. | teeb ettepaneku luua alljärgnevalt nimetatud asutused, mis tegutseksid fondi järelevalve all ja fondi koordineerimisel: Ladina-Ameerika piirkonna rände seirekeskus, mis tegeleks pidevalt ja põhjalikult kõigi nimetatud piirkonna rändevooge puudutavate küsimustega; kahe piirkonna konfliktiennetuskeskus võimalike vägivaldsete ja relvastatud konfliktide põhjuste varajaseks avastamiseks ning võimaluste otsimiseks, kuidas neid kõige paremini ennetada ja nende laienemist peatada; kahe piirkonna katastroofide ennetuskeskus – eelkõige arvestades traagilist olukorda Haitis pärast 12. jaanuari 2010. aasta laastavat maavärinat ja Tšiilis pärast 27. veebruari 2010. aasta maavärinat ja tsunamit – et töötada välja ühisstrateegiad ning hoiatussüsteem erakorraliste olukordade puhuks, eesmärgiga vähendada vastastikust haavatavust kliima- ja tehnoloogilistest muutustest tingitud looduskatastroofide suhtes; |
| --- | --- |

52.

teeb ettepaneku luua alljärgnevalt nimetatud asutused, mis tegutseksid fondi järelevalve all ja fondi koordineerimisel: Ladina-Ameerika piirkonna rände seirekeskus, mis tegeleks pidevalt ja põhjalikult kõigi nimetatud piirkonna rändevooge puudutavate küsimustega; kahe piirkonna konfliktiennetuskeskus võimalike vägivaldsete ja relvastatud konfliktide põhjuste varajaseks avastamiseks ning võimaluste otsimiseks, kuidas neid kõige paremini ennetada ja nende laienemist peatada; kahe piirkonna katastroofide ennetuskeskus – eelkõige arvestades traagilist olukorda Haitis pärast 12. jaanuari 2010. aasta laastavat maavärinat ja Tšiilis pärast 27. veebruari 2010. aasta maavärinat ja tsunamit – et töötada välja ühisstrateegiad ning hoiatussüsteem erakorraliste olukordade puhuks, eesmärgiga vähendada vastastikust haavatavust kliima- ja tehnoloogilistest muutustest tingitud looduskatastroofide suhtes;

| 53. | rõhutab, et tuleb sõlmida allpiirkondlikud partnerluslepingud, mille üle praegu käivad läbirääkimised, ja avaldab kahetsust, et osa nendest lepingutest on hetkel erinevatel põhjustel takerdunud; hoiatab aga, et lahendamatute lahkarvamuste ilmnemisel tuleb üldist strateegilist visiooni unustamata otsida alternatiivseid lahendusi – kaotamata sealjuures silmist strateegilist üldvisiooni –, et mitte jätta kõrvale riike, kes sooviksid tihendada poliitilisi, kaubanduslikke ja sotsiaalseid sidemeid ELiga; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et tuleb sõlmida allpiirkondlikud partnerluslepingud, mille üle praegu käivad läbirääkimised, ja avaldab kahetsust, et osa nendest lepingutest on hetkel erinevatel põhjustel takerdunud; hoiatab aga, et lahendamatute lahkarvamuste ilmnemisel tuleb üldist strateegilist visiooni unustamata otsida alternatiivseid lahendusi – kaotamata sealjuures silmist strateegilist üldvisiooni –, et mitte jätta kõrvale riike, kes sooviksid tihendada poliitilisi, kaubanduslikke ja sotsiaalseid sidemeid ELiga;

| 54. | kinnitab taas, et Euroopa Liit toetab piirkondlikke integratsiooniprotsesse ja nn blokkidevahelist („bloc-to-bloc”) läbirääkimiste strateegiat, edendades seda assotsiatsioonilepingute kaudu – nagu näiteks Kesk-Ameerikas; tunnistab aga, et riigid, kes soovivad tõhustada oma suhteid Euroopa Liiduga, ei tohiks sattuda halvemasse olukorda ei piirkondlike integratsiooniprotsessidega seotud siseprobleemide tõttu, nagu võib näha Andide Ühenduse puhul, ega ka integratsiooniprotsessi koostisosade suveräänsete otsuste tõttu, ükskõik kui õiguspärased need ka ei oleks; |
| --- | --- |

54.

kinnitab taas, et Euroopa Liit toetab piirkondlikke integratsiooniprotsesse ja nn blokkidevahelist („bloc-to-bloc”) läbirääkimiste strateegiat, edendades seda assotsiatsioonilepingute kaudu – nagu näiteks Kesk-Ameerikas; tunnistab aga, et riigid, kes soovivad tõhustada oma suhteid Euroopa Liiduga, ei tohiks sattuda halvemasse olukorda ei piirkondlike integratsiooniprotsessidega seotud siseprobleemide tõttu, nagu võib näha Andide Ühenduse puhul, ega ka integratsiooniprotsessi koostisosade suveräänsete otsuste tõttu, ükskõik kui õiguspärased need ka ei oleks;

Finantsmehhanismid

| 55. | toetab komisjoni ettepanekut luua Ladina-Ameerika investeerimisrahastu (LAIF), kuna see oleks ELi konkreetne panus piirkondliku integratsiooni ja koostalitlusvõime kindlustamisesse Ladina-Ameerikas, ning loodab, et see aitab mitmekesistada Euroopa investeeringute abil toetatavaid riike ja sektoreid; märgib, et ühenduse eelarves on selleks 2013. aastani ette nähtud 100 miljonit eurot, mis ei välista liikmesriikide muid võimalikke täiendavaid toetusi; |
| --- | --- |

55.

toetab komisjoni ettepanekut luua Ladina-Ameerika investeerimisrahastu (LAIF), kuna see oleks ELi konkreetne panus piirkondliku integratsiooni ja koostalitlusvõime kindlustamisesse Ladina-Ameerikas, ning loodab, et see aitab mitmekesistada Euroopa investeeringute abil toetatavaid riike ja sektoreid; märgib, et ühenduse eelarves on selleks 2013. aastani ette nähtud 100 miljonit eurot, mis ei välista liikmesriikide muid võimalikke täiendavaid toetusi;

| 56. | tunneb heameelt Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Ameerika Arengupanga vahel 2009. aasta novembris sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi üle ning toetab EIP jõupingutusi projektide rahastamiseks Ladina-Ameerikas, kuid juhib samas tähelepanu sellele, et oma eesmärkide täitmiseks vajab EIP nii ELilt kui ka selle liikmesriikidelt rahastamise suurendamist ja toetusi; |
| --- | --- |

56.

tunneb heameelt Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Ameerika Arengupanga vahel 2009. aasta novembris sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi üle ning toetab EIP jõupingutusi projektide rahastamiseks Ladina-Ameerikas, kuid juhib samas tähelepanu sellele, et oma eesmärkide täitmiseks vajab EIP nii ELilt kui ka selle liikmesriikidelt rahastamise suurendamist ja toetusi;

| 57. | rõhutab ELi eri rahastamisvahendite tähtsust, kuid samal ajal ka vajadust minna Ladina-Ameerika abistamiselt üle arengukoostööle, et kasutada arengukoostöö rahastamisvahendit eelkõige vaeseimate riikide ja kõige haavatavamate elanikerühmade heaks ning luua tööstusriikide rahastamisvahendi (ICI+) abil uusi koostöövorme kiirelt arenevate ja keskmise sissetulekuga Ladina-Ameerika riikidega; nõuab seetõttu tungivalt, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 32 sätestatud kriteeriumid ja põhimõtted kaasataks ELi koostööpoliitikasse nimetatud piirkonnas, et edendada ja soodustada aktiivsete poliitiliste meetmete võtmist kõnealuste inimeste tõhusaks ühiskonda integreerimiseks; |
| --- | --- |

57.

rõhutab ELi eri rahastamisvahendite tähtsust, kuid samal ajal ka vajadust minna Ladina-Ameerika abistamiselt üle arengukoostööle, et kasutada arengukoostöö rahastamisvahendit eelkõige vaeseimate riikide ja kõige haavatavamate elanikerühmade heaks ning luua tööstusriikide rahastamisvahendi (ICI+) abil uusi koostöövorme kiirelt arenevate ja keskmise sissetulekuga Ladina-Ameerika riikidega; nõuab seetõttu tungivalt, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 32 sätestatud kriteeriumid ja põhimõtted kaasataks ELi koostööpoliitikasse nimetatud piirkonnas, et edendada ja soodustada aktiivsete poliitiliste meetmete võtmist kõnealuste inimeste tõhusaks ühiskonda integreerimiseks;

| 58. | rõhutab, et tähtis ja vajalik on liikuda Ladina-Ameerika mitmesuguste erinevate finantssüsteemide regulatsiooni ja järelevalve ühtlustamise suunas ning püüda neid võimalust mööda lähendada Euroopa süsteemile, kuna selle süsteemiga on saavutatud konkreetseid tulemusi nüüdisaegsete järelevalvemudelite väljatöötamisel, mida saab rakendada piiriüleselt tegutsevate institutsioonide suhtes; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et tähtis ja vajalik on liikuda Ladina-Ameerika mitmesuguste erinevate finantssüsteemide regulatsiooni ja järelevalve ühtlustamise suunas ning püüda neid võimalust mööda lähendada Euroopa süsteemile, kuna selle süsteemiga on saavutatud konkreetseid tulemusi nüüdisaegsete järelevalvemudelite väljatöötamisel, mida saab rakendada piiriüleselt tegutsevate institutsioonide suhtes;

*

* *

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning Ladina- Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarsele Assambleele, Ladina-Ameerika parlamendile, Kesk-Ameerika parlamendile, Andide parlamendile ja Mercosuri parlamendile. |
| --- | --- |

59.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning Ladina- Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarsele Assambleele, Ladina-Ameerika parlamendile, Kesk-Ameerika parlamendile, Andide parlamendile ja Mercosuri parlamendile.

---

(1)  EÜT C 140 E, 16.3.2002, lk 569.

(2)  ELT C 296 E 6.12.2006, lk 123.

(3)  ELT C 259 E 29.10.2009, lk 64.

(4)  ELT C 227 E, 4.9.2008, lk 140.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/64

---

Kolmapäev, 5. mai 2010ELi ja Kanada tippkohtumine

P7_TA(2010)0142

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon ELi ja Kanada eelseisva tippkohtumise kohta 5. mail 2010

2011/C 81 E/10

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu üle peetavaid läbirääkimisi, mida alustati ELi ja Kanada 6. mail 2009 Prahas toimunud tippkohtumisel;

võttes arvesse oma 9. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppe kohta järgmiseks õigusloomeperioodiks;

võttes arvesse Kanadaga suhtlemise delegatsiooni edukalt kulgenud 32. parlamentidevahelist kohtumist, mis toimus novembril 2009 Brüsselis;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud nõusolekumenetlust;

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Kanada on üks Euroopa Liidu vanimatest ja lähimatest partneritest ning nende ametlikud suhted algasid juba 1959. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kanada on üks Euroopa Liidu vanimatest ja lähimatest partneritest ning nende ametlikud suhted algasid juba 1959. aastal;

| B. | arvestades, et käimasolevad läbirääkimised ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sõlmimiseks võivad tugevdada ELi ja Kanada suhteid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et käimasolevad läbirääkimised ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sõlmimiseks võivad tugevdada ELi ja Kanada suhteid;

| C. | arvestades, et märtsiks 2010 ei ole veel tehtud põhjalikku mõjuhinnangut ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sotsiaalsete, keskkondlike ja majanduslike mõjude kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et märtsiks 2010 ei ole veel tehtud põhjalikku mõjuhinnangut ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sotsiaalsete, keskkondlike ja majanduslike mõjude kohta;

| D. | arvestades, et 2010. aastal juhib Kanada G8 rühma ja järgmine G20 tippkohtumine toimub Kanadas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2010. aastal juhib Kanada G8 rühma ja järgmine G20 tippkohtumine toimub Kanadas;

| E. | arvestades, et eelseisev ELi ja Kanada tippkohtumine 5. mail 2010 Brüsselis keskendub eeldatavasti kahe partneri vaheliste niigi tihedate poliitiliste suhete tugevdamisele, käsitledes eelkõige järgmiseid ühiseid ülesandeid: läbirääkimised ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sõlmimiseks; välis- ja julgeolekupoliitilised kohustused, eeskätt Afganistan ja Pakistan; edasine ühine lähenemisviis Iraanile; tuumarelva leviku tõkestamine; Haiti ja New Yorgi doonorriikide konverentsi järelmeetmed; arengukoostöö; kooskõlastatud vastumeetmed finants- ja majanduskriisile; kliimamuutus ja energia; ülemaailmsete kaubandusläbirääkimiste Doha vooru jätkamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eelseisev ELi ja Kanada tippkohtumine 5. mail 2010 Brüsselis keskendub eeldatavasti kahe partneri vaheliste niigi tihedate poliitiliste suhete tugevdamisele, käsitledes eelkõige järgmiseid ühiseid ülesandeid: läbirääkimised ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sõlmimiseks; välis- ja julgeolekupoliitilised kohustused, eeskätt Afganistan ja Pakistan; edasine ühine lähenemisviis Iraanile; tuumarelva leviku tõkestamine; Haiti ja New Yorgi doonorriikide konverentsi järelmeetmed; arengukoostöö; kooskõlastatud vastumeetmed finants- ja majanduskriisile; kliimamuutus ja energia; ülemaailmsete kaubandusläbirääkimiste Doha vooru jätkamine;

| F. | arvestades, et EL ja Kanda jagavad ühiseid väärtusi ja kindlat tahet töötada mitmepoolsel tasandil oluliste probleemide lahendamisel, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL ja Kanda jagavad ühiseid väärtusi ja kindlat tahet töötada mitmepoolsel tasandil oluliste probleemide lahendamisel,

| 1. | tunneb heameelt komisjoni avalduse üle, milles edasiminekut läbirääkimistel ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sõlmimiseks nimetatakse põhipunktiks ELi ja Kanada majandussuhetes; on sellega seoses veendunud, et ELi ja Kanada tippkohtumine 5. mail 2010. aastal Brüsselis annab hea võimaluse nende läbirääkimiste kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni avalduse üle, milles edasiminekut läbirääkimistel ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sõlmimiseks nimetatakse põhipunktiks ELi ja Kanada majandussuhetes; on sellega seoses veendunud, et ELi ja Kanada tippkohtumine 5. mail 2010. aastal Brüsselis annab hea võimaluse nende läbirääkimiste kiirendamiseks;

| 2. | märgib Kanada majanduse, eriti pangasektori tugevust majanduskriisi ajal; väljendab oma tahet teha Kanadaga tihedat koostööd G20 raames, et saavutada maksupoliitiliste stiimulite ja eelarve konsolideerimise osas kooskõlastatud ülemaailmne lähenemisviis, mistõttu peaks ülemaailmsel tasandil panga- või tehingumaksu sisseviimise küsimus olema Torontos toimuva järgmise G20 tippkohtumise üks prioriteete; |
| --- | --- |

2.

märgib Kanada majanduse, eriti pangasektori tugevust majanduskriisi ajal; väljendab oma tahet teha Kanadaga tihedat koostööd G20 raames, et saavutada maksupoliitiliste stiimulite ja eelarve konsolideerimise osas kooskõlastatud ülemaailmne lähenemisviis, mistõttu peaks ülemaailmsel tasandil panga- või tehingumaksu sisseviimise küsimus olema Torontos toimuva järgmise G20 tippkohtumise üks prioriteete;

| 3. | märgib, et nii Kanada kui ka EL on kindlalt kohustunud võtma koordineeritud, ühtseid ja terviklikke meetmeid Haiti kiirete ja pikemaajaliste vajaduste rahuldamiseks ja uue Haiti ehitamiseks, mis vastab haitilaste õigustatud ja pikaajalistele soovidele oma riigi osas, samas tagatakse Haiti riiklik vastutus ülesehitusprotsessis; |
| --- | --- |

3.

märgib, et nii Kanada kui ka EL on kindlalt kohustunud võtma koordineeritud, ühtseid ja terviklikke meetmeid Haiti kiirete ja pikemaajaliste vajaduste rahuldamiseks ja uue Haiti ehitamiseks, mis vastab haitilaste õigustatud ja pikaajalistele soovidele oma riigi osas, samas tagatakse Haiti riiklik vastutus ülesehitusprotsessis;

| 4. | tunneb heameelt Kanada kindralkuberneri Kanada parlamendis hiljuti peetud kõnes esitatud kavatsuse üle avada Kanada telekommunikatsioonitööstus väliskonkurentsile; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt Kanada kindralkuberneri Kanada parlamendis hiljuti peetud kõnes esitatud kavatsuse üle avada Kanada telekommunikatsioonitööstus väliskonkurentsile;

| 5. | võtab teadmiseks kavatsuse viia läbi Kanada kalavarude majandamise põhjalik reform, millesse kaasatakse ka Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO); väljendab oma pettumust Kanada valitsuse seisukoha üle ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osapoolte viimasel konverentsil seoses konventsiooni 1. lisa laiendamisega harilikule tuunale; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks kavatsuse viia läbi Kanada kalavarude majandamise põhjalik reform, millesse kaasatakse ka Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO); väljendab oma pettumust Kanada valitsuse seisukoha üle ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osapoolte viimasel konverentsil seoses konventsiooni 1. lisa laiendamisega harilikule tuunale;

| 6. | kinnitab veel kord muret selle pärast, et Kanada nõuab Tšehhi Vabariigi, Rumeenia ja Bulgaaria kodanikelt endiselt viisat, ning nõuab selle viisanõude võimalikult kiiret tühistamist; märgib, et Tšehhi Vabariigi kodanikele kehtestas viisanõude Kanada valitsus romide massilise sisserände tõttu ja palub seetõttu liikmesriikidel leida romide olukorrale Euroopas sisuline lahendus; tunneb sellega seoses heameelt viisaosakonna avamise üle Kanada saatkonnas Prahas ja selle küsimusega tegeleva ekspertide töörühma loomise üle ning loodab, et Kanada põgenikesüsteemi põhjaliku läbivaatamise tulemusena viisanõue tühistatakse; |
| --- | --- |

6.

kinnitab veel kord muret selle pärast, et Kanada nõuab Tšehhi Vabariigi, Rumeenia ja Bulgaaria kodanikelt endiselt viisat, ning nõuab selle viisanõude võimalikult kiiret tühistamist; märgib, et Tšehhi Vabariigi kodanikele kehtestas viisanõude Kanada valitsus romide massilise sisserände tõttu ja palub seetõttu liikmesriikidel leida romide olukorrale Euroopas sisuline lahendus; tunneb sellega seoses heameelt viisaosakonna avamise üle Kanada saatkonnas Prahas ja selle küsimusega tegeleva ekspertide töörühma loomise üle ning loodab, et Kanada põgenikesüsteemi põhjaliku läbivaatamise tulemusena viisanõue tühistatakse;

| 7. | rõhutab, et EL ja Kanada on lubanud kaasa aidata ülemaailmse madala süsinikusisaldusega majanduse ülesehitamisele, mis on ohutu ja säästev, ja tugevdada suutlikkust kohaneda kliimamuutuse mõjuga; rõhutab, et EL ja Kanada peavad jätkama kõrgel tasemel dialoogi keskkonnaküsimustes, mis hõlmab ka keskkonna, energia ja merendusega seotud koostööd Arktika piirkonnas ning väljavaateid rahvusvaheliste lepingute algatamiseks, et vastu võtta Arktika kaitse rahvusvaheline leping; väljendab heameelt Kanada kindralkuberneri hiljuti peetud kõnes antud lubaduse üle investeerida puhta energia tehnoloogiatesse, kindlustada oma ülemaailmne tähtsus puhta energia tootjana ning olla esirinnas roheliste töökohtade loomisel; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et EL ja Kanada on lubanud kaasa aidata ülemaailmse madala süsinikusisaldusega majanduse ülesehitamisele, mis on ohutu ja säästev, ja tugevdada suutlikkust kohaneda kliimamuutuse mõjuga; rõhutab, et EL ja Kanada peavad jätkama kõrgel tasemel dialoogi keskkonnaküsimustes, mis hõlmab ka keskkonna, energia ja merendusega seotud koostööd Arktika piirkonnas ning väljavaateid rahvusvaheliste lepingute algatamiseks, et vastu võtta Arktika kaitse rahvusvaheline leping; väljendab heameelt Kanada kindralkuberneri hiljuti peetud kõnes antud lubaduse üle investeerida puhta energia tehnoloogiatesse, kindlustada oma ülemaailmne tähtsus puhta energia tootjana ning olla esirinnas roheliste töökohtade loomisel;

| 8. | väljendab muret õliliiva töötlemise mõju üle keskkonnale selle tootmisprotsessiga kaasnevate suurte CO2 heitkoguste ja ohu tõttu, mida see kujutab endast kohalikule bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

8.

väljendab muret õliliiva töötlemise mõju üle keskkonnale selle tootmisprotsessiga kaasnevate suurte CO2 heitkoguste ja ohu tõttu, mida see kujutab endast kohalikule bioloogilisele mitmekesisusele;

| 9. | tuletab nõukogule ja komisjonile meelde, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest peab Euroopa Parlament andma oma nõusoleku rahvusvahelistele lepingutele ning vahetult ja täielikult osalema rahvusvaheliste läbirääkimiste kõikides etappides, ja ootab komisjonilt aegsasti teatist selle kohta, kuidas ta kavatseb seda teha; tuletab sellega seoses meelde, et parlamendi esitatud probleemid seoses ELi ja Kanada vahelise broneeringuinfo lepinguga tuleb asjakohaselt ja ühiselt lahendada, enne kui parlament saab lepingule nõusoleku anda; |
| --- | --- |

9.

tuletab nõukogule ja komisjonile meelde, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest peab Euroopa Parlament andma oma nõusoleku rahvusvahelistele lepingutele ning vahetult ja täielikult osalema rahvusvaheliste läbirääkimiste kõikides etappides, ja ootab komisjonilt aegsasti teatist selle kohta, kuidas ta kavatseb seda teha; tuletab sellega seoses meelde, et parlamendi esitatud probleemid seoses ELi ja Kanada vahelise broneeringuinfo lepinguga tuleb asjakohaselt ja ühiselt lahendada, enne kui parlament saab lepingule nõusoleku anda;

| 10. | loodab, et Kanada toetab ELi taotlusi teha võltsimisvastase kaubanduslepingu ACTA läbirääkimised avalikuks, nagu seda on nõutud parlamendi 10. märtsi 2010. aasta resolutsioonis, ja pidada neid läbirääkimisi rahvusvahelise organisatsiooni egiidi all, millest kõige sobivam on Ülemaailmne Intellektuaalomandi Organisatsioon (WIPO); |
| --- | --- |

10.

loodab, et Kanada toetab ELi taotlusi teha võltsimisvastase kaubanduslepingu ACTA läbirääkimised avalikuks, nagu seda on nõutud parlamendi 10. märtsi 2010. aasta resolutsioonis, ja pidada neid läbirääkimisi rahvusvahelise organisatsiooni egiidi all, millest kõige sobivam on Ülemaailmne Intellektuaalomandi Organisatsioon (WIPO);

| 11. | õnnitleb Vancouveri taliolümpiamängude korralduskomiteed 2010. aasta taliolümpia ja paraolümpia eduka läbiviimise puhul; |
| --- | --- |

11.

õnnitleb Vancouveri taliolümpiamängude korralduskomiteed 2010. aasta taliolümpia ja paraolümpia eduka läbiviimise puhul;

| 12. | märgib, et ELi ja Kanada suhete alane pädevus kuulub ainult föderaaltasandile, aga väljendab heameelt provintside ja territooriumide osalemise üle läbirääkimistel ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sõlmimiseks ning mõnes muus ELi ja Kanada suhete aspektis; |
| --- | --- |

12.

märgib, et ELi ja Kanada suhete alane pädevus kuulub ainult föderaaltasandile, aga väljendab heameelt provintside ja territooriumide osalemise üle läbirääkimistel ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sõlmimiseks ning mõnes muus ELi ja Kanada suhete aspektis;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi roteeruvale eesistujariigile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja Kanada valitsusele. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi roteeruvale eesistujariigile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja Kanada valitsusele.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/66

---

Kolmapäev, 5. mai 2010SWIFT

P7_TA(2010)0143

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon komisjoni soovituse kohta nõukogule anda komisjonile volitused alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise lepingu üle, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete Ameerika Ühendriikide Rahandusministeeriumile kättesaadavaks tegemist terrorismi ja selle rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise eesmärgil

2011/C 81 E/11

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelist vastastikuse õigusabi osutamise lepingut (1);

võttes arvesse komisjoni soovitust nõukogule anda komisjonile volitused alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise lepingu üle, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete Ameerika Ühendriikide Rahandusministeeriumile kättesaadavaks tegemist terrorismi ja selle rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise eesmärgil (2);

võttes arvesse 11. veebruari 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu, mis käsitleb Euroopa Liidust pärinevate finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikidele terroristide rahastamise jälgimisprogrammi raames, sõlmimise kohta (05305/1/2010 REV 1 – C7-0004/2010 – 2009/0190(NLE)) (3);

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktile a koostoimes artikli 82 lõike 1 punktiga d ja artikli 87 lõike 2 punktiga a (C7-0004/2010);

võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni kavandatava rahvusvahelise lepingu kohta, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete Ameerika Ühendriikide Rahandusministeeriumile kättesaadavaks tegemist terrorismi ja selle rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise eesmärgil (4);

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2009)0703 ja 05305/1/2010 REV 1);

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu teksti, mis käsitleb Euroopa Liidust pärinevate finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist terroristide rahastamise jälgimisprogrammi raames (16110/2009);

võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 12. aprilli 2010. aasta arvamust (piiratud);

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament tervitas Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelist vastastikuse õigusabi osutamise lepingut ning 28. oktoobri 2009. aastal ELi ja USA justiits- ja siseküsimuste ministrikolmiku kohtumisel vastu võetud „Washingtoni deklaratsiooni” Atlandi-ülese koostöö tõhustamise kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal inimõiguste ja kodanikuvabaduste järgimise kontekstis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament tervitas Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelist vastastikuse õigusabi osutamise lepingut ning 28. oktoobri 2009. aastal ELi ja USA justiits- ja siseküsimuste ministrikolmiku kohtumisel vastu võetud „Washingtoni deklaratsiooni” Atlandi-ülese koostöö tõhustamise kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal inimõiguste ja kodanikuvabaduste järgimise kontekstis;

| B. | arvestades, et parlament rõhutab jõuliselt Atlandi-ülese koostöö vajadust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et parlament rõhutab jõuliselt Atlandi-ülese koostöö vajadust;

| C. | arvestades, et 30. novembril 2009. aastal kirjutas nõukogu alla ELi ja USA vahelisele vahelepingule, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikidele terroristide rahastamise jälgimisprogrammi raames (finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete leping – FMDA), mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. veebruarist 2010 ja mille kehtivus lõpeb hiljemalt 31. oktoobril 2010; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 30. novembril 2009. aastal kirjutas nõukogu alla ELi ja USA vahelisele vahelepingule, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikidele terroristide rahastamise jälgimisprogrammi raames (finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete leping – FMDA), mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. veebruarist 2010 ja mille kehtivus lõpeb hiljemalt 31. oktoobril 2010;

| D. | arvestades, et vastavalt Lissaboni lepingule on selle vahelepingu ametlikuks sõlmimiseks vajalik Euroopa Parlamendi nõusolek; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt Lissaboni lepingule on selle vahelepingu ametlikuks sõlmimiseks vajalik Euroopa Parlamendi nõusolek;

| E. | arvestades, et 11. veebruaril 2010. aastal otsustas parlament mitte anda oma nõusolekut finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 11. veebruaril 2010. aastal otsustas parlament mitte anda oma nõusolekut finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete lepingu sõlmimiseks;

| F. | arvestades, et parlament palus komisjonil esitada viivitamata nõukogule soovitused pikaajalise lepingu sõlmimiseks Ameerika Ühendriikidega terrorismi rahastamise ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et parlament palus komisjonil esitada viivitamata nõukogule soovitused pikaajalise lepingu sõlmimiseks Ameerika Ühendriikidega terrorismi rahastamise ärahoidmiseks;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament kordas, et iga uus leping selles valdkonnas peab järgima uut õiguslikku raamistikku, mis on kehtestatud Lissaboni lepinguga ja nüüdseks siduva Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament kordas, et iga uus leping selles valdkonnas peab järgima uut õiguslikku raamistikku, mis on kehtestatud Lissaboni lepinguga ja nüüdseks siduva Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament kordas uuesti taotlusi, mis esitati 17. septembri 2009. aasta resolutsioonis, eelkõige neid, mis esitati lõigetes 7 kuni 13; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament kordas uuesti taotlusi, mis esitati 17. septembri 2009. aasta resolutsioonis, eelkõige neid, mis esitati lõigetes 7 kuni 13;

| I. | arvestades, et komisjon võttis 24. märtsil 2010. aastal vastu uued soovitused ja läbirääkimisjuhised terroristide rahastamise jälgimise programmi kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon võttis 24. märtsil 2010. aastal vastu uued soovitused ja läbirääkimisjuhised terroristide rahastamise jälgimise programmi kohta;

| J. | arvestades, et nõukogu otsustab eeldavalt 22. aprillil 2010. aastal läbirääkimisjuhiste vastuvõtmise; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nõukogu otsustab eeldavalt 22. aprillil 2010. aastal läbirääkimisjuhiste vastuvõtmise;

| K. | arvestades, et läbirääkimisjuhised kajastavad olulisi detaile, mis sisalduvad asjakohastes Euroopa Parlamendi resolutsioonides kõnealuse teema kohta, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et läbirääkimisjuhised kajastavad olulisi detaile, mis sisalduvad asjakohastes Euroopa Parlamendi resolutsioonides kõnealuse teema kohta,

| 1. | väljendab heameelt uue koostöötahte üle, mida komisjon ja nõukogu on väljendanud, ning nende valmiduse üle parlamendi kaasamiseks, võttes arvesse nende aluslepinguga kaasnevat kohustust hoida parlamenti viivitamata ja täielikult kursis menetluse kõigi etappide jooksul; kordab oma valmisolekut sõlmida leping, mis aitaks nii Euroopal kui ka Ameerika Ühendriikidel oma kodanike julgeoleku huvides tugevdada võitlust terrorismi vastu, ilma et kahjustataks õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt uue koostöötahte üle, mida komisjon ja nõukogu on väljendanud, ning nende valmiduse üle parlamendi kaasamiseks, võttes arvesse nende aluslepinguga kaasnevat kohustust hoida parlamenti viivitamata ja täielikult kursis menetluse kõigi etappide jooksul; kordab oma valmisolekut sõlmida leping, mis aitaks nii Euroopal kui ka Ameerika Ühendriikidel oma kodanike julgeoleku huvides tugevdada võitlust terrorismi vastu, ilma et kahjustataks õigusriigi põhimõtteid;

| 2. | loodab, et USA valitsuse esindajad on jätkuvalt sama pühendunud, valmis konstruktiivseks koostööks ning õiglased, nagu nad olid seda enne parlamendi hääletust 11. veebruaril 2010 ja pärast seda; |
| --- | --- |

2.

loodab, et USA valitsuse esindajad on jätkuvalt sama pühendunud, valmis konstruktiivseks koostööks ning õiglased, nagu nad olid seda enne parlamendi hääletust 11. veebruaril 2010 ja pärast seda;

| 3. | tuletab meelde parlamendi sihikindlust terrorismi vastu võitlemisel ning veendumust, et Atlandi-ülese koostöö raamistikku terrorismivastaseks võitluseks tuleb edasi arendada ja täiendada; on samas veendunud, et isikuandmete õiglase, proportsionaalse ja õiguspärase töötlemisega seotud Euroopa õigusnormid on ülimalt olulised ning neid tuleb alati kaitsta; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde parlamendi sihikindlust terrorismi vastu võitlemisel ning veendumust, et Atlandi-ülese koostöö raamistikku terrorismivastaseks võitluseks tuleb edasi arendada ja täiendada; on samas veendunud, et isikuandmete õiglase, proportsionaalse ja õiguspärase töötlemisega seotud Euroopa õigusnormid on ülimalt olulised ning neid tuleb alati kaitsta;

| 4. | kordab, et Euroopa Liidu eeskirjad, mis käsitlevad terrorismi rahastamise jälgimist, põhinevad teadetel finantsettevõtjate kahtlaste või ebakorrapäraste tehingute kohta; |
| --- | --- |

4.

kordab, et Euroopa Liidu eeskirjad, mis käsitlevad terrorismi rahastamise jälgimist, põhinevad teadetel finantsettevõtjate kahtlaste või ebakorrapäraste tehingute kohta;

| 5. | rõhutab, et EL peab paika panema aluspõhimõtted selle kohta, kuidas EL saaks terrorismivastases võitluses USAga koostööd teha ja kuidas finantstehinguid käsitlevate sõnumite edastamise teenuse osutajaid saaks paluda sellele võitlusele kaasa aidata, või üldisemalt – kuidas ärilisel eesmärgil kogutud andmeid õiguskaitses kasutada; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et EL peab paika panema aluspõhimõtted selle kohta, kuidas EL saaks terrorismivastases võitluses USAga koostööd teha ja kuidas finantstehinguid käsitlevate sõnumite edastamise teenuse osutajaid saaks paluda sellele võitlusele kaasa aidata, või üldisemalt – kuidas ärilisel eesmärgil kogutud andmeid õiguskaitses kasutada;

| 6. | kordab, kui oluline on piirata lepingu otstarvet, et tagada igasuguse teabevahetuse piirdumine sellega, mis on vajalik võitluseks terrorismi vastu, ning selle toimumine ühise „terroristliku tegevuse” definitsiooni alusel; |
| --- | --- |

6.

kordab, kui oluline on piirata lepingu otstarvet, et tagada igasuguse teabevahetuse piirdumine sellega, mis on vajalik võitluseks terrorismi vastu, ning selle toimumine ühise „terroristliku tegevuse” definitsiooni alusel;

| 7. | rõhutab, et proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtted on kavandatava lepingu kõige olulisemad punktid, ning juhib tähelepanu sellele, et probleemi, – mis seisneb selles, et finantstehingute sõnumiandmete edastajad ei saa (tehnilistel ja/või halduslikel põhjustel) teha otsingud sõnumite sisus, mistõttu edastatakse andmed plokkidena, – ei saa tagantjärele järelevalve- ja kontrollimehhanismide abil parandada, sest andmekaitseseaduse aluspõhimõtteid on juba rikutud; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtted on kavandatava lepingu kõige olulisemad punktid, ning juhib tähelepanu sellele, et probleemi, – mis seisneb selles, et finantstehingute sõnumiandmete edastajad ei saa (tehnilistel ja/või halduslikel põhjustel) teha otsingud sõnumite sisus, mistõttu edastatakse andmed plokkidena, – ei saa tagantjärele järelevalve- ja kontrollimehhanismide abil parandada, sest andmekaitseseaduse aluspõhimõtteid on juba rikutud;

| 8. | kordab oma arvamust, et andmeplokkide edastamine ei mahu ELi õigusaktide ja tavade aluspõhimõtete raamidesse, ning palub komisjonil ja nõukogul sellele küsimusele läbirääkimiste käigus vajalikul määral keskenduda, pidades meeles, et terroristide rahastamise jälgimise programm on loodud sellisel moel, mis ei võimalda andmete sihtvahetust; lahenduste seas peaks olema edastatud andmete ulatuse piiramine ning selliste andmeliikide loetlemine, mida määratud edastajad saavad filtreerida ja eristada, samuti selliste andmeliikide loetlemine, mida võib edastada; |
| --- | --- |

8.

kordab oma arvamust, et andmeplokkide edastamine ei mahu ELi õigusaktide ja tavade aluspõhimõtete raamidesse, ning palub komisjonil ja nõukogul sellele küsimusele läbirääkimiste käigus vajalikul määral keskenduda, pidades meeles, et terroristide rahastamise jälgimise programm on loodud sellisel moel, mis ei võimalda andmete sihtvahetust; lahenduste seas peaks olema edastatud andmete ulatuse piiramine ning selliste andmeliikide loetlemine, mida määratud edastajad saavad filtreerida ja eristada, samuti selliste andmeliikide loetlemine, mida võib edastada;

| 9. | on seisukohal, et vastastikuse õigusabi osutamise leping ei ole piisav alus taotlustele saada andmeid terroristide rahastamise jälgimise programmi jaoks, eelkõige seetõttu, et see ei kehti pangaülekannete osas kolmandate riikide vahel ning selleks oleks igal juhul vaja konkreetse panga eelnevat tuvastamist, kuid terroristide rahastamise jälgimise programmi aluseks on vahendite ülekannete sihtotsingud; järgmistel läbirääkimistel tuleks leida lahendus nende mõlema ühildamiseks; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et vastastikuse õigusabi osutamise leping ei ole piisav alus taotlustele saada andmeid terroristide rahastamise jälgimise programmi jaoks, eelkõige seetõttu, et see ei kehti pangaülekannete osas kolmandate riikide vahel ning selleks oleks igal juhul vaja konkreetse panga eelnevat tuvastamist, kuid terroristide rahastamise jälgimise programmi aluseks on vahendite ülekannete sihtotsingud; järgmistel läbirääkimistel tuleks leida lahendus nende mõlema ühildamiseks;

| 10. | on seisukohal, et kui volitus on saadud, tuleks ELis nimetada kohtuasutus, millele tehakse ülesandeks USA rahandusministeeriumilt taotluste vastuvõtmine; juhib tähelepanu sellele, et nimetatud asutuse olemus ja kohtuliku kontrolli kord tuleks selgelt määratleda; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et kui volitus on saadud, tuleks ELis nimetada kohtuasutus, millele tehakse ülesandeks USA rahandusministeeriumilt taotluste vastuvõtmine; juhib tähelepanu sellele, et nimetatud asutuse olemus ja kohtuliku kontrolli kord tuleks selgelt määratleda;

| 11. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon uuriksid seega võimalust kehtestada läbipaistev ja õiguslikult pädev menetlus vajalike andmete edastamise ja väljavõtete tegemise volitamiseks ning samuti andmevahetuse korraldamiseks ja järelevalveks; rõhutab, et sellised sammud peavad olema vajalikkuse ja proportsionaalsuse ning õigusriigi põhimõtetega täielikult kooskõlas ning austama täielikul määral ELi õiguse põhiõigustest tulenevaid nõudeid, andes selle ülesande Euroopa ametiasutusele, oleks võimalik asjakohast Euroopa õigust täiel määral kohaldada; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon uuriksid seega võimalust kehtestada läbipaistev ja õiguslikult pädev menetlus vajalike andmete edastamise ja väljavõtete tegemise volitamiseks ning samuti andmevahetuse korraldamiseks ja järelevalveks; rõhutab, et sellised sammud peavad olema vajalikkuse ja proportsionaalsuse ning õigusriigi põhimõtetega täielikult kooskõlas ning austama täielikul määral ELi õiguse põhiõigustest tulenevaid nõudeid, andes selle ülesande Euroopa ametiasutusele, oleks võimalik asjakohast Euroopa õigust täiel määral kohaldada;

| 12. | nõuab, et kui eespool nimetatud kord ei ole lühemas perspektiivis teostatav, siis tuleks valida kaks paralleelset lähenemisviisi: ühelt poolt kavandatavasse ELi-USA lepingusse rangete kaitsemeetmete hõlmamine ja teiselt poolt põhilised pikemaajalised poliitilised otsused, millele EL peab keskenduma; rõhutab veel kord, et kõik ELi ja USA vahelised lepingud peavad sisaldama rangeid rakendamise ja järelevalve kaitsemeetmeid kõigi andmete osas, mida edastatakse USA ametiasutustele käesoleva lepingu alusel, nendest andmetest väljavõtete tegemisel igapäevaselt, nendele juurdepääsul ja kasutamisel USA ametiasutuste poolt, ning selle järelevalvet teostab asjakohane ELi määratud ametiasutus; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et kui eespool nimetatud kord ei ole lühemas perspektiivis teostatav, siis tuleks valida kaks paralleelset lähenemisviisi: ühelt poolt kavandatavasse ELi-USA lepingusse rangete kaitsemeetmete hõlmamine ja teiselt poolt põhilised pikemaajalised poliitilised otsused, millele EL peab keskenduma; rõhutab veel kord, et kõik ELi ja USA vahelised lepingud peavad sisaldama rangeid rakendamise ja järelevalve kaitsemeetmeid kõigi andmete osas, mida edastatakse USA ametiasutustele käesoleva lepingu alusel, nendest andmetest väljavõtete tegemisel igapäevaselt, nendele juurdepääsul ja kasutamisel USA ametiasutuste poolt, ning selle järelevalvet teostab asjakohane ELi määratud ametiasutus;

| 13. | juhib seoses sellega tähelepanu sellele, et valik, millega kaasneksid kõige suuremad tagatised, oleks andmetest väljavõtete tegemise lubamine ELi territooriumil, ELi või ELi ja USA ühistes rajatistes, ning palub komisjonil ja nõukogul paralleelselt uurida:






  — | viise, kuidas jõuda välja keskpika lahenduseni, mis annaks ELi õigusasutusele õiguse teostada liikmesriikide nimel järelevalvet andmetest väljavõtete tegemise üle ELis pärast seda, kui on tehtud lepingu kohta parlamendi vahekokkuvõte; |
| --- | --- | --- |

13.

juhib seoses sellega tähelepanu sellele, et valik, millega kaasneksid kõige suuremad tagatised, oleks andmetest väljavõtete tegemise lubamine ELi territooriumil, ELi või ELi ja USA ühistes rajatistes, ning palub komisjonil ja nõukogul paralleelselt uurida:

—

viise, kuidas jõuda välja keskpika lahenduseni, mis annaks ELi õigusasutusele õiguse teostada liikmesriikide nimel järelevalvet andmetest väljavõtete tegemise üle ELis pärast seda, kui on tehtud lepingu kohta parlamendi vahekokkuvõte;

| — | viise, kuidas samal ajal tagada, et ELi valitud töötajad – ELi organitest või asutustest, sealhulgas näiteks Euroopa Andmekaitseinspektor või ELi-USA ühised uurimisrühmad –, kellel on kõrge tasemega julgeolekusertifikaat, teostavad koos SWIFTi ametnikega järelevalvet väljavõtete tegemise üle USAs; |
| --- | --- |

—

viise, kuidas samal ajal tagada, et ELi valitud töötajad – ELi organitest või asutustest, sealhulgas näiteks Euroopa Andmekaitseinspektor või ELi-USA ühised uurimisrühmad –, kellel on kõrge tasemega julgeolekusertifikaat, teostavad koos SWIFTi ametnikega järelevalvet väljavõtete tegemise üle USAs;

| 14. | rõhutab asjaolu, et kõik ELi ja USA vahelised lepingud, sõltumata valitud rakendusmehhanismist, peaks olema ajaliselt piiratud ning nägema ette selged kohustused nii nõukogule ja komisjonile kõigi selliste meetmete võtmiseks, mis on vajalikud püsiva, õiguslikult pädeva Euroopa lahenduse leidmiseks probleemile, mis on seotud taotletud andmetest väljavõtete tegemisega Euroopa pinnal; lepingus tuleks samuti ette näha komisjoni teostatavad hinnangud ja kaitsemeetmete läbivaatamised kindlatel aegadel selle rakendamise jooksul; |
| --- | --- |

14.

rõhutab asjaolu, et kõik ELi ja USA vahelised lepingud, sõltumata valitud rakendusmehhanismist, peaks olema ajaliselt piiratud ning nägema ette selged kohustused nii nõukogule ja komisjonile kõigi selliste meetmete võtmiseks, mis on vajalikud püsiva, õiguslikult pädeva Euroopa lahenduse leidmiseks probleemile, mis on seotud taotletud andmetest väljavõtete tegemisega Euroopa pinnal; lepingus tuleks samuti ette näha komisjoni teostatavad hinnangud ja kaitsemeetmete läbivaatamised kindlatel aegadel selle rakendamise jooksul;

| 15. | nõuab tungivalt, et leping lõpetataks viivitamatult, kui mõnda neist kohustustest ei täideta; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et leping lõpetataks viivitamatult, kui mõnda neist kohustustest ei täideta;

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et tegelik vastastikkus eeldaks seda, et USA asutused lubavad nii ELi asutustel kui ka liikmesriikide pädevatel asutustel saada ja kasutada finantstehinguid käsitlevaid sõnumiandmeid ja nendega seotud andmeid, mida säilitatakse USA serverites, seda samadel tingimustel, mis kehtivad USA asutustele; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et tegelik vastastikkus eeldaks seda, et USA asutused lubavad nii ELi asutustel kui ka liikmesriikide pädevatel asutustel saada ja kasutada finantstehinguid käsitlevaid sõnumiandmeid ja nendega seotud andmeid, mida säilitatakse USA serverites, seda samadel tingimustel, mis kehtivad USA asutustele;

| 17. | nõuab, et kogu asjakohane teave ja kõik asjakohased dokumendid, sealhulgas nende taga olev luureteave, tuleb teha Euroopa Parlamendile käsitlemiseks kättesaadavaks konfidentsiaalsuse suhtes kohaldatavate eeskirjade kohaselt, et teha kindlaks nimetatud süsteemi vajalikkus seoses juba kehtivate vahenditega; palub komisjonil lisaks anda regulaarselt aru lepingu toimimise kohta ning teavitada parlamenti täielikult kõigist järelevalvemehhanismidest, mis kõnealuse lepingu alusel luuakse; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et kogu asjakohane teave ja kõik asjakohased dokumendid, sealhulgas nende taga olev luureteave, tuleb teha Euroopa Parlamendile käsitlemiseks kättesaadavaks konfidentsiaalsuse suhtes kohaldatavate eeskirjade kohaselt, et teha kindlaks nimetatud süsteemi vajalikkus seoses juba kehtivate vahenditega; palub komisjonil lisaks anda regulaarselt aru lepingu toimimise kohta ning teavitada parlamenti täielikult kõigist järelevalvemehhanismidest, mis kõnealuse lepingu alusel luuakse;

| 18. | palub, et talle edastatakse täielik ja üksikasjalik teave Euroopa ja USA kodanike konkreetsete õiguste kohta (nt juurdepääs, parandamine, kustutamine, hüvitamine ja heastamine) ning selle kohta, kas kavandatav leping kaitseb õigusi mittediskrimineerival viisil, sõltumata isiku, kelle andmeid vastavalt sellele töödeldakse, rahvusest, ning nõuab, et komisjon esitaks parlamendile ülevaate vastavatest õigustest; |
| --- | --- |

18.

palub, et talle edastatakse täielik ja üksikasjalik teave Euroopa ja USA kodanike konkreetsete õiguste kohta (nt juurdepääs, parandamine, kustutamine, hüvitamine ja heastamine) ning selle kohta, kas kavandatav leping kaitseb õigusi mittediskrimineerival viisil, sõltumata isiku, kelle andmeid vastavalt sellele töödeldakse, rahvusest, ning nõuab, et komisjon esitaks parlamendile ülevaate vastavatest õigustest;

| 19. | väljendab muret selle üle, et ühe konkreetse finantstehingute andmeedastuse pakkuja turupositsioon oli ohustatud ning on seda ka edaspidi, kui seda pakkujat endiselt esile tõstetakse; |
| --- | --- |

19.

väljendab muret selle üle, et ühe konkreetse finantstehingute andmeedastuse pakkuja turupositsioon oli ohustatud ning on seda ka edaspidi, kui seda pakkujat endiselt esile tõstetakse;

| 20. | rõhutab, et kavandatud lepingus tuleb tagada, et terroristide rahastamise jälgimise programmist välja võetud isiklikke andmeid säilitatakse rangelt tõlgendatud vajalikkuse põhimõtte alusel ning mitte kauem, kui on vajalik selleks konkreetseks uuringuks või vastutuselevõtmiseks, mille tõttu neid terroristide rahastamise jälgimise programmiga seoses kasutatakse; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et kavandatud lepingus tuleb tagada, et terroristide rahastamise jälgimise programmist välja võetud isiklikke andmeid säilitatakse rangelt tõlgendatud vajalikkuse põhimõtte alusel ning mitte kauem, kui on vajalik selleks konkreetseks uuringuks või vastutuselevõtmiseks, mille tõttu neid terroristide rahastamise jälgimise programmiga seoses kasutatakse;

| 21. | juhib tähelepanu asjaolule, et valimata andmete põhimõte ei ole ilmne ning seda tuleks seega täpsustada; nõuab, et kehtestataks maksimaalne säilitamisperiood, mis peaks olema võimalikult lühike ning mitte mingil juhul pikem kui viis aastat; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu asjaolule, et valimata andmete põhimõte ei ole ilmne ning seda tuleks seega täpsustada; nõuab, et kehtestataks maksimaalne säilitamisperiood, mis peaks olema võimalikult lühike ning mitte mingil juhul pikem kui viis aastat;

| 22. | rõhutab, kui oluline on põhimõte mitte edastada andmeid kolmandatele riikidele, kui taotluses ei esitata konkreetseid põhjuseid, ning põhimõte avaldada juhtlõngu terroristide kohta kolmandatele riikidele ainult rangetel tingimustel ja vajalike tagatiste olemasolul, sealhulgas asjakohasuse hinnangu alusel; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui oluline on põhimõte mitte edastada andmeid kolmandatele riikidele, kui taotluses ei esitata konkreetseid põhjuseid, ning põhimõte avaldada juhtlõngu terroristide kohta kolmandatele riikidele ainult rangetel tingimustel ja vajalike tagatiste olemasolul, sealhulgas asjakohasuse hinnangu alusel;

| 23. | kordab, et siduv rahvusvaheline leping ELi ja USA vahel eraelu puutumatuse ja andmekaitse kohta seoses andmevahetusega õiguskaitse eesmärgil on endiselt ülimalt oluline; |
| --- | --- |

23.

kordab, et siduv rahvusvaheline leping ELi ja USA vahel eraelu puutumatuse ja andmekaitse kohta seoses andmevahetusega õiguskaitse eesmärgil on endiselt ülimalt oluline;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide Kongressile ja valitsusele. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide Kongressile ja valitsusele.

---

(1)  ELT L 181, 19.7.2003, lk 34.

(2)  SEK(2010)0315 lõplik.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0029.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0016.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/70 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/70

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Broneeringuinfo

P7_TA(2010)0144

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon läbirääkimiste alustamise kohta broneeringuinfot käsitlevate lepingute üle Ameerika Ühendriikide, Austraalia ja Kanadaga

2011/C 81 E/12

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 16 ja 218, Euroopa Liidu lepingu artiklit 6, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja eriti selle artiklit 8 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja eriti selle artikleid 6, 8 ja 13;

võttes arvesse liikumisvabadust kui põhiõigust, mis on tagatud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 12;

võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone ELi ja USA broneeringuinfo küsimuses, eelkõige oma 13. märtsi 2003. aasta resolutsiooni isikuandmete üleandmise kohta lennufirmade poolt transatlantiliste lendude puhul (1), oma 9. oktoobri 2003 resolutsioon isikuandmete üleandmise kohta lennufirmade poolt transatlantiliste lendude puhul: läbirääkimiste seis Ameerika Ühendriikidega (2), oma 31. märtsi 2004. aasta resolutsiooni komisjoni otsuse ettepaneku kohta Ameerika Ühendriikide tolli- ja piirivalveametile üle antavates reisijate nimekirjades sisalduvate isikuandmete kaitse piisava taseme kohta (3), oma 7. septembri 2006. aasta soovitust nõukogule seoses läbirääkimistega Ameerika Ühendriikidega sõlmitava lepingu osas reisijate registrite kasutamise kohta terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse vältimisel ja tõkestamisel (4), oma 14. veebruari 2007. aasta resolutsiooni SWIFTi, reisijate isikuandmete (PNR) lepingu ja neid küsimusi käsitleva atlandiülese dialoogi kohta (5), ja oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni reisijate isikuandmete (PNR) lepingu kohta Ameerika Ühendriikidega (6);

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2008. aasta soovitust nõukogule Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt Euroopa Liidust pärineva broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolliametile, sõlmimise kohta (7);

võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta seoses andmete töötlemisega, mis käsitlevad eelteavet reisijate kohta (API) ning lennureisijate registreid (PNR) (8);

võttes arvesse oma 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel (9);

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 30. mai 2006. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-317/04 ja C-318/04;

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 27. juuni 2007. aasta kirja ametis olevale eesistujale hr Schäublele uue broneeringuinfot käsitleva lepingu kohta Ameerika Ühendriikidega;

võttes arvesse arvamust, mille esitas andmekaitse direktiivi artikli 29 alusel loodud töörühm üksikisikute kaitseks seoses isikuandmete töötlemisega tulevase broneeringuinfot käsitleva lepingu kohta;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi õigusteenistuse arvamust;

võttes arvesse direktiivi 2004/82/EÜ veoettevõtjate kohustuse kohta edastada reisijaid käsitlevaid andmeid (10);

võttes arvesse ELi ja Ameerika Ühendriikide lepingu 2005. aasta ühist läbivaatamist;

võttes arvesse ELi ja Ameerika Ühendriikide lepingu 2010. aasta ühist läbivaatamist;

võttes arvesse 2009. aasta ELi ja Kanada vahelist lepingut;

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu sõlmimisele, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumile (DHS) (11) ning Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu sõlmimisele, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt Euroopa Liidust pärineva broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolliametile (12);

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm (13);

võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni kavandatava rahvusvahelise lepingu kohta, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete Ameerika Ühendriikide Rahandusministeeriumile kättesaadavaks tegemist terrorismi ja selle rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise eesmärgil (14);

võttes arvesse 21. jaanuaril 2010. aastal Toledos vastu võetud ELi ja USA ühisdeklaratsiooni lennundusjulgestuse kohta;

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Lissaboni leping, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, jõustus 1. detsembril 2009; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni leping, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, jõustus 1. detsembril 2009;

| B. | arvestades, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist palutakse Euroopa Parlamendilt nõusolekut ELi ning Ameerika Ühendriikide ja Austraalia vahelistele lepingutele, mis käsitlevad broneeringuinfo edastamist, et need lepingud sõlmida; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist palutakse Euroopa Parlamendilt nõusolekut ELi ning Ameerika Ühendriikide ja Austraalia vahelistele lepingutele, mis käsitlevad broneeringuinfo edastamist, et need lepingud sõlmida;

| C. | arvestades, et ELi ja Kanada vaheline kokkulepe, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist, enam ei kehti, kuna 2009. aasta septembris aegus piisava kaitse otsus, ning pärast seda on broneeringuinfot edastatud Kanada ja liikmesriikide ühepoolsete kohustuste alusel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja Kanada vaheline kokkulepe, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist, enam ei kehti, kuna 2009. aasta septembris aegus piisava kaitse otsus, ning pärast seda on broneeringuinfot edastatud Kanada ja liikmesriikide ühepoolsete kohustuste alusel;

| D. | arvestades, et ka teised riigid nõuavad juba broneeringuinfo edastamist, või on andnud teada oma kavatsusest seda lähitulevikus nõuda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ka teised riigid nõuavad juba broneeringuinfo edastamist, või on andnud teada oma kavatsusest seda lähitulevikus nõuda;

| E. | arvestades, et nõukogu palus komisjonil esitada ELi broneeringuinfot käsitleva ettepaneku, mida viimane ka tegi 17. novembril 2007; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nõukogu palus komisjonil esitada ELi broneeringuinfot käsitleva ettepaneku, mida viimane ka tegi 17. novembril 2007;

| F. | arvestades, et praegusel digitaalsel ajastul on informatsioonilise enesemääramise õigus, isikuõigused ja õigus eraelu puutumatusele muutunud väärtusteks, millel on üha suurenev roll ning mida seetõttu tuleb eriti hoolsalt kaitsta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et praegusel digitaalsel ajastul on informatsioonilise enesemääramise õigus, isikuõigused ja õigus eraelu puutumatusele muutunud väärtusteks, millel on üha suurenev roll ning mida seetõttu tuleb eriti hoolsalt kaitsta;

| G. | arvestades, et meie maailmas, mille oluliseks omaduseks on mobiilsus, peab suurema turvalisuse ja tõhustatud võitlusega kuritegevuse vastu kaasnema tulemuslikum, otstarbekohasem ja kiirem andmevahetus Euroopas ja maailma tasandil, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et meie maailmas, mille oluliseks omaduseks on mobiilsus, peab suurema turvalisuse ja tõhustatud võitlusega kuritegevuse vastu kaasnema tulemuslikum, otstarbekohasem ja kiirem andmevahetus Euroopas ja maailma tasandil,

| 1. | tuletab meelde oma otsustavust terrorismi ja riikidevahelise kuritegevusega võitlemisel ning samas kindlat veendumust, et on vaja kaitsta kodanikuvabadusi ja põhiõigusi, tagades seejuures eraelu, informatsioonilise enesemääramise ja andmekaitse igakülgse austamise; kinnitab veel kord, et hädavajalikkus ja proportsionaalsus on kesksed põhimõtted, mida järgimata ei anna võitlus terrorismi vastu kunagi tulemusi; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde oma otsustavust terrorismi ja riikidevahelise kuritegevusega võitlemisel ning samas kindlat veendumust, et on vaja kaitsta kodanikuvabadusi ja põhiõigusi, tagades seejuures eraelu, informatsioonilise enesemääramise ja andmekaitse igakülgse austamise; kinnitab veel kord, et hädavajalikkus ja proportsionaalsus on kesksed põhimõtted, mida järgimata ei anna võitlus terrorismi vastu kunagi tulemusi;

| 2. | toonitab, et Euroopa Liit rajaneb õigusriigi põhimõtetel ning EList ja selle liikmesriikidest kolmandatesse riikidesse turvalisuse tagamise eesmärgil isikuandmete edastamise aluseks peavad olema õigusakti staatuses rahvusvahelised lepingud, et pakkuda vajalikku kaitset ELi kodanikele, järgida menetlustagatisi ja kaitseõigusi ning täita andmekaitset käsitlevaid õigusakte riigi ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et Euroopa Liit rajaneb õigusriigi põhimõtetel ning EList ja selle liikmesriikidest kolmandatesse riikidesse turvalisuse tagamise eesmärgil isikuandmete edastamise aluseks peavad olema õigusakti staatuses rahvusvahelised lepingud, et pakkuda vajalikku kaitset ELi kodanikele, järgida menetlustagatisi ja kaitseõigusi ning täita andmekaitset käsitlevaid õigusakte riigi ja Euroopa tasandil;

| 3. | palub Euroopa Komisjonil esitada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 218 Euroopa Parlamendile kogu vajalik teave ja taustadokumendid, eelkõige konkreetne teave, mida küsiti parlamendi ülalmainitud resolutsioonis ELi broneeringuinfo kohta; |
| --- | --- |

3.

palub Euroopa Komisjonil esitada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 218 Euroopa Parlamendile kogu vajalik teave ja taustadokumendid, eelkõige konkreetne teave, mida küsiti parlamendi ülalmainitud resolutsioonis ELi broneeringuinfo kohta;

| 4. | otsustab edasi lükata hääletamise taotluse osas anda nõusolek lepingute sõlmimiseks Ameerika Ühendriikide ja Austraaliaga, kuni ta on uurinud broneeringuinfo kasutamise korra võimalusi, mis on kooskõlas ELi õigusaktidega ning vastavad parlamendi varasemates broneeringuinfot käsitlevates resolutsioonides tõstatatud küsimustele; |
| --- | --- |

4.

otsustab edasi lükata hääletamise taotluse osas anda nõusolek lepingute sõlmimiseks Ameerika Ühendriikide ja Austraaliaga, kuni ta on uurinud broneeringuinfo kasutamise korra võimalusi, mis on kooskõlas ELi õigusaktidega ning vastavad parlamendi varasemates broneeringuinfot käsitlevates resolutsioonides tõstatatud küsimustele;

| 5. | on arvamusel, et mis tahes uuele õigusaktile peab eelnema eraelu puutumatust käsitlev mõjuhinnang ning proportsionaalsuse uuring, millest nähtub selgelt, et olemasolevatest õigusaktidest ei piisa; nõuab eelkõige analüüse järgmistes valdkondades:






  — | reisijaid puudutava eelteabe kasutamine ELis ja kolmandates riikides kui vähem häiriv võimalus koguda ja kasutada teavet reisijate kohta; |
| --- | --- | --- |

5.

on arvamusel, et mis tahes uuele õigusaktile peab eelnema eraelu puutumatust käsitlev mõjuhinnang ning proportsionaalsuse uuring, millest nähtub selgelt, et olemasolevatest õigusaktidest ei piisa; nõuab eelkõige analüüse järgmistes valdkondades:

—

reisijaid puudutava eelteabe kasutamine ELis ja kolmandates riikides kui vähem häiriv võimalus koguda ja kasutada teavet reisijate kohta;

| — | Ameerika Ühendriikide ja Austraalia vastavates elektroonilise reisiloa süsteemides kogutud andmed ning |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriikide ja Austraalia vastavates elektroonilise reisiloa süsteemides kogutud andmed ning

| — | broneeringuinfo, mis võib olla saadud allikatest, mida rahvusvahelised lepingud ei hõlma, näiteks väljaspool ELi asuvad arvutipõhised ettetellimissüsteemid; palub komisjonil konsulteerida kõikide sidusrühmadega, sealhulgas lennuettevõtjad; |
| --- | --- |

—

broneeringuinfo, mis võib olla saadud allikatest, mida rahvusvahelised lepingud ei hõlma, näiteks väljaspool ELi asuvad arvutipõhised ettetellimissüsteemid; palub komisjonil konsulteerida kõikide sidusrühmadega, sealhulgas lennuettevõtjad;

| 6. | on arvamusel, et kõikides uutes lepingutes tuleb ette näha asjakohased sõltumatud läbivaatamis- ning kohtuliku ja demokraatliku kontrolli mehhanismid; |
| --- | --- |

6.

on arvamusel, et kõikides uutes lepingutes tuleb ette näha asjakohased sõltumatud läbivaatamis- ning kohtuliku ja demokraatliku kontrolli mehhanismid;

| 7. | nõuab ühtset lähenemisviisi broneeringuinfo kasutamisele õiguskaitses ja turvalisuse tagamise eesmärgil, milleks tuleks luua ühtne põhimõtete kogum, mis oleks kolmandate riikidega sõlmitavate lepingute alus; palub komisjonil esitada hiljemalt 2010. aasta juuli keskpaigaks ettepaneku sellise ühtse mudeli vastuvõtmiseks ning kolmandate riikidega peetavateks läbirääkimisteks volituste andmise projekti; |
| --- | --- |

7.

nõuab ühtset lähenemisviisi broneeringuinfo kasutamisele õiguskaitses ja turvalisuse tagamise eesmärgil, milleks tuleks luua ühtne põhimõtete kogum, mis oleks kolmandate riikidega sõlmitavate lepingute alus; palub komisjonil esitada hiljemalt 2010. aasta juuli keskpaigaks ettepaneku sellise ühtse mudeli vastuvõtmiseks ning kolmandate riikidega peetavateks läbirääkimisteks volituste andmise projekti;

| 8. | palub komisjonil taotleda võimalikult kiiresti, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet esitaks üksikasjaliku arvamuse uute broneeringuinfo lepingute põhiõiguste mõõtme kohta; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil taotleda võimalikult kiiresti, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet esitaks üksikasjaliku arvamuse uute broneeringuinfo lepingute põhiõiguste mõõtme kohta;

| 9. | on arvamusel, et selline mudel peaks vastama järgmistele miinimumnõuetele:






  a) | broneeringuinfot võib kasutada ainult õiguskaitse ja turvalisuse tagamise eesmärgil organiseeritud ja riikidevahelise kuritegevuse või piiriülese terrorismi juhtudel ning õiguslike määratluste alusel, mis on sätestatud nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (15) ja nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse kohta (16); |
| --- | --- | --- |

9.

on arvamusel, et selline mudel peaks vastama järgmistele miinimumnõuetele:

a)

broneeringuinfot võib kasutada ainult õiguskaitse ja turvalisuse tagamise eesmärgil organiseeritud ja riikidevahelise kuritegevuse või piiriülese terrorismi juhtudel ning õiguslike määratluste alusel, mis on sätestatud nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (15) ja nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse kohta (16);

| b) | broneeringuinfo kasutamine õiguskaitse ja turvalisuse tagamise eesmärgil peab vastama Euroopa andmekaitse standarditele, eelkõige seoses eesmärgikohasuse, proportsionaalsuse, õiguskaitse, kogutavate andmete kogusepiirangu ning säilitamisaja pikkusega; |
| --- | --- |

b)

broneeringuinfo kasutamine õiguskaitse ja turvalisuse tagamise eesmärgil peab vastama Euroopa andmekaitse standarditele, eelkõige seoses eesmärgikohasuse, proportsionaalsuse, õiguskaitse, kogutavate andmete kogusepiirangu ning säilitamisaja pikkusega;

| c) | mitte mingil juhul ei tohi broneeringuinfot kasutada andmete hankimiseks või profileerimiseks; ühtegi lennukeeluotsust ega otsust uurida või kohtusse anda ei või teha üksnes automatiseeritud otsingu või andmebaaside sirvimise tulemuste põhjal; andmekasutus peab piirduma konkreetsete kuritegude või ohtudega, kusjuures iga üksikjuhtumit tuleb vaadelda eraldi; |
| --- | --- |

c)

mitte mingil juhul ei tohi broneeringuinfot kasutada andmete hankimiseks või profileerimiseks; ühtegi lennukeeluotsust ega otsust uurida või kohtusse anda ei või teha üksnes automatiseeritud otsingu või andmebaaside sirvimise tulemuste põhjal; andmekasutus peab piirduma konkreetsete kuritegude või ohtudega, kusjuures iga üksikjuhtumit tuleb vaadelda eraldi;

| d) | kui ELi kodanike broneeringuinfot edastatakse kolmandatele riikidele, kehtestatakse sellise edastuse tingimused siduva rahvusvahelise lepinguga, mis pakub õiguskindlust ning ELi kodanike ja äriühingute võrdset kohtlemist; |
| --- | --- |

d)

kui ELi kodanike broneeringuinfot edastatakse kolmandatele riikidele, kehtestatakse sellise edastuse tingimused siduva rahvusvahelise lepinguga, mis pakub õiguskindlust ning ELi kodanike ja äriühingute võrdset kohtlemist;

| e) | andmete üleandmine vastuvõtjariigi poolt kolmandatele riikidele toimub kooskõlas ELi andmekaitse standarditega, mis kehtestatakse konkreetse piisavuse kindlakstegemisega; seda kohaldatakse võrdselt kõikide võimalike andmete üleandmise suhtes vastuvõtjariigi poolt kolmandatele riikidele; |
| --- | --- |

e)

andmete üleandmine vastuvõtjariigi poolt kolmandatele riikidele toimub kooskõlas ELi andmekaitse standarditega, mis kehtestatakse konkreetse piisavuse kindlakstegemisega; seda kohaldatakse võrdselt kõikide võimalike andmete üleandmise suhtes vastuvõtjariigi poolt kolmandatele riikidele;

| f) | broneeringuinfot võib anda ainult tõukemeetodi alusel; |
| --- | --- |

f)

broneeringuinfot võib anda ainult tõukemeetodi alusel;

| g) | tulemused edastatakse viivitamata ELi ja liikmesriikide asjaomastele ametiasutustele; |
| --- | --- |

g)

tulemused edastatakse viivitamata ELi ja liikmesriikide asjaomastele ametiasutustele;

| 10. | toonitab, kui oluline on ELi kodanike ja lennuettevõtjate jaoks õiguskindlus ning lennuettevõtjate vajadus harmoneeritud standardite järele; |
| --- | --- |

10.

toonitab, kui oluline on ELi kodanike ja lennuettevõtjate jaoks õiguskindlus ning lennuettevõtjate vajadus harmoneeritud standardite järele;

| 11. | palub komisjonil ja eesistujariigil tagada, et parlamendile antakse täielik juurdepääs läbirääkimist käsitlevatele dokumentidele ja direktiividele menetluse kõikides etappides kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 10 ning et riikide parlamentidele antakse neile juurdepääs taotluse korral; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil ja eesistujariigil tagada, et parlamendile antakse täielik juurdepääs läbirääkimist käsitlevatele dokumentidele ja direktiividele menetluse kõikides etappides kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 10 ning et riikide parlamentidele antakse neile juurdepääs taotluse korral;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Ameerika Ühendriikide valitsusele ja Kongressi kahele kojale, Austraalia valitsusele ja parlamendi kahele kojale ning Kanada valitsusele ja parlamendi kahele kojale. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Ameerika Ühendriikide valitsusele ja Kongressi kahele kojale, Austraalia valitsusele ja parlamendi kahele kojale ning Kanada valitsusele ja parlamendi kahele kojale.

---

(1)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 381.

(2)  ELT C 81 E, 31.3.2004, lk 105.

(3)  ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 665.

(4)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 250.

(5)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 349.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0347.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0512.

(8)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 464.

(9)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 44.

(10)  ELT L 261, 6.8.2004, lk 24.

(11)  Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega sõlmitakse Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline leping, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumile (DHS) (2007. aasta broneeringuinfo leping) (KOM(2009)0702).

(12)  Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega sõlmitakse Euroopa Liidu ja Austraalia vaheline leping, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt Euroopa Liidust pärineva broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolliametile (KOM(2009)0701).

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0090.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0016.

(15)  ELT L 164, 22.6.2002, lk 3.

(16)  ELT L 190, 18.7.2002, lk 1.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/74 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/74

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Kaevandamisel tsüaniidi kasutamise keelustamine

P7_TA(2010)0145

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon kaevandamisel tsüaniidi kasutamise üldise keelustamise kohta Euroopa Liidus

2011/C 81 E/13

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 191;

võttes arvesse 1992. aasta juunis Rio de Janeiros vastu võetud Rio keskkonna- ja arengudeklaratsioonis ning bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis sõnastatud ettevaatuspõhimõtet;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (vee raamdirektiiv) keskkonnaeesmärke;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta, milles nähakse ette kaevandamisel tsüaniidi kasutamist ning samas kehtestatakse tsüaniidi lubatud maksimumtasemed;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2003. aasta direktiivi 2003/105/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/82/EÜ (Seveso II direktiiv) ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta, milles väidetakse, et teatavad ladustamis- ja töötlemisprotsessid kaevandamisel [...] võivad põhjustada väga raskeid tagajärgi;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest, mille kohaselt liikmesriigid võivad lubada ettevõtjatel mitte katta keskkonnakahjustustest tingitud kulusid, kui suudetakse tõendada, et teatavad tingimused on täidetud;

võttes arvesse eesistujariikide Hispaania, Belgia ja Ungari 18-kuulist programmi ning selle prioriteete veepoliitika ja bioloogilise mitmekesisuse osas;

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi võetud meetmeid tsüaniidi kasutamise üldiseks keelustamiseks, milleks aastal 2000 muudeti kaevandamisseadust nr 44/1988, samuti 2009. aastal tehtud Ungari kaevandamisseaduse nr 48/1993 muudatusi, millega Ungari territooriumil keelustati tsüaniidipõhised kaevandamistehnoloogiad, ning Saksamaal 2002. aastal vastu võetud seadlust, millega keelati kaevandamisel tsüaniidileostustehnoloogia kasutamine;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et ÜRO kuulutas 2010. aasta rahvusvaheliseks bioloogilise mitmekesisuse aastaks, millega maailma kutsutakse tegutsema Maa elustiku mitmekesisuse kaitseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO kuulutas 2010. aasta rahvusvaheliseks bioloogilise mitmekesisuse aastaks, millega maailma kutsutakse tegutsema Maa elustiku mitmekesisuse kaitseks;

| B. | arvestades, et tsüaniid on kulla kaevandmisel kasutatav tugevalt mürgine kemikaal, mis loetakse vee raamdirektiivi VIII lisa kohaselt peamiseks saasteaineks ning millel võib olla pöördumatu ja katastroofiline mõju inimtervisele ja keskkonnale ja seega ka bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tsüaniid on kulla kaevandmisel kasutatav tugevalt mürgine kemikaal, mis loetakse vee raamdirektiivi VIII lisa kohaselt peamiseks saasteaineks ning millel võib olla pöördumatu ja katastroofiline mõju inimtervisele ja keskkonnale ja seega ka bioloogilisele mitmekesisusele;

| C. | arvestades, et 25. mail 2007. aastal Tšehhi Vabariigis Prahas peetud Visegradi rühma riikide (Tšehhi Vabariik, Ungari, Poola ja Slovakkia) keskkonnaministrite 14. kohtumisel avaldatud ühises seisukohas säästva kaevandamise kohta väljendasid ministrid muret mitmel pool nende piirkonnas kasutatavate ja kasutamiseks kavandatud ohtlike kaevandamistehnoloogiate pärast, mis kujutavad endast olulist keskkonnaohtu ja millel võivad olla piiriülesed tagajärjed; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 25. mail 2007. aastal Tšehhi Vabariigis Prahas peetud Visegradi rühma riikide (Tšehhi Vabariik, Ungari, Poola ja Slovakkia) keskkonnaministrite 14. kohtumisel avaldatud ühises seisukohas säästva kaevandamise kohta väljendasid ministrid muret mitmel pool nende piirkonnas kasutatavate ja kasutamiseks kavandatud ohtlike kaevandamistehnoloogiate pärast, mis kujutavad endast olulist keskkonnaohtu ja millel võivad olla piiriülesed tagajärjed;

| D. | arvestades, et Doonau jõe kaitse ja säästva kasutamise alase koostöö Sofia konventsiooni raames leppisid osapooled kokku lugeda tsüaniid asjakohaseks ohtlikuks aineks lisaks sellele, et see loetakse prioriteetseks ohtlikuks aineks vastavalt vee raamdirektiivile; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Doonau jõe kaitse ja säästva kasutamise alase koostöö Sofia konventsiooni raames leppisid osapooled kokku lugeda tsüaniid asjakohaseks ohtlikuks aineks lisaks sellele, et see loetakse prioriteetseks ohtlikuks aineks vastavalt vee raamdirektiivile;

| E. | arvestades, et viimase 25 aastaga on maailmas toimunud üle 30 tsüaniidilekkega seotud suurõnnetuse, neist kõige rängem 10 aasta eest, kui kullakaevanduse veehoidlast lasti Tisza-Doonau jõgikonda üle 100 000 kuupmeetri tsüaniidiga reostunud vett, mis põhjustas tollal suurima keskkonnakatastroofi Kesk-Euroopa ajaloos, ning arvestades, et pole mingit tagatist, et sellised õnnetused ei võiks korduda, eriti arvestades äärmuslike ilmastikutingimuste, sealhulgas suurte ja sagedaste üleujutuste sagenemist, mida prognoositakse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viimase 25 aastaga on maailmas toimunud üle 30 tsüaniidilekkega seotud suurõnnetuse, neist kõige rängem 10 aasta eest, kui kullakaevanduse veehoidlast lasti Tisza-Doonau jõgikonda üle 100 000 kuupmeetri tsüaniidiga reostunud vett, mis põhjustas tollal suurima keskkonnakatastroofi Kesk-Euroopa ajaloos, ning arvestades, et pole mingit tagatist, et sellised õnnetused ei võiks korduda, eriti arvestades äärmuslike ilmastikutingimuste, sealhulgas suurte ja sagedaste üleujutuste sagenemist, mida prognoositakse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes;

| F. | arvestades, et mitmetes ELi liikmesriikides kavandatakse tihedalt rahvastatud piirkondades endiselt kullatootmiskarjääride suurprojekte koos tsüaniiditehnoloogiate kasutamisega, millised projektid võivad täiendavalt ohustada inimeste tervist ja keskkonda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mitmetes ELi liikmesriikides kavandatakse tihedalt rahvastatud piirkondades endiselt kullatootmiskarjääride suurprojekte koos tsüaniiditehnoloogiate kasutamisega, millised projektid võivad täiendavalt ohustada inimeste tervist ja keskkonda;

| G. | arvestades, et vee raamdirektiivi kohaselt on liikmesriigid kohustatud saavutama veevarude „hea seisundi” ja seda säilitama, ning vältima nende reostamist ohtlike ainetega; arvestades, et veevarude hea seisund võib sõltuda ka vee kvaliteedist jõgikonnas, mis asub tsüaniidipõhiseid kaevandamistehnoloogiaid kasutavates naaberriikides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vee raamdirektiivi kohaselt on liikmesriigid kohustatud saavutama veevarude „hea seisundi” ja seda säilitama, ning vältima nende reostamist ohtlike ainetega; arvestades, et veevarude hea seisund võib sõltuda ka vee kvaliteedist jõgikonnas, mis asub tsüaniidipõhiseid kaevandamistehnoloogiaid kasutavates naaberriikides;

| H. | arvestades, et tsüaniidiga seotud õnnetuste piiriülene mõju, eriti seoses suurte jõgikondade ja põhjaveevarude saastumisega viitab vajadusele kogu ELi hõlmavaks lähenemiseks tõsisele keskkonnaohule, mida põhjustab tsüaniidi kasutamine kaevandamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tsüaniidiga seotud õnnetuste piiriülene mõju, eriti seoses suurte jõgikondade ja põhjaveevarude saastumisega viitab vajadusele kogu ELi hõlmavaks lähenemiseks tõsisele keskkonnaohule, mida põhjustab tsüaniidi kasutamine kaevandamisel;

| I. | arvestades, et endiselt puuduvad usaldatavusnormatiive käsitlevad eeskirjad ja nõuetekohased finantstagatised, ning arvestades, et kaevandamisel tsüaniidi kasutamist reguleerivate kehtivate õigusaktide rakendamine sõltub ka iga liikmesriigi täitevvõimu suutlikkusest, mistõttu inimlikust hooletusest põhjustatud õnnetus on vaid aja küsimus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et endiselt puuduvad usaldatavusnormatiive käsitlevad eeskirjad ja nõuetekohased finantstagatised, ning arvestades, et kaevandamisel tsüaniidi kasutamist reguleerivate kehtivate õigusaktide rakendamine sõltub ka iga liikmesriigi täitevvõimu suutlikkusest, mistõttu inimlikust hooletusest põhjustatud õnnetus on vaid aja küsimus;

| J. | arvestades, et mõned liikmesriigid ei ole kaevandusjäätmete direktiivi täielikult rakendanud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mõned liikmesriigid ei ole kaevandusjäätmete direktiivi täielikult rakendanud;

| K. | arvestades, et tsüaniidi kasutamine kaevandamisel loob vähe töökohti ning sedagi vaid 8–16 aastaks, kuid samas tekitab ülisuurte piiriüleste keskkonnakahjustuste ohu, millest põhjustatud kulusid ei kata enamasti mitte nende eest vastutavad tegutsevad ettevõtted, kes tavaliselt kaovad või pankrotistuvad, vaid riik ehk maksumaksjad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tsüaniidi kasutamine kaevandamisel loob vähe töökohti ning sedagi vaid 8–16 aastaks, kuid samas tekitab ülisuurte piiriüleste keskkonnakahjustuste ohu, millest põhjustatud kulusid ei kata enamasti mitte nende eest vastutavad tegutsevad ettevõtted, kes tavaliselt kaovad või pankrotistuvad, vaid riik ehk maksumaksjad;

| L. | arvestades, et tegutsevatel ettevõtetel ei ole pikaajalist kindlustust, mis kataks tulevase rikke või õnnetuse korral tekkivad kulud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tegutsevatel ettevõtetel ei ole pikaajalist kindlustust, mis kataks tulevase rikke või õnnetuse korral tekkivad kulud;

| M. | arvestades, et kahe grammi kulla tootmiseks tuleb kaevandada tonn maaki, millest jääb maha tohutu hulk aherainet, kusjuures 25–50 % kullast jääb lõpuks aherainesse; arvestades, et lisaks kasutatakse suurte tsüaniidipõhiste kaevandamisprojektide puhul aastas miljoneid kilogramme naatriumtsüaniidi, mille vedu ja ladustamine ise võib eksimuste korral põhjustada katastroofilisi tagajärgi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kahe grammi kulla tootmiseks tuleb kaevandada tonn maaki, millest jääb maha tohutu hulk aherainet, kusjuures 25–50 % kullast jääb lõpuks aherainesse; arvestades, et lisaks kasutatakse suurte tsüaniidipõhiste kaevandamisprojektide puhul aastas miljoneid kilogramme naatriumtsüaniidi, mille vedu ja ladustamine ise võib eksimuste korral põhjustada katastroofilisi tagajärgi;

| N. | arvestades, et tsüaniidi abil kaevandamisele on olemas alternatiivid, millega saab tsüaniidipõhiseid tehnoloogiaid asendada; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tsüaniidi abil kaevandamisele on olemas alternatiivid, millega saab tsüaniidipõhiseid tehnoloogiaid asendada;

| O. | arvestades, et kogu Euroopas korraldatakse üldsuse jõulisi proteste tsüaniidi jätkuva kasutamise vastu kaevandusprojektides, kusjuures peale kodanike, kohalike kogukondade ja VVOde protestivad ka riiklikud organisatsioonid, valitsused ja poliitikud, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kogu Euroopas korraldatakse üldsuse jõulisi proteste tsüaniidi jätkuva kasutamise vastu kaevandusprojektides, kusjuures peale kodanike, kohalike kogukondade ja VVOde protestivad ka riiklikud organisatsioonid, valitsused ja poliitikud,

| 1. | on seisukohal, et ELi vee raamdirektiivi eesmärke – saavutada veevarude hea keemiline seisund ning kaitsta veevarusid ja bioloogilist mitmekesisust – on võimalik saavutada vaid tsüaniidipõhise kaevandamistehnoloogia keelustamisega; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et ELi vee raamdirektiivi eesmärke – saavutada veevarude hea keemiline seisund ning kaitsta veevarusid ja bioloogilist mitmekesisust – on võimalik saavutada vaid tsüaniidipõhise kaevandamistehnoloogia keelustamisega;

| 2. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut keelustada ELis täielikult tsüaniidi kasutamine kaevandamisel enne 2011. aasta lõppu, kuna see on ainuke ohutu viis kaitsta meie veevarusid ja ökosüsteeme kaevandamisel tekkiva tsüaniidireostuse eest, ning samas teostama tavapärast mõju hindamist; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut keelustada ELis täielikult tsüaniidi kasutamine kaevandamisel enne 2011. aasta lõppu, kuna see on ainuke ohutu viis kaitsta meie veevarusid ja ökosüsteeme kaevandamisel tekkiva tsüaniidireostuse eest, ning samas teostama tavapärast mõju hindamist;

| 3. | võtab teadmiseks asjaomased algatused ELis ja ÜRO süsteemides ning soovitab tungivalt välja töötada ja kasutada kaevandamisel ohutumaid, eeskätt tsüaniidivabasid alternatiive; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks asjaomased algatused ELis ja ÜRO süsteemides ning soovitab tungivalt välja töötada ja kasutada kaevandamisel ohutumaid, eeskätt tsüaniidivabasid alternatiive;

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kuni üldise keelu kehtestamiseni mitte toetama ELis otseselt ega kaudselt ühtegi kaevandusprojekti, milles kasutatakse tsüaniiditehnoloogiat, ning mitte toetama selliseid projekte ka kolmandates riikides; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kuni üldise keelu kehtestamiseni mitte toetama ELis otseselt ega kaudselt ühtegi kaevandusprojekti, milles kasutatakse tsüaniiditehnoloogiat, ning mitte toetama selliseid projekte ka kolmandates riikides;

| 5. | palub komisjonil soodustada tööstuse ümberkorraldamist piirkondades, kus on keelustatud tsüaniidi kasutamine kaevandamisel, andes selleks asjakohast finantsabi turismile, taastuvenergiale ja rohelistele tööstusharudele; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil soodustada tööstuse ümberkorraldamist piirkondades, kus on keelustatud tsüaniidi kasutamine kaevandamisel, andes selleks asjakohast finantsabi turismile, taastuvenergiale ja rohelistele tööstusharudele;

| 6. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut muuta kaevandusjäätmete käitlemist käsitlevaid kehtivaid õigusakte ning kehtestada nõue, et kõigil tegutsevatel ettevõtetel peab olema kindlustus, mis rikke või õnnetuse korral hüvitab kahjud ning kõik vastava ala esialgse keemilise ja keskkonnaseisundi taastamise kulud; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut muuta kaevandusjäätmete käitlemist käsitlevaid kehtivaid õigusakte ning kehtestada nõue, et kõigil tegutsevatel ettevõtetel peab olema kindlustus, mis rikke või õnnetuse korral hüvitab kahjud ning kõik vastava ala esialgse keemilise ja keskkonnaseisundi taastamise kulud;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/77 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/77

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Rinnavähivastane võitlus

P7_TA(2010)0146

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta kirjalik deklaratsioon rinnavähivastase võitluse kohta Euroopa Liidus

2011/C 81 E/14

Euroopa Parlament,

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et igal aastal diagnoositakse Euroopa Liidus rinnavähk 331 392 naisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et igal aastal diagnoositakse Euroopa Liidus rinnavähk 331 392 naisel;

| B. | arvestades, et rinnavähk on 35–59aastaste naiste hulgas kõige sagedasem surmapõhjus ja igal aastal sureb Euroopa Liidus rinnavähki 89 674 naist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rinnavähk on 35–59aastaste naiste hulgas kõige sagedasem surmapõhjus ja igal aastal sureb Euroopa Liidus rinnavähki 89 674 naist;

| C. | arvestades, et mammograafiline sõeluuring võib 50–69aastaste naiste suremust rinnavähki vähendada kuni 35 %, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mammograafiline sõeluuring võib 50–69aastaste naiste suremust rinnavähki vähendada kuni 35 %,

| 1. | kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele kogu riiki hõlmava mammograafilise sõeluuringu vastavalt ELi suunistele; |
| --- | --- |

1.

kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele kogu riiki hõlmava mammograafilise sõeluuringu vastavalt ELi suunistele;

| 2. | palub komisjonil iga kahe aasta järel esitada eduaruande mammograafilise sõeluuringu teostamise kohta kõikides ELi riikides; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil iga kahe aasta järel esitada eduaruande mammograafilise sõeluuringu teostamise kohta kõikides ELi riikides;

| 3. | palub komisjonil toetada uuringuid, mille eesmärk on välja selgitada, kas sõeluuring on kasulik ka üle 69aastastele ja alla 50aastastele naistele; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil toetada uuringuid, mille eesmärk on välja selgitada, kas sõeluuring on kasulik ka üle 69aastastele ja alla 50aastastele naistele;

| 4. | palub liikmesriikidel 2016. aastaks rajada mitut eriala hõlmavad rinnavähile spetsialiseerunud üksused vastavalt ELi suunistele ning palub komisjonil korrapäraselt esitada eduaruande; |
| --- | --- |

4.

palub liikmesriikidel 2016. aastaks rajada mitut eriala hõlmavad rinnavähile spetsialiseerunud üksused vastavalt ELi suunistele ning palub komisjonil korrapäraselt esitada eduaruande;

| 5. | palub komisjonil esitada ajakohastatud ja usaldusväärsed statistilised andmed rinnavähi kohta ning toetada riiklike vähiregistrite rajamist; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil esitada ajakohastatud ja usaldusväärsed statistilised andmed rinnavähi kohta ning toetada riiklike vähiregistrite rajamist;

| 6. | palub komisjonil 2011. aastaks välja töötada rinnavähile spetsialiseerunud üksuste sertifitseerimisprotokoll vastavalt ELi suunistele ning tagada selle piisav rahastamine; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil 2011. aastaks välja töötada rinnavähile spetsialiseerunud üksuste sertifitseerimisprotokoll vastavalt ELi suunistele ning tagada selle piisav rahastamine;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 5. mai 2010. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2010)05-05(ANN1)).

---

Neljapäev, 6. mai 2010

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/78

---

Neljapäev, 6. mai 2010Aluslepingute muutmine: Euroopa Parlamendi koosseisu käsitlevad üleminekumeetmed *

P7_TA(2010)0148

Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon protokolli eelnõu kohta, millega muudetakse protokolli nr 36 üleminekusätete kohta Euroopa Parlamendi koosseisu osas aastatel 2009–2014: Euroopa Parlamendi arvamus (Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõige 3) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE))

2011/C 81 E/15

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 18. detsembri 2009. aasta kirja Euroopa Parlamendi presidendile üleminekusätteid käsitleva protokolli nr 36 muutmise kohta (17196/2009);

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel Euroopa Ülemkogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0001/2010);

võttes arvesse Lissaboni lepingule lisatud protokolli nr 36 üleminekusätete kohta;

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõikeid 2 ja 3;

võttes arvesse otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitlevat 20. septembri 1976. aasta akti (edaspidi 1976. aasta akt);

võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi koosseisu kohta (1);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta, 18. ja 19. juuni 2009. aasta ning 10. ja 11. detsembri 2009. aasta kohtumiste järeldusi;

võttes arvesse kodukorra artikli 11 lõiget 4 ja artiklit 74 a;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0115/2010),

| A. | arvestades, et Lissaboni lepinguga muudetud ELi lepingu artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et Euroopa Ülemkogu võtab ühehäälselt Euroopa Parlamendi algatusel ja nõusolekul vastu otsuse Euroopa Parlamendi koosseisu kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni lepinguga muudetud ELi lepingu artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et Euroopa Ülemkogu võtab ühehäälselt Euroopa Parlamendi algatusel ja nõusolekul vastu otsuse Euroopa Parlamendi koosseisu kohta;

| B. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumist silmas pidades ja selle lepingu protokollile nr 36 tuginedes esitas Euroopa Parlament 11. oktoobril 2007. aastal Lamassoure’i ja Severini raporti põhjal koostatud resolutsioonis Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumist silmas pidades ja selle lepingu protokollile nr 36 tuginedes esitas Euroopa Parlament 11. oktoobril 2007. aastal Lamassoure’i ja Severini raporti põhjal koostatud resolutsioonis Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta;

| C. | arvestades, et Lissaboni lepingu allakirjutamise ajal ei olnud Euroopa Ülemkogu veel ametlikku otsust Euroopa Parlamendi koosseisu kohta vastu võtnud, kuid oli andnud nõusoleku nimetatud resolutsioonis tehtud ettepanekule, olles suurendanud Euroopa Parlamendi liikmete koguarvu esialgselt 750 liikmelt 751 liikmele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Lissaboni lepingu allakirjutamise ajal ei olnud Euroopa Ülemkogu veel ametlikku otsust Euroopa Parlamendi koosseisu kohta vastu võtnud, kuid oli andnud nõusoleku nimetatud resolutsioonis tehtud ettepanekule, olles suurendanud Euroopa Parlamendi liikmete koguarvu esialgselt 750 liikmelt 751 liikmele;

| D. | arvestades, et vastavalt Euroopa Ülemkogus saavutatud kokkuleppele kasvas parlamendiliikmete arv Nice’i lepinguga võrreldes 15 võrra (736 liikmelt 751 liikmele) ning 18 lisakohta jaotati 12 liikmesriigi vahel, kusjuures Saksamaa kohtade arvu vähendati vastavalt ELi lepinguga kehtestatud maksimummäärale kolme võrra; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt Euroopa Ülemkogus saavutatud kokkuleppele kasvas parlamendiliikmete arv Nice’i lepinguga võrreldes 15 võrra (736 liikmelt 751 liikmele) ning 18 lisakohta jaotati 12 liikmesriigi vahel, kusjuures Saksamaa kohtade arvu vähendati vastavalt ELi lepinguga kehtestatud maksimummäärale kolme võrra;

| E. | arvestades, et Lissaboni leping ei olnud 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimiste ajal veel jõustunud ja valimised toimusid vastavalt Nice’i lepingule, on Euroopa Parlamendil praegu 736 liiget; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Lissaboni leping ei olnud 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimiste ajal veel jõustunud ja valimised toimusid vastavalt Nice’i lepingule, on Euroopa Parlamendil praegu 736 liiget;

| F. | arvestades, et Lissaboni leping jõustus alles 1. detsembril 2009, siis oleks õiguspärane, et 12 liikmesriigi 18 täiendavat parlamendiliiget saaksid esimesel võimalusel ametisse asuda ja tagada oma liikmesriikidele esindatuse, millele neil on õigus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Lissaboni leping jõustus alles 1. detsembril 2009, siis oleks õiguspärane, et 12 liikmesriigi 18 täiendavat parlamendiliiget saaksid esimesel võimalusel ametisse asuda ja tagada oma liikmesriikidele esindatuse, millele neil on õigus;

| G. | arvestades, et 1976. aasta akti artikli 5 kohaselt ei ole võimalik ametisoleva parlamendiliikme volitusi katkestada ning seega vähendada praegu Euroopa Parlamendis Saksamaad esindavate parlamendiliikmete arvu kolme võrra; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 1976. aasta akti artikli 5 kohaselt ei ole võimalik ametisoleva parlamendiliikme volitusi katkestada ning seega vähendada praegu Euroopa Parlamendis Saksamaad esindavate parlamendiliikmete arvu kolme võrra;

| H. | arvestades, et enamik liikmesriike on neid esindavad täiendavad parlamendiliikmed juba nimetanud vastavalt oma valimissüsteemile ja kooskõlas Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. juuni 2009. aasta kohtumistel tehtud järeldustega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et enamik liikmesriike on neid esindavad täiendavad parlamendiliikmed juba nimetanud vastavalt oma valimissüsteemile ja kooskõlas Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. juuni 2009. aasta kohtumistel tehtud järeldustega;

| I. | arvestades, et 18 täiendava parlamendiliikme ametisse asumine 2009.–2014. aasta ametiajal tõstab Euroopa Parlamendi koosseisu 754 liikmeni ning ületab Lissaboni lepinguga ette nähtud 751 piiri, mistõttu tuleb muuta esmast õigust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 18 täiendava parlamendiliikme ametisse asumine 2009.–2014. aasta ametiajal tõstab Euroopa Parlamendi koosseisu 754 liikmeni ning ületab Lissaboni lepinguga ette nähtud 751 piiri, mistõttu tuleb muuta esmast õigust;

| J. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta kohtumise järeldustes nähti juba ette kohustus võtta vastu üleminekumeetmed, mille eesmärk on teha võimalikuks täiendavate parlamendiliikmete ametisse asumine parlamendi käimasoleval ametiajal, ning Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. juuni 2009. aasta kohtumise järeldustes kehtestati Euroopa Parlamendi liikmete arvu ajutise suurendamise tingimused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta kohtumise järeldustes nähti juba ette kohustus võtta vastu üleminekumeetmed, mille eesmärk on teha võimalikuks täiendavate parlamendiliikmete ametisse asumine parlamendi käimasoleval ametiajal, ning Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. juuni 2009. aasta kohtumise järeldustes kehtestati Euroopa Parlamendi liikmete arvu ajutise suurendamise tingimused;

| K. | arvestades, et Euroopa Parlament muutis 25. novembril 2009. aastal oma kodukorda selleks, et näha ette täiendavate parlamendiliikmete tööle asumine vaatlejatena, kuni jõustuvad sätted, mis lubavad neil ametisse asuda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlament muutis 25. novembril 2009. aastal oma kodukorda selleks, et näha ette täiendavate parlamendiliikmete tööle asumine vaatlejatena, kuni jõustuvad sätted, mis lubavad neil ametisse asuda;

| L. | arvestades, et üks Lissaboni lepinguga kehtestatud kõige olulisematest konstitutsioonilistest uuendustest on konvendi muutmine aluslepingute tavalise läbivaatamismenetluse peamiseks osaks, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et üks Lissaboni lepinguga kehtestatud kõige olulisematest konstitutsioonilistest uuendustest on konvendi muutmine aluslepingute tavalise läbivaatamismenetluse peamiseks osaks,

| 1. | on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu ettepanek muuta protokolli nr 36 tuleneb otseselt Lissaboni lepingu uutest sätetest ning on seetõttu üleminekulahendus, kuidas lisakohad saanud liikmesriigid saavad nimetada asjaomased parlamendiliikmed; nõustub, et Euroopa Parlamendi koosseisu 2009.–2014. aasta ülejäänud ametiajaks tuleks valida parlamenti 18 täiendavat parlamendiliiget; nõuab siiski, et kõik 18 parlamendiliiget asuksid ametisse samal ajal, et mitte ohustada parlamendis riikide esindajate vahelist tasakaalu; nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid oma valimismenetlused lõpule pragmaatilisel viisil ja esimesel võimalusel; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu ettepanek muuta protokolli nr 36 tuleneb otseselt Lissaboni lepingu uutest sätetest ning on seetõttu üleminekulahendus, kuidas lisakohad saanud liikmesriigid saavad nimetada asjaomased parlamendiliikmed; nõustub, et Euroopa Parlamendi koosseisu 2009.–2014. aasta ülejäänud ametiajaks tuleks valida parlamenti 18 täiendavat parlamendiliiget; nõuab siiski, et kõik 18 parlamendiliiget asuksid ametisse samal ajal, et mitte ohustada parlamendis riikide esindajate vahelist tasakaalu; nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid oma valimismenetlused lõpule pragmaatilisel viisil ja esimesel võimalusel;

| 2. | avaldab kahetsust, et nõukogu ei võtnud õigel ajal meetmeid, mis oleksid võimaldanud täiendavatel parlamendiliikmetel Lissaboni lepingu jõustumisel ametisse asuda, ning et üks muudatusega kavandatud lahendus ei ole kooskõlas 1976. aasta akti mõttega, mille kohaselt Euroopa Parlamendi liikmed valitakse otsestel valimistel, mitte kaudselt liikmesriigi parlamendis toimuvatel valimistel; |
| --- | --- |

2.

avaldab kahetsust, et nõukogu ei võtnud õigel ajal meetmeid, mis oleksid võimaldanud täiendavatel parlamendiliikmetel Lissaboni lepingu jõustumisel ametisse asuda, ning et üks muudatusega kavandatud lahendus ei ole kooskõlas 1976. aasta akti mõttega, mille kohaselt Euroopa Parlamendi liikmed valitakse otsestel valimistel, mitte kaudselt liikmesriigi parlamendis toimuvatel valimistel;

| 3. | annab siiski nõusoleku valitsustevahelise konverentsi kokkukutsumiseks eeldusel, et seal arutatakse ainult konkreetselt Euroopa Parlamendi 2009.–2014. aasta ülejäänud ametiaja koosseisu käsitlevate meetmete vastuvõtmist, ja et neid Lissaboni lepingu ratifitseerimisest tulenenud eriolukorraga seotud erakorralisi üleminekumeetmed ei käsitleta mingil juhul pretsedendina tulevikuks; |
| --- | --- |

3.

annab siiski nõusoleku valitsustevahelise konverentsi kokkukutsumiseks eeldusel, et seal arutatakse ainult konkreetselt Euroopa Parlamendi 2009.–2014. aasta ülejäänud ametiaja koosseisu käsitlevate meetmete vastuvõtmist, ja et neid Lissaboni lepingu ratifitseerimisest tulenenud eriolukorraga seotud erakorralisi üleminekumeetmed ei käsitleta mingil juhul pretsedendina tulevikuks;

| 4. | tuletab meelde, et protokolli nr 36 muudatuste vastuvõtmise ja nende jõustumise vahelisel ajal saavad täiendavad parlamendiliikmed vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 11 lõikele 4 osaleda parlamendi töös vaatlejatena; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et protokolli nr 36 muudatuste vastuvõtmise ja nende jõustumise vahelisel ajal saavad täiendavad parlamendiliikmed vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 11 lõikele 4 osaleda parlamendi töös vaatlejatena;

| 5. | tuletab samas meelde, et Euroopa Ülemkogu peab igal juhul võtma Euroopa Parlamendi koosseisu käsitleva otsuse vastu aegsasti enne parlamendi käesoleva koosseisu ametiaja lõppemist, ning parlament esitab asjakohase algatuse kooskõlas ELi lepingu artikli 14 lõikega 2; |
| --- | --- |

5.

tuletab samas meelde, et Euroopa Ülemkogu peab igal juhul võtma Euroopa Parlamendi koosseisu käsitleva otsuse vastu aegsasti enne parlamendi käesoleva koosseisu ametiaja lõppemist, ning parlament esitab asjakohase algatuse kooskõlas ELi lepingu artikli 14 lõikega 2;

| 6. | teatab Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest lähimal ajal koostada ettepanekud kehtestada sätted Euroopa Parlamendi liikmete otsesteks ja üldisteks valimisteks ühtse menetluse kohaselt kõikides liikmesriikides ja kõikidele liikmesriikidele ühistel põhimõtetel ning et parlament algatab nimetatud valimisreformi Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 1 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 223 kohaselt; nõuab lisaks, et aluslepingute muutmise ettevalmistamiseks kutsutaks kokku konvent Euroopa Parlamendi reformimise küsimuses; |
| --- | --- |

6.

teatab Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest lähimal ajal koostada ettepanekud kehtestada sätted Euroopa Parlamendi liikmete otsesteks ja üldisteks valimisteks ühtse menetluse kohaselt kõikides liikmesriikides ja kõikidele liikmesriikidele ühistel põhimõtetel ning et parlament algatab nimetatud valimisreformi Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 1 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 223 kohaselt; nõuab lisaks, et aluslepingute muutmise ettevalmistamiseks kutsutaks kokku konvent Euroopa Parlamendi reformimise küsimuses;

| 7. | kutsub liikmesriikide parlamente üles tegutsema selle nimel, et peetaks kinni Euroopa Liidu pikka aega toiminud esmasest õigusest, mille kohaselt Euroopa Parlamendi liikmed valitakse otsestel ja üldistel valimistel vaba ja salajase hääletuse teel; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriikide parlamente üles tegutsema selle nimel, et peetaks kinni Euroopa Liidu pikka aega toiminud esmasest õigusest, mille kohaselt Euroopa Parlamendi liikmed valitakse otsestel ja üldistel valimistel vaba ja salajase hääletuse teel;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 227 E, 4.9.2008, lk 132.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/80 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/80

---

Neljapäev, 6. mai 2010Kõrgõzstan

P7_TA(2010)0149

Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon olukorra kohta Kõrgõzstanis

2011/C 81 E/16

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kõrgõzstani ja Kesk-Aasia kohta, eriti 12. mai 2005. aasta resolutsiooni;

võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasia strateegia kohta;

võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Ashtoni 7. ja 8. aprillil 2010. aastal tehtud avaldust olukorra kohta Kõrgõzstanis;

võttes arvesse välisasjade nõukogu 26. aprilli 2010. aasta järeldusi;

võttes arvesse ELi 22. aprillil 2010. aastal OSCE alalises nõukogus tehtud avaldust olukorra kohta Kõrgõzstanis;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 21.–22. juuni 2007. aasta kohtumisel vastu võetud ELi strateegiat Kesk-Aasiaga loodava uue partnerluse kohta;

võttes arvesse 1999. aastal jõustunud ELi ja Kõrgõzstani partnerlus- ja koostöölepingut;

võttes arvesse Euroopa Ühenduse Kesk-Aasia abistamise piirkondlikku strateegiadokumenti aastateks 2007–2013;

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et kogu Kesk-Aasia piirkonna areng stabiilsuse, kasvava demokraatia- ja inimarengu taseme, inimeste turvalisuse ja jätkusuutliku majanduskasvu suunas on nii Kesk-Aasia rahvaste kui ka Euroopa Liidu huvides; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kogu Kesk-Aasia piirkonna areng stabiilsuse, kasvava demokraatia- ja inimarengu taseme, inimeste turvalisuse ja jätkusuutliku majanduskasvu suunas on nii Kesk-Aasia rahvaste kui ka Euroopa Liidu huvides;

| B. | arvestades, et Kõrgõzstan on OSCE liige ning on selle organisatsiooni raames kohustunud austama põhivabadusi, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid ning rakendama OSCE demokraatiastandardeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kõrgõzstan on OSCE liige ning on selle organisatsiooni raames kohustunud austama põhivabadusi, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid ning rakendama OSCE demokraatiastandardeid;

| C. | arvestades, et Kurmanbek Bakijev, kes asus esimest korda ametisse 2005. aasta juulis pärast nn tulpide revolutsiooni, valiti möödunud aastal teist korda presidendiks valimistel, mida sõltumatute vaatlejate väitel varjutas ulatuslik pettus; arvestades, et esialgsete demokraatlike ettevõtmiste järel muutus Bakijevi valitsemisviis autoritaarseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kurmanbek Bakijev, kes asus esimest korda ametisse 2005. aasta juulis pärast nn tulpide revolutsiooni, valiti möödunud aastal teist korda presidendiks valimistel, mida sõltumatute vaatlejate väitel varjutas ulatuslik pettus; arvestades, et esialgsete demokraatlike ettevõtmiste järel muutus Bakijevi valitsemisviis autoritaarseks;

| D. | arvestades, et 7. aprillil 2010 kasutasid Kõrgõzstani relvajõud kuule, pisargaasi ja šokigranaate, et ajada laiali meeleavaldajad, kes olid elektrienergia ja kütte järsu hinnatõusu vastu protestides kogunenud Biškekis presidendilossi ette ning seejärel rünnanud valitsushooneid, kusjuures valitsusüksuste sekkumise tagajärjel hukkus üle 80 inimese ja üle 500 sai vigastada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 7. aprillil 2010 kasutasid Kõrgõzstani relvajõud kuule, pisargaasi ja šokigranaate, et ajada laiali meeleavaldajad, kes olid elektrienergia ja kütte järsu hinnatõusu vastu protestides kogunenud Biškekis presidendilossi ette ning seejärel rünnanud valitsushooneid, kusjuures valitsusüksuste sekkumise tagajärjel hukkus üle 80 inimese ja üle 500 sai vigastada;

| E. | arvestades, et president Bakijev oli sunnitud pealinnast põgenema ning tema asemele asus ajutine valitsus, mida juhib opositsioonijuht Roza Otunbajeva, kes andis välja dekreedi võimu ülemineku kohta ja korralduse riigi põhiseaduse täitmiseks ning saatis parlamendi laiali; arvestades, et pärast seda, kui Bakijev oli nädal aega pärast ülestõusu puhkemist püüdnud määrata oma tagasiastumise tingimusi, lahkus ta Venemaa, USA ja Kasahstani vahendatud kokkuleppe kohaselt Kasahstani; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et president Bakijev oli sunnitud pealinnast põgenema ning tema asemele asus ajutine valitsus, mida juhib opositsioonijuht Roza Otunbajeva, kes andis välja dekreedi võimu ülemineku kohta ja korralduse riigi põhiseaduse täitmiseks ning saatis parlamendi laiali; arvestades, et pärast seda, kui Bakijev oli nädal aega pärast ülestõusu puhkemist püüdnud määrata oma tagasiastumise tingimusi, lahkus ta Venemaa, USA ja Kasahstani vahendatud kokkuleppe kohaselt Kasahstani;

| F. | arvestades, et Kõrgõzstan pakub erilist huvi USA-le ja Venemaale tänu oma strateegilisele asukohale Afganistani lähedal ja Farg‘ona oru kõrval, mis geograafilises, poliitilises ja majanduslikus mõttes on Kesk-Aasia keskmes; arvestades, et USA sõjaväe hallataval Manasi transiidikeskusel on oluline roll Afganistanis paiknevate NATO vägede varustamise põhjapoolses jaotusvõrgus ning ka Venemaal on Kõrgõzstanis tähtis sõjaväebaas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Kõrgõzstan pakub erilist huvi USA-le ja Venemaale tänu oma strateegilisele asukohale Afganistani lähedal ja Farg‘ona oru kõrval, mis geograafilises, poliitilises ja majanduslikus mõttes on Kesk-Aasia keskmes; arvestades, et USA sõjaväe hallataval Manasi transiidikeskusel on oluline roll Afganistanis paiknevate NATO vägede varustamise põhjapoolses jaotusvõrgus ning ka Venemaal on Kõrgõzstanis tähtis sõjaväebaas;

| G. | arvestades, et ELi ja Kesk-Aasia suhetel on otsustav tähtsus ühiste probleemide tõttu energia, kliimamuutuse vastu võitlemise, uimastiäri kontrollimise ja terrorismivastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi ja Kesk-Aasia suhetel on otsustav tähtsus ühiste probleemide tõttu energia, kliimamuutuse vastu võitlemise, uimastiäri kontrollimise ja terrorismivastase võitluse valdkonnas;

| H. | arvestades, et geopoliitilisel konkurentsil piirkonnas on märkimisväärne destruktiivne potentsiaal, kuid Afganistani ja islamiäärmusluse leviku osas on huvid suurel määral kattuvad, see loob võimaluse seda konkurentsi vähendada ja saavutada kokkulepe, et vajalik on parem valitsemine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et geopoliitilisel konkurentsil piirkonnas on märkimisväärne destruktiivne potentsiaal, kuid Afganistani ja islamiäärmusluse leviku osas on huvid suurel määral kattuvad, see loob võimaluse seda konkurentsi vähendada ja saavutada kokkulepe, et vajalik on parem valitsemine;

| I. | arvestades, et EL peab alati täitma oma kohustust lisada kõigisse kolmandate riikidega sõlmitavatesse lepingutesse inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi küsimused ning edendada demokraatlikke reforme sidusa poliitika abil, mis suurendab tema usaldusväärsust piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL peab alati täitma oma kohustust lisada kõigisse kolmandate riikidega sõlmitavatesse lepingutesse inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi küsimused ning edendada demokraatlikke reforme sidusa poliitika abil, mis suurendab tema usaldusväärsust piirkondlikul tasandil;

| J. | arvestades, et ELi kohalolek Kõrgõzstanis eelkõige abiandjana on märkimisväärne ja annab ELile hea positsiooni olulisema rolli haaramiseks selle riigi toetamises; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi kohalolek Kõrgõzstanis eelkõige abiandjana on märkimisväärne ja annab ELile hea positsiooni olulisema rolli haaramiseks selle riigi toetamises;

| K. | arvestades, et komisjon ja nõukogu vaatavad praegu Kesk-Aasia strateegiat läbi ning valmistavad ette aruannet, mis esitatakse Euroopa Ülemkogu juunikuu kohtumisele, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon ja nõukogu vaatavad praegu Kesk-Aasia strateegiat läbi ning valmistavad ette aruannet, mis esitatakse Euroopa Ülemkogu juunikuu kohtumisele,

| 1. | tunneb sügavat muret olukorra pärast Kõrgõzstanis ja avaldab kaastunnet kõigi traagilistes sündmustes hukkunute perekondadele; |
| --- | --- |

1.

tunneb sügavat muret olukorra pärast Kõrgõzstanis ja avaldab kaastunnet kõigi traagilistes sündmustes hukkunute perekondadele;

| 2. | kutsub kõiki osapooli üles lõpetama vägivalda, ilmutama vaoshoitust ning püüdma igati alustada tõelist dialoogi, et saavutada stabiilsus ja luua tingimused demokraatliku põhiseadusliku korra rahumeelseks taastamiseks; |
| --- | --- |

2.

kutsub kõiki osapooli üles lõpetama vägivalda, ilmutama vaoshoitust ning püüdma igati alustada tõelist dialoogi, et saavutada stabiilsus ja luua tingimused demokraatliku põhiseadusliku korra rahumeelseks taastamiseks;

| 3. | rõhutab, et institutsioonilisest perspektiivist on sidus ja stabiilne põhiseaduslik raamistik oluline tulevaste sotsiaalsete rahutuste vältimiseks ja kirgiisi rahvale rahumeelse tuleviku tagamiseks; tunneb sellega seoses heameelt asjaolu üle, et ajutine valitsus teeb koostööd Venezia komisjoniga; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et institutsioonilisest perspektiivist on sidus ja stabiilne põhiseaduslik raamistik oluline tulevaste sotsiaalsete rahutuste vältimiseks ja kirgiisi rahvale rahumeelse tuleviku tagamiseks; tunneb sellega seoses heameelt asjaolu üle, et ajutine valitsus teeb koostööd Venezia komisjoniga;

| 4. | võtab teadmiseks ajutise valitsuse esimesed sammud demokraatia taastamiseks, pidades eriti oluliseks kava koostada uus põhiseadus eesmärgiga parandada põhjalikult Bakijevi muudetud versiooni, millega koondati presidendi kätte liiga suur võim; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks ajutise valitsuse esimesed sammud demokraatia taastamiseks, pidades eriti oluliseks kava koostada uus põhiseadus eesmärgiga parandada põhjalikult Bakijevi muudetud versiooni, millega koondati presidendi kätte liiga suur võim;

| 5. | tervitab sellega seoses ajutise valitsuse teadet, et rahvahääletus uue põhiseaduse küsimuses korraldatakse 27. juunil 2010 ja uued üldvalimised 10. oktoobril 2010, et tugevdada demokraatiat ning poliitilist vastutust; kutsub ajutist valitsust üles täitma Kõrgõzstani rahvusvahelisi kohustusi ning tagama, et valimised oleksid vabad ja õiglased; |
| --- | --- |

5.

tervitab sellega seoses ajutise valitsuse teadet, et rahvahääletus uue põhiseaduse küsimuses korraldatakse 27. juunil 2010 ja uued üldvalimised 10. oktoobril 2010, et tugevdada demokraatiat ning poliitilist vastutust; kutsub ajutist valitsust üles täitma Kõrgõzstani rahvusvahelisi kohustusi ning tagama, et valimised oleksid vabad ja õiglased;

| 6. | rõhutab ajutise valitsusega aktiivse koostöö tegemise tähtsust, et uurida ja kasutada võimalusi edendada head valitsemistava, kohtunike sõltumatust ning muid Kesk-Aasia strateegias sätestatud ELi poliitikaeesmärke ning hõlbustada rahvusvaheliste finantseerimisasutuste osalemist ja meetmeid; |
| --- | --- |

6.

rõhutab ajutise valitsusega aktiivse koostöö tegemise tähtsust, et uurida ja kasutada võimalusi edendada head valitsemistava, kohtunike sõltumatust ning muid Kesk-Aasia strateegias sätestatud ELi poliitikaeesmärke ning hõlbustada rahvusvaheliste finantseerimisasutuste osalemist ja meetmeid;

| 7. | nõuab toimunud sündmuste rahvusvahelist uurimist ÜRO juhtimisel, et selgitada välja vastutus ja puudujäägid ning aidata Kõrgõzstani kohtorganeid, ja soovitab sellega seoses tungivalt ajutisel valitsusel paluda ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo abi, et tagada 6.–7. aprilli 2010. aasta sündmuste põhjalik, erapooletu ja usaldusväärne uurimine; |
| --- | --- |

7.

nõuab toimunud sündmuste rahvusvahelist uurimist ÜRO juhtimisel, et selgitada välja vastutus ja puudujäägid ning aidata Kõrgõzstani kohtorganeid, ja soovitab sellega seoses tungivalt ajutisel valitsusel paluda ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo abi, et tagada 6.–7. aprilli 2010. aasta sündmuste põhjalik, erapooletu ja usaldusväärne uurimine;

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et 2005. aasta tulpide revolutsioon tekitas Kõrgõzstani ühiskonnas tugeva demokraatlike reformide ootuse, mis aga ei täitunud; palub, et nõukogu ja komisjon näitaksid üles järjekindlust ja kindlameelsust ning kasutaksid seda võimalust, et leida viise abistada Kõrgõzstani ajutist valitsust ning aidata ametivõimudel demokraatlikke reforme läbi viia ja inimeste elujärge parandada riikliku arengu ja kodanike õiguste suurendamise teel koostöös kõigi sidusrühmade ja Kõrgõzstani kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu asjaolule, et 2005. aasta tulpide revolutsioon tekitas Kõrgõzstani ühiskonnas tugeva demokraatlike reformide ootuse, mis aga ei täitunud; palub, et nõukogu ja komisjon näitaksid üles järjekindlust ja kindlameelsust ning kasutaksid seda võimalust, et leida viise abistada Kõrgõzstani ajutist valitsust ning aidata ametivõimudel demokraatlikke reforme läbi viia ja inimeste elujärge parandada riikliku arengu ja kodanike õiguste suurendamise teel koostöös kõigi sidusrühmade ja Kõrgõzstani kodanikuühiskonnaga;

| 9. | märgib, et Kõrgõzstani suur ressursipuudus ja haavatavus muudab riigi väga sõltuvaks välisabist; märgib lisaks, et Kõrgõzstani naabruses on väga vähe demokraatliku, hästitoimiva valitsemise ja positiivse sotsiaalse arengu eeskujusid; rõhutab, et seetõttu on rahvusvahelisel abil keskne tähtsus; |
| --- | --- |

9.

märgib, et Kõrgõzstani suur ressursipuudus ja haavatavus muudab riigi väga sõltuvaks välisabist; märgib lisaks, et Kõrgõzstani naabruses on väga vähe demokraatliku, hästitoimiva valitsemise ja positiivse sotsiaalse arengu eeskujusid; rõhutab, et seetõttu on rahvusvahelisel abil keskne tähtsus;

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et areng Kõrgõzstanis mõjutab piirkondlikku ja rahvusvahelist arengut ning need omakorda mõjutavad arengut Kõrgõzstanis; on veendunud, et Venemaa, USA ja muude riikide huvid kattuvad suurel määral eelkõige seoses Afganistaniga ja piirkonnas, kaasa arvatud Kõrgõzstanis, kasvava islamiäärmuslusega; on seisukohal, et see peaks võimaldama piirata geopoliitilist konkurentsi ja otsida sünergiat; on arvamusel, et edu saavutamine selles küsimuses avaldaks laiemat positiivset mõju rahvusvahelistele suhetele ja rahvusvahelisele julgeolekule; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu asjaolule, et areng Kõrgõzstanis mõjutab piirkondlikku ja rahvusvahelist arengut ning need omakorda mõjutavad arengut Kõrgõzstanis; on veendunud, et Venemaa, USA ja muude riikide huvid kattuvad suurel määral eelkõige seoses Afganistaniga ja piirkonnas, kaasa arvatud Kõrgõzstanis, kasvava islamiäärmuslusega; on seisukohal, et see peaks võimaldama piirata geopoliitilist konkurentsi ja otsida sünergiat; on arvamusel, et edu saavutamine selles küsimuses avaldaks laiemat positiivset mõju rahvusvahelistele suhetele ja rahvusvahelisele julgeolekule;

| 11. | palub asepresidendi ja kõrge esindaja eriesindajal Kesk-Aasias olukorda hoolega jälgida, abi osutada ja kaasa aidata dialoogi taastamisele kõigi Kõrgõzstani ühiskonna osade vahel; |
| --- | --- |

11.

palub asepresidendi ja kõrge esindaja eriesindajal Kesk-Aasias olukorda hoolega jälgida, abi osutada ja kaasa aidata dialoogi taastamisele kõigi Kõrgõzstani ühiskonna osade vahel;

| 12. | palub komisjonil ja nõukogul kiiresti uurida, kas Kõrgõzstani jaoks uue suure rahvusvaheliselt kooskõlastatud abiprogrammi käivitamiseks vajalikud tingimused on täidetud või kas neid saab luua, võttes olulise tegurina arvesse seda, kui tõsiselt näib Kõrgõzstani ajutine valitsus olevat pühendunud demokratiseerimisele ja ausale valitsemisele; on seisukohal, et kui tingimused leitakse olevat piisavalt soodsad, peaks EL võtma juhirolli Kõrgõzstani jaoks rahvusvaheliste abiandjate konverentsi korraldamisel; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil ja nõukogul kiiresti uurida, kas Kõrgõzstani jaoks uue suure rahvusvaheliselt kooskõlastatud abiprogrammi käivitamiseks vajalikud tingimused on täidetud või kas neid saab luua, võttes olulise tegurina arvesse seda, kui tõsiselt näib Kõrgõzstani ajutine valitsus olevat pühendunud demokratiseerimisele ja ausale valitsemisele; on seisukohal, et kui tingimused leitakse olevat piisavalt soodsad, peaks EL võtma juhirolli Kõrgõzstani jaoks rahvusvaheliste abiandjate konverentsi korraldamisel;

| 13. | nõuab stabiliseerimisvahendi ulatuslikku kasutamist; rõhutab vajadust aidata Kõrgõzstanil lahendada riigi sotsiaalseid ja majandusprobleeme; palub komisjonil koostada ettepanekud arengukoostöö rahastamisvahendi summade ümberpaigutamiseks, aitamaks tagada, et ELi vastus muutunud olukorrale Kõrgõzstanis on lähi- ja keskpikas perspektiivis piisav; rõhutab, et eriliseks prioriteediks tuleks seada hariduse, tervishoiu ja veevarustusega seotud probleemide lahendamine; |
| --- | --- |

13.

nõuab stabiliseerimisvahendi ulatuslikku kasutamist; rõhutab vajadust aidata Kõrgõzstanil lahendada riigi sotsiaalseid ja majandusprobleeme; palub komisjonil koostada ettepanekud arengukoostöö rahastamisvahendi summade ümberpaigutamiseks, aitamaks tagada, et ELi vastus muutunud olukorrale Kõrgõzstanis on lähi- ja keskpikas perspektiivis piisav; rõhutab, et eriliseks prioriteediks tuleks seada hariduse, tervishoiu ja veevarustusega seotud probleemide lahendamine;

| 14. | nõuab, et Euroopa Liidu abi oleks kooskõlas korruptsioonivastase võitluse jõupingutustega, haridusvõimaluste laiendamisega ja elutingimuste parandamise poliitikaga, et luua soodsad tingimused kaitseks äärmusluse arengu vastu; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et Euroopa Liidu abi oleks kooskõlas korruptsioonivastase võitluse jõupingutustega, haridusvõimaluste laiendamisega ja elutingimuste parandamise poliitikaga, et luua soodsad tingimused kaitseks äärmusluse arengu vastu;

| 15. | kutsub komisjoni üles käesolevat olukorda arvestades kindlaks tegema, kas humanitaarabi saatmine on vajalik; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles käesolevat olukorda arvestades kindlaks tegema, kas humanitaarabi saatmine on vajalik;

| 16. | ootab ülevaadet ELi piirkondliku strateegia rakendamise edusammudest ning nõuab jõupingutusi, et muuta strateegia usaldusväärsemaks, konkreetsemaks ja sidusamaks; |
| --- | --- |

16.

ootab ülevaadet ELi piirkondliku strateegia rakendamise edusammudest ning nõuab jõupingutusi, et muuta strateegia usaldusväärsemaks, konkreetsemaks ja sidusamaks;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Kõrgõzstani ajutisele valitsusele, ÜRO peasekretärile, OSCE peasekretärile ja Euroopa Nõukogu peasekretärile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Kõrgõzstani ajutisele valitsusele, ÜRO peasekretärile, OSCE peasekretärile ja Euroopa Nõukogu peasekretärile.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/84 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/84

---

Neljapäev, 6. mai 2010Elektrisõidukid

P7_TA(2010)0150

Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon elektriautode kohta

2011/C 81 E/17

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ELi saneerimiskava ja eriti 2008. aasta novembris esitatud energiasäästlike autode algatust;

võttes arvesse 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta), milles taastuvatest allikatest pärineva energia osa alammääraks transpordisektoris seatakse 10 %;

võttes arvesse määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid;

võttes arvesse 30. septembril 2009 vastu võetud linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava;

võttes arvesse 9. veebruaril 2010 San Sebastianis toimunud nõukogu mitteametlikku kohtumist;

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”;

võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta teatist puhaste ja energiatõhusate sõidukite Euroopa strateegia kohta;

võttes arvesse 16. veebruaril 2010 nõukogule ja komisjonile elektrisõidukite kohta esitatud küsimusi (O-0019/2010 – B7-0016/2010, O-0020/2010 – B7-0015/2010);

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kliimamuutustest, CO2 heidetest ja muudest saasteainetest ning kütusehindade kõikumisest tingitud probleemid on esile kutsunud patareide ja energiasalvestussüsteemide tehnoloogia arengu ning tõstnud turu teadlikkust nendest probleemidest, kõik see on aga loonud positiivsed tingimused elektrisõidukite arendamiseks kogu maailmas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kliimamuutustest, CO2 heidetest ja muudest saasteainetest ning kütusehindade kõikumisest tingitud probleemid on esile kutsunud patareide ja energiasalvestussüsteemide tehnoloogia arengu ning tõstnud turu teadlikkust nendest probleemidest, kõik see on aga loonud positiivsed tingimused elektrisõidukite arendamiseks kogu maailmas;

| B. | arvestades, et elektrisõiduk kujutab endast märkimisväärset uuendust, millel on just pikemas perspektiivis suur turupotentsiaal, ning arvestades, et selles valdkonnas saavutavad tulevikus juhtpositsiooni need, kes on suutelised kõrgekvaliteediliste toodete ja ühtlustatud standarditega kiiresti turule tulema; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et elektrisõiduk kujutab endast märkimisväärset uuendust, millel on just pikemas perspektiivis suur turupotentsiaal, ning arvestades, et selles valdkonnas saavutavad tulevikus juhtpositsiooni need, kes on suutelised kõrgekvaliteediliste toodete ja ühtlustatud standarditega kiiresti turule tulema;

| C. | arvestades, et elektrisõidukid aitavad saavutada Euroopa 2020. aastaks seatud prioriteete – arendada teadmiste- ja innovatsioonipõhist majandust ning edendada ressursitõhusamat, loodussäästlikumat ja konkurentsivõimelisemat majandust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et elektrisõidukid aitavad saavutada Euroopa 2020. aastaks seatud prioriteete – arendada teadmiste- ja innovatsioonipõhist majandust ning edendada ressursitõhusamat, loodussäästlikumat ja konkurentsivõimelisemat majandust;

| D. | arvestades, et 9. veebruaril 2010 San Sebastianis toimunud nõukogu mitteametlikul kohtumisel leppisid ministrid Euroopa Komisjoniga kokku, et Euroopa Liidul on elektriautode küsimuses vaja rakendada ühisstrateegiat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 9. veebruaril 2010 San Sebastianis toimunud nõukogu mitteametlikul kohtumisel leppisid ministrid Euroopa Komisjoniga kokku, et Euroopa Liidul on elektriautode küsimuses vaja rakendada ühisstrateegiat;

| E. | arvestades, et jõuseadmetes (elektri- või hübriidseadmed) uuenduste tegemiseks on järgmised poliitilised põhjused:






  i. | CO2 ja saasteainete heidete vähendamine, |
| --- | --- | --- |

E.

arvestades, et jõuseadmetes (elektri- või hübriidseadmed) uuenduste tegemiseks on järgmised poliitilised põhjused:

i.

CO2 ja saasteainete heidete vähendamine,

| ii. | mürasaaste vähendamine, |
| --- | --- |

ii.

mürasaaste vähendamine,

| iii. | energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kasutamise võimaluste parandamine, |
| --- | --- |

iii.

energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kasutamise võimaluste parandamine,

| iv. | fossiilsete energiaallikate nappus ja nendega seotud majanduslike kulude kõikuvus, |
| --- | --- |

iv.

fossiilsete energiaallikate nappus ja nendega seotud majanduslike kulude kõikuvus,

| v. | tehnoloogilisel paremusel põhineva innovatsiooni edendamine, mis aitaks Euroopa tööstusel välja tulla praegusest majandusolukorrast ja kindlustada tööstuse üldine konkurentsivõime edaspidiseks; |
| --- | --- |

v.

tehnoloogilisel paremusel põhineva innovatsiooni edendamine, mis aitaks Euroopa tööstusel välja tulla praegusest majandusolukorrast ja kindlustada tööstuse üldine konkurentsivõime edaspidiseks;

| F. | arvestades, et tulenevalt ELi üldisest energiaallikate jaotusest praeguses elektrienergia tootmises on elektrisõidukid ja elektrivõrgust laetavad hübriidsõidukid CO2 heidete piiramist taotleva laiema strateegia üks peamisi valikuvariante, ning arvestades, et üleminek tõhusale energiavarustusele ja säästvale transpordisüsteemile peab olema ELi prioriteediks, kui tahame saavutada 2050. aastaks seatud eesmärgi – jõuda oluliselt vähendatud CO2 heitega transpordisüsteemini; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tulenevalt ELi üldisest energiaallikate jaotusest praeguses elektrienergia tootmises on elektrisõidukid ja elektrivõrgust laetavad hübriidsõidukid CO2 heidete piiramist taotleva laiema strateegia üks peamisi valikuvariante, ning arvestades, et üleminek tõhusale energiavarustusele ja säästvale transpordisüsteemile peab olema ELi prioriteediks, kui tahame saavutada 2050. aastaks seatud eesmärgi – jõuda oluliselt vähendatud CO2 heitega transpordisüsteemini;

| G. | arvestades, et elektrisõidukite eduka turuletoomise toetamiseks on vaja lahendada palju probleeme, eelkõige aga järgmised probleemid:






  i. | elektrisõidukite kõrge maksumus, mille peamiseks põhjuseks on patareide kõrge hind, |
| --- | --- | --- |

G.

arvestades, et elektrisõidukite eduka turuletoomise toetamiseks on vaja lahendada palju probleeme, eelkõige aga järgmised probleemid:

i.

elektrisõidukite kõrge maksumus, mille peamiseks põhjuseks on patareide kõrge hind,

| ii. | vajadus jätkata teadus- ja arendustegevust elektrisõidukite omaduste parandamiseks ja maksumuse vähendamiseks, |
| --- | --- |

ii.

vajadus jätkata teadus- ja arendustegevust elektrisõidukite omaduste parandamiseks ja maksumuse vähendamiseks,

| iii. | elektrisõidukite omaksvõtmine tarbija poolt, arvestades nende sõidukite maksumust, sõiduraadiust ja laadimisaega, |
| --- | --- |

iii.

elektrisõidukite omaksvõtmine tarbija poolt, arvestades nende sõidukite maksumust, sõiduraadiust ja laadimisaega,

| iv. | laadimiseks vajalik infrastruktuur – laadimisjaamade võrk, |
| --- | --- |

iv.

laadimiseks vajalik infrastruktuur – laadimisjaamade võrk,

| v. | üleeuroopaliste ja ülemaailmsete standardite kehtestamine, nt sõiduki ja laadimisjaama vahelise liidese kohta, |
| --- | --- |

v.

üleeuroopaliste ja ülemaailmsete standardite kehtestamine, nt sõiduki ja laadimisjaama vahelise liidese kohta,

| vi. | elektrisõidukite nn well-to-wheel heited; |
| --- | --- |

vi.

elektrisõidukite nn well-to-wheel heited;

| H. | arvestades, et elektriautodel on tõendatud ladustamismahu potentsiaal, mis võimaldab nn intelligentsete energiavõrkude pakutavaid eeliseid silmas pidades parandada taastuvate energiaallikate kasutamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et elektriautodel on tõendatud ladustamismahu potentsiaal, mis võimaldab nn intelligentsete energiavõrkude pakutavaid eeliseid silmas pidades parandada taastuvate energiaallikate kasutamist;

| I. | arvestades, et nn puhaste sõidukite teatises mainitakse lühidalt, et tööstus vajab tavaliste sõidukite tootmiselt elektrisõidukite tootmisele üleminekul uusi oskusi; arvestades, et teatises ei käsitleta ülemineku mõju tööhõivele, ning arvestades, et autotööstuse töötajaid puudutavate probleemide lahendamine nõuab koordineeritud lähenemist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nn puhaste sõidukite teatises mainitakse lühidalt, et tööstus vajab tavaliste sõidukite tootmiselt elektrisõidukite tootmisele üleminekul uusi oskusi; arvestades, et teatises ei käsitleta ülemineku mõju tööhõivele, ning arvestades, et autotööstuse töötajaid puudutavate probleemide lahendamine nõuab koordineeritud lähenemist;

| J. | arvestades, et mitmes riigis ja piirkonnas on juba alustatud elektrisõidukite laadimisjaamade võrgustiku loomist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mitmes riigis ja piirkonnas on juba alustatud elektrisõidukite laadimisjaamade võrgustiku loomist;

| K. | arvestades, et ELi liikmesriigid on juba käivitanud riiklikke programme elektrisõidukite toetuseks, pidades silmas nende sõidukite tulekut ühenduse turule; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi liikmesriigid on juba käivitanud riiklikke programme elektrisõidukite toetuseks, pidades silmas nende sõidukite tulekut ühenduse turule;

| L. | arvestades, et konkureerivates riikides on tööstust ja teaduslikku uurimist tugevasti toetatud, ning arvestades, et EL peaks neist eeskuju võtma; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et konkureerivates riikides on tööstust ja teaduslikku uurimist tugevasti toetatud, ning arvestades, et EL peaks neist eeskuju võtma;

| M. | arvestades, et seoses ELi infrastruktuuri investeeringute poliitika läbivaatamisega 2010. aastal avaneb suurepärane võimalus võtta suund infrastruktuuri investeeringutele puhtamatesse ja kõrgema tasemega tehnoloogiatesse, eriti nn intelligentsetesse energiavõrkudesse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et seoses ELi infrastruktuuri investeeringute poliitika läbivaatamisega 2010. aastal avaneb suurepärane võimalus võtta suund infrastruktuuri investeeringutele puhtamatesse ja kõrgema tasemega tehnoloogiatesse, eriti nn intelligentsetesse energiavõrkudesse;

| N. | arvestades, et Euroopas on tiheda asustusega linnade ja linnaalade rohkuse tõttu sobivad tingimused elektriautode kiireks kasutuselevõtmiseks, mis annab Euroopa tootjatele võimaluse turul varakult liidrikohale tõusta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopas on tiheda asustusega linnade ja linnaalade rohkuse tõttu sobivad tingimused elektriautode kiireks kasutuselevõtmiseks, mis annab Euroopa tootjatele võimaluse turul varakult liidrikohale tõusta;

| O. | arvestades, et elektrisõidukite tootmine võiks kaasa aidata majanduse taastumisele ning et vähe heiteid tekitavad sõidukid võiksid olla selleks aluseks, mis tagab Euroopa autotööstuse pikaajalise elujõulisuse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et elektrisõidukite tootmine võiks kaasa aidata majanduse taastumisele ning et vähe heiteid tekitavad sõidukid võiksid olla selleks aluseks, mis tagab Euroopa autotööstuse pikaajalise elujõulisuse;

| 1. | võtab teadmiseks, et Hispaania kui eesistujariik peab elektrisõidukite arendamist kliimamuutuste vastu peetava võitluse raames esmatähtsaks ülesandeks; toetab konkurentsivõime nõukogu otsust – paluda komisjonil koostada puhaste ja energiatõhusate sõidukite kasutamise tegevuskava, mis hõlmaks ka intelligentsete energiavõrkude parandamist; tunnustab komisjoni 27. aprilli 2010. aasta teatist puhaste ja energiatõhusate sõidukite Euroopa strateegia kohta; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et Hispaania kui eesistujariik peab elektrisõidukite arendamist kliimamuutuste vastu peetava võitluse raames esmatähtsaks ülesandeks; toetab konkurentsivõime nõukogu otsust – paluda komisjonil koostada puhaste ja energiatõhusate sõidukite kasutamise tegevuskava, mis hõlmaks ka intelligentsete energiavõrkude parandamist; tunnustab komisjoni 27. aprilli 2010. aasta teatist puhaste ja energiatõhusate sõidukite Euroopa strateegia kohta;

| 2. | palub komisjonil ja liikmesriikidel luua ühtse elektrisõidukite turu toimimiseks vajalikud tingimused ning tagada sealjuures poliitiliste meetmete tõhus kooskõlastatus, et vältida negatiivset sotsiaalset mõju ja mõju tööhõivele, mis tekib üleminekul vähendatud CO2 heitega transpordisüsteemile, ning välistada ka ühitamatute süsteemide ja kokkusobimatute standardite esinemine; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ja liikmesriikidel luua ühtse elektrisõidukite turu toimimiseks vajalikud tingimused ning tagada sealjuures poliitiliste meetmete tõhus kooskõlastatus, et vältida negatiivset sotsiaalset mõju ja mõju tööhõivele, mis tekib üleminekul vähendatud CO2 heitega transpordisüsteemile, ning välistada ka ühitamatute süsteemide ja kokkusobimatute standardite esinemine;

| 3. | rõhutab, et elektrisõidukite väljaarendamine peaks olema hästi tasakaalustatud ja kulgema tulevase säästva liikuvuse poliitika raamistikus, kus muu hulgas on olulise tähtsusega liiklusõnnetuste vähendamine, ruumikasutus, ummikute vähendamine, energia kogutarbimine, CO2 heited, müra ja gaasiheited, ning rõhutab ühtlasi, et elektrilise liikuvuse arendamine peaks hõlmama elektriautosid, elektrijalgrattaid, -tramme, -ronge jm; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et elektrisõidukite väljaarendamine peaks olema hästi tasakaalustatud ja kulgema tulevase säästva liikuvuse poliitika raamistikus, kus muu hulgas on olulise tähtsusega liiklusõnnetuste vähendamine, ruumikasutus, ummikute vähendamine, energia kogutarbimine, CO2 heited, müra ja gaasiheited, ning rõhutab ühtlasi, et elektrilise liikuvuse arendamine peaks hõlmama elektriautosid, elektrijalgrattaid, -tramme, -ronge jm;

| 4. | palub komisjonil ja nõukogul ühiselt teha järgmist:






  i. | luua võimaluse korral rahvusvahelised, kuid vähemalt üleeuroopalised infrastruktuuri ja laadimistehnoloogia standardid, mis hõlmaksid ka intelligentseid energiavõrke, avatud kommunikatsiooni standardeid ja sõidukites paiknevaid mõõteseadmeid ning koostalitlusvõimet; see tähendab uue tehnoloogia kasutamist koostalitlusvõimelise infrastruktuuri loomisel, mis on vajalik Euroopas piiriülese elektrilise liikuvuse võimaldamiseks, |
| --- | --- | --- |

4.

palub komisjonil ja nõukogul ühiselt teha järgmist:

i.

luua võimaluse korral rahvusvahelised, kuid vähemalt üleeuroopalised infrastruktuuri ja laadimistehnoloogia standardid, mis hõlmaksid ka intelligentseid energiavõrke, avatud kommunikatsiooni standardeid ja sõidukites paiknevaid mõõteseadmeid ning koostalitlusvõimet; see tähendab uue tehnoloogia kasutamist koostalitlusvõimelise infrastruktuuri loomisel, mis on vajalik Euroopas piiriülese elektrilise liikuvuse võimaldamiseks,

| ii. | toetada teaduslikku uurimist ja innovatsiooni, pidades esmatähtsaks patareide ja mootorite tehnoloogia parandamist, |
| --- | --- |

ii.

toetada teaduslikku uurimist ja innovatsiooni, pidades esmatähtsaks patareide ja mootorite tehnoloogia parandamist,

| iii. | parandada elektrivõrke – rakendada intelligentseid energiavõrke ning säästvaid, võimalikult vähe süsinikumahukaid elektritootmisvõimsusi, kasutades eeskätt taastuvaid energiaallikaid, |
| --- | --- |

iii.

parandada elektrivõrke – rakendada intelligentseid energiavõrke ning säästvaid, võimalikult vähe süsinikumahukaid elektritootmisvõimsusi, kasutades eeskätt taastuvaid energiaallikaid,

| iv. | toetada algatusi, mis aitaksid kindlustada ühtset turgu ning välja töötada tüübikinnituse eeskirju energiatõhusate, puhaste autode osas, eelkõige aga liiklusohutuse valdkonnas, |
| --- | --- |

iv.

toetada algatusi, mis aitaksid kindlustada ühtset turgu ning välja töötada tüübikinnituse eeskirju energiatõhusate, puhaste autode osas, eelkõige aga liiklusohutuse valdkonnas,

| v. | koordineerida riikide poolt elektrisõidukite kasutamise toetamiseks rakendatavaid meetmeid ja stiimuleid, |
| --- | --- |

v.

koordineerida riikide poolt elektrisõidukite kasutamise toetamiseks rakendatavaid meetmeid ja stiimuleid,

| vi. | edendada meetmeid energiatõhusaid, puhtaid sõidukeid tootva tööstuse konkurentsivõime tagamiseks, |
| --- | --- |

vi.

edendada meetmeid energiatõhusaid, puhtaid sõidukeid tootva tööstuse konkurentsivõime tagamiseks,

| vii. | välja töötada ranged reeglid ennetavate meetmete kohta seoses sotsiaalsete ja tööhõivet puudutavate probleemidega; |
| --- | --- |

vii.

välja töötada ranged reeglid ennetavate meetmete kohta seoses sotsiaalsete ja tööhõivet puudutavate probleemidega;

| 5. | palub komisjonil esitada ulatuslik kalkulatsioon elektrisõidukite CO2 heite kogumahu kohta, võttes sealjuures arvesse elektritootmise ja ladustamismahtude prognoositavaid muutusi kuni 2050.aastani; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil esitada ulatuslik kalkulatsioon elektrisõidukite CO2 heite kogumahu kohta, võttes sealjuures arvesse elektritootmise ja ladustamismahtude prognoositavaid muutusi kuni 2050.aastani;

| 6. | rõhutab, et elektrisõidukid tähendavad tehnilist murrangut, mis nõuab innovatsiooni ja tehnoloogiaarenduse integreeritud strateegiat, mille aluseks on teadus- ja arendustegevuse asjakohane rahastamine ja edendamine üha rohkemates võtmevaldkondades, näiteks patareide ja infrastruktuuri osas (sealhulgas seostamine elektrivõrkudega); väljendab sellega seoses rahulolu tootjatele kättesaadavate ökoinnovatsiooni meetmete üle, kuid on mures nende rakendamisel ilmnenud probleemide pärast; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et elektrisõidukid tähendavad tehnilist murrangut, mis nõuab innovatsiooni ja tehnoloogiaarenduse integreeritud strateegiat, mille aluseks on teadus- ja arendustegevuse asjakohane rahastamine ja edendamine üha rohkemates võtmevaldkondades, näiteks patareide ja infrastruktuuri osas (sealhulgas seostamine elektrivõrkudega); väljendab sellega seoses rahulolu tootjatele kättesaadavate ökoinnovatsiooni meetmete üle, kuid on mures nende rakendamisel ilmnenud probleemide pärast;

| 7. | tuletab meelde konkurentsivõime nõukogu 1. märtsi 2010. aasta otsust, milles osutatakse komisjoni tulevasele ettepanekule ettevõtjatele suunatud Euroopa teadusuuringute ja innovatsioonikava kohta, mis peaks täiendama riiklikke innovatsioonistrateegiaid ning edendama muu hulgas selliseid suure potentsiaaliga vahendeid ja algatusi nagu juhtivad turud ja kommertskasutusele eelnevad hanked ning parandama riskikapitalivahendite parema kaasamise kaudu rahastamise kättesaadavust esmajoones väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde konkurentsivõime nõukogu 1. märtsi 2010. aasta otsust, milles osutatakse komisjoni tulevasele ettepanekule ettevõtjatele suunatud Euroopa teadusuuringute ja innovatsioonikava kohta, mis peaks täiendama riiklikke innovatsioonistrateegiaid ning edendama muu hulgas selliseid suure potentsiaaliga vahendeid ja algatusi nagu juhtivad turud ja kommertskasutusele eelnevad hanked ning parandama riskikapitalivahendite parema kaasamise kaudu rahastamise kättesaadavust esmajoones väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele;

| 8. | palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel oma sõidukiparkides, mida kasutatakse avalike teenuste osutamiseks, sisepõlemismootoriga sõidukid järk-järgult asendada elektrisõidukitega, ergutades riigihangetega nõudlust elektrisõidukite järele; kutsub ELi institutsioone üles looma kohe pärast standardite kehtestamist vastavat infrastruktuuri; |
| --- | --- |

8.

palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel oma sõidukiparkides, mida kasutatakse avalike teenuste osutamiseks, sisepõlemismootoriga sõidukid järk-järgult asendada elektrisõidukitega, ergutades riigihangetega nõudlust elektrisõidukite järele; kutsub ELi institutsioone üles looma kohe pärast standardite kehtestamist vastavat infrastruktuuri;

| 9. | tuletab meelde, et ELi majanduse saneerimiskavas sisalduva energiasäästlike autode algatusega toetatakse maanteetranspordi uute ja säästvate vormide väljaarendamist, kusjuures esmatähtsaks on tunnistatud elektriautod; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et ELi majanduse saneerimiskavas sisalduva energiasäästlike autode algatusega toetatakse maanteetranspordi uute ja säästvate vormide väljaarendamist, kusjuures esmatähtsaks on tunnistatud elektriautod;

| 10. | toetab komisjoni kavatsust kehtestada 2011. aastal elektrisõidukite laadimist käsitlev Euroopa standard, millega tagatakse koostalitlusvõime ja infrastruktuuri ohutus, ning pooldab tehniliste standardite kehtestamist laadimissüsteemidele, võttes arvesse ka eri sõidukikategooriaid; palub komisjonil võimaluse korral taotleda ülemaailmsete standardite kehtestamist ja palub komisjonil tagada, et laadimist käsitlev standard soosiks moodsate tehnoloogiate kasutamist, nagu näiteks nn intelligentne laadimine ja avatud kommunikatsiooni standardid, ning oleks kooskõlas nn intelligentsetele mõõteseadmetele esitatavate nõuetega; |
| --- | --- |

10.

toetab komisjoni kavatsust kehtestada 2011. aastal elektrisõidukite laadimist käsitlev Euroopa standard, millega tagatakse koostalitlusvõime ja infrastruktuuri ohutus, ning pooldab tehniliste standardite kehtestamist laadimissüsteemidele, võttes arvesse ka eri sõidukikategooriaid; palub komisjonil võimaluse korral taotleda ülemaailmsete standardite kehtestamist ja palub komisjonil tagada, et laadimist käsitlev standard soosiks moodsate tehnoloogiate kasutamist, nagu näiteks nn intelligentne laadimine ja avatud kommunikatsiooni standardid, ning oleks kooskõlas nn intelligentsetele mõõteseadmetele esitatavate nõuetega;

| 11. | on veendunud, et standardite kehtestamine teeb võimalikuks lihtsa ja sirgjoonelise heakskiitmismenetluse ning aitab ELis kiirendada madala süsinikdioksiidiheitega sõidukite turuletoomist ja levikut, millega paraneb ELi liiklusvahendeid tootva tööstuse konkurentsivõime, kuna tootjate arenduskulud ja maanteetranspordi süsinikdioksiidi heitkogused vähenevad; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et standardite kehtestamine teeb võimalikuks lihtsa ja sirgjoonelise heakskiitmismenetluse ning aitab ELis kiirendada madala süsinikdioksiidiheitega sõidukite turuletoomist ja levikut, millega paraneb ELi liiklusvahendeid tootva tööstuse konkurentsivõime, kuna tootjate arenduskulud ja maanteetranspordi süsinikdioksiidi heitkogused vähenevad;

| 12. | rõhutab, et standardite kehtestamine elektrisõidukitele, infrastruktuurile ja laadimismeetoditele ei tohiks takistada innovatsiooni jätkumist – seda eeskätt elektripõhise liikuvuse ja tavaliste sõidukite mootorite osas; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et standardite kehtestamine elektrisõidukitele, infrastruktuurile ja laadimismeetoditele ei tohiks takistada innovatsiooni jätkumist – seda eeskätt elektripõhise liikuvuse ja tavaliste sõidukite mootorite osas;

| 13. | nõuab, et elektrisõidukite kinnitamiseks kehtestataks ühtlustatud nõuded, mis hõlmaksid ka nende sõidukite valmistamisega seotud töötajate ja sõidukite lõppkasutajate tervist ja ohutust käsitlevaid erinõudeid, ning nõuab, et need lülitataks ELi tüübikinnituseeskirjade raamistikku ja selleks tehtaks kohustuslikuks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) määrus 100; toetab kindlalt komisjoni ettepanekut, mille kohaselt tuleb läbi vaadata elektriautode ohutusnõuded seoses võimalike kokkupõrgetega, ning tunnustab komisjoni ka tähelepanu pööramise eest elektriautode ohutusele, arvestades vähem kaitstud liiklejaid; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et elektrisõidukite kinnitamiseks kehtestataks ühtlustatud nõuded, mis hõlmaksid ka nende sõidukite valmistamisega seotud töötajate ja sõidukite lõppkasutajate tervist ja ohutust käsitlevaid erinõudeid, ning nõuab, et need lülitataks ELi tüübikinnituseeskirjade raamistikku ja selleks tehtaks kohustuslikuks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) määrus 100; toetab kindlalt komisjoni ettepanekut, mille kohaselt tuleb läbi vaadata elektriautode ohutusnõuded seoses võimalike kokkupõrgetega, ning tunnustab komisjoni ka tähelepanu pööramise eest elektriautode ohutusele, arvestades vähem kaitstud liiklejaid;

| 14. | väljendab rahulolu komisjoni ettepaneku üle esitada 2010. aastal kooskõlastatud suunised elektrisõidukite ostude stimuleerimiseks; palub komisjonil ja nõukogul lubada asjakohaseid ergutusi ka seoses laialdase laadimisjaamade võrgu sisseseadmisega elektripõhise liikuvuse ühtlustatud mallide kohaselt; |
| --- | --- |

14.

väljendab rahulolu komisjoni ettepaneku üle esitada 2010. aastal kooskõlastatud suunised elektrisõidukite ostude stimuleerimiseks; palub komisjonil ja nõukogul lubada asjakohaseid ergutusi ka seoses laialdase laadimisjaamade võrgu sisseseadmisega elektripõhise liikuvuse ühtlustatud mallide kohaselt;

| 15. | rõhutab, et ettevõtetele riigi poolt antav abi peab olema seotud selgete tingimustega – sotsiaalse, tehnoloogilise, majandusliku ja keskkonna-alase tulemuslikkusega; nõuab, et komisjon korraldaks sellise rahalise toetuse tõhusaid järelhindamisi; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et ettevõtetele riigi poolt antav abi peab olema seotud selgete tingimustega – sotsiaalse, tehnoloogilise, majandusliku ja keskkonna-alase tulemuslikkusega; nõuab, et komisjon korraldaks sellise rahalise toetuse tõhusaid järelhindamisi;

| 16. | palub komisjonil luua Euroopa tasandil valdkondlik struktuur, et juhtida sotsiaalset üleminekut, mis on seotud poliitikaga, mille eesmärgiks on vähem süsinikdioksiidi tekitav liikuvus, ning koordineerida ettevaatavaid meetmeid, millega tagada autotööstuse jätkusuutlik taastumine ja leevendada võimalikke sotsiaalseid tagajärgi; nõuab tõhusaid samme, et kooskõlastatult kõigi sidusrühmadega olla valmis muutusteks autotööstuses ja tarneahelas ning seda silmas pidades eelkõige taaskäivitada tegevus CARS 21 raamistikus, nii et see hõlmaks ka sotsiaalprobleemidega tegelevat eritöörühma; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil luua Euroopa tasandil valdkondlik struktuur, et juhtida sotsiaalset üleminekut, mis on seotud poliitikaga, mille eesmärgiks on vähem süsinikdioksiidi tekitav liikuvus, ning koordineerida ettevaatavaid meetmeid, millega tagada autotööstuse jätkusuutlik taastumine ja leevendada võimalikke sotsiaalseid tagajärgi; nõuab tõhusaid samme, et kooskõlastatult kõigi sidusrühmadega olla valmis muutusteks autotööstuses ja tarneahelas ning seda silmas pidades eelkõige taaskäivitada tegevus CARS 21 raamistikus, nii et see hõlmaks ka sotsiaalprobleemidega tegelevat eritöörühma;

| 17. | kutsub liikmesriike üles täiel määral tagama Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ja muude struktuurifondide, näiteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamist, et stimuleerida ümberõpet ja sihtotstarbelist koolitust ning valdkondlike koolitus- ja haridusstruktuuride edasist ümberkujundamist, nii et need vastaksid sellest tehnoloogiast tulenevatele vajadustele uute oskuste järele; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles täiel määral tagama Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ja muude struktuurifondide, näiteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamist, et stimuleerida ümberõpet ja sihtotstarbelist koolitust ning valdkondlike koolitus- ja haridusstruktuuride edasist ümberkujundamist, nii et need vastaksid sellest tehnoloogiast tulenevatele vajadustele uute oskuste järele;

| 18. | toetab komisjoni kavatsust luua Euroopa valdkondlike oskuste nõukogu, et selle abil rajada liikmesriikide riiklike vaatlusorganite võrk; |
| --- | --- |

18.

toetab komisjoni kavatsust luua Euroopa valdkondlike oskuste nõukogu, et selle abil rajada liikmesriikide riiklike vaatlusorganite võrk;

| 19. | pooldab teabevahetuse ühisplatvormi rajamist ning Euroopa tegevjõudude, projektide ja algatuste koordineerimist ning elektripõhise liikuvuse jälgimiseks rahvusvahelise (ülemaailmse tasandi) vaatlusorgani loomist, mis keskenduks ärimudelitele, sõiduki- ja laadimistehnoloogiale ja intelligentsete energiavõrkudega integreerumisele ning ühendaks kõige tähtsamaid sidusrühmi ning tööstus- ja poliitikaringkondade juhitud algatusi; |
| --- | --- |

19.

pooldab teabevahetuse ühisplatvormi rajamist ning Euroopa tegevjõudude, projektide ja algatuste koordineerimist ning elektripõhise liikuvuse jälgimiseks rahvusvahelise (ülemaailmse tasandi) vaatlusorgani loomist, mis keskenduks ärimudelitele, sõiduki- ja laadimistehnoloogiale ja intelligentsete energiavõrkudega integreerumisele ning ühendaks kõige tähtsamaid sidusrühmi ning tööstus- ja poliitikaringkondade juhitud algatusi;

| 20. | palub liikmesriikidel välja töötada pikaajalised fiskaalpoliitilised meetmed energiatõhusate, puhaste sõidukite edendamiseks, ning palub komisjonil koostada selliseid CO2-ga seotud poliitilisi meetmeid käsitlev pikaajaline ühine prognoos, milles antaks ettevaade struktuurimuutustele, mida põhjustab traditsioonilistelt kütustelt elektrile üleminek ja taastuvenergia kasutamise edendamine; |
| --- | --- |

20.

palub liikmesriikidel välja töötada pikaajalised fiskaalpoliitilised meetmed energiatõhusate, puhaste sõidukite edendamiseks, ning palub komisjonil koostada selliseid CO2-ga seotud poliitilisi meetmeid käsitlev pikaajaline ühine prognoos, milles antaks ettevaade struktuurimuutustele, mida põhjustab traditsioonilistelt kütustelt elektrile üleminek ja taastuvenergia kasutamise edendamine;

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike ning elektrisõidukeid tootvat tööstust üles jälgima elektrisõiduki tarbeks kuluvaid ressursse ning sõiduki energia- ja keskkonnabilanssi kogu selle elutsükli vältel, alates valmistamisest kuni kõrvaldamiseni, patareide ringlussevõtt ja korduskasutus kaasa arvatud; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja liikmesriike ning elektrisõidukeid tootvat tööstust üles jälgima elektrisõiduki tarbeks kuluvaid ressursse ning sõiduki energia- ja keskkonnabilanssi kogu selle elutsükli vältel, alates valmistamisest kuni kõrvaldamiseni, patareide ringlussevõtt ja korduskasutus kaasa arvatud;

| 22. | juhib tähelepanu patareide ja komponentide tootmiseks vajaliku toormaterjali saadavuse probleemile, millest tulenevalt kerkib tootmiskulude suurenemise ja ELi sõltuvuse küsimus; kutsub tööstust üles püüdma paremini kasutada kättesaadavaid ressursse ning palub komisjonil praeguse ja tulevase raamprogrammi kaudu rahastada rakendusuuringuid elektripatareide tootmiseks kasutatavate toormaterjalide kohta, soodustada ELi geoloogiliste uuringute võrgustiku parandamist ning edendada selles valdkonnas oskusi ja tehnoloogiaid, mis aitaksid laiendada uute toormaterjalileiukohtade uurimist; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu patareide ja komponentide tootmiseks vajaliku toormaterjali saadavuse probleemile, millest tulenevalt kerkib tootmiskulude suurenemise ja ELi sõltuvuse küsimus; kutsub tööstust üles püüdma paremini kasutada kättesaadavaid ressursse ning palub komisjonil praeguse ja tulevase raamprogrammi kaudu rahastada rakendusuuringuid elektripatareide tootmiseks kasutatavate toormaterjalide kohta, soodustada ELi geoloogiliste uuringute võrgustiku parandamist ning edendada selles valdkonnas oskusi ja tehnoloogiaid, mis aitaksid laiendada uute toormaterjalileiukohtade uurimist;

| 23. | toetab komisjoni ettepanekut teavituskampaaniate korraldamiseks tarbijatele, et selgitada elektrisõidukite eeliseid ja võimalusi ning praktilisi aspekte; |
| --- | --- |

23.

toetab komisjoni ettepanekut teavituskampaaniate korraldamiseks tarbijatele, et selgitada elektrisõidukite eeliseid ja võimalusi ning praktilisi aspekte;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning sotsiaalpartneritele ja tööstusringkondadele. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning sotsiaalpartneritele ja tööstusringkondadele.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/89

---

Neljapäev, 6. mai 2010Mootorsõidukite grupierandi määrus

P7_TA(2010)0151

Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon mootorsõidukite grupierandi määruse kohta

2011/C 81 E/18

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõikeid 1 ja 3, artikli 103 lõiget 1 ning artikli 105 lõiget 3;

võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 1965. aasta määrust nr 19/65/EMÜ asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (1);

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/653/EMÜ füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate kaubandusagentide tegevust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (2);

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 2790/1999 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta vertikaalkokkuleppe ja kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes (3) (vertikaalsete kokkulepete suhtes kohaldatav üldine grupierandi määrus, edaspidi „kehtiv üldine grupierandi määrus”);

võttes arvesse komisjoni 31. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1400/2002 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes mootorsõidukisektoris (4) (mootorsõidukite grupierandi määrus, edaspidi „kehtiv mootorsõidukite grupierandi määrus”);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (5); ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (6);

võttes arvesse komisjoni määruse, mis käsitleb asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamist teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes eelnõu (uus vertikaalsete kokkulepete suhtes kohaldatav üldine grupierandi määrus, edaspidi „uus üldine grupierandi määrus”), mis avaldati konsulteerimiseks komisjoni veebisaidil 28. juulil 2009. aastal;

võttes arvesse komisjoni määruse, mis käsitleb asutamislepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamist teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes mootorsõidukisektoris eelnõu (edaspidi „uus mootorsõidukite grupierandi määrus”), mis avaldati konsulteerimiseks komisjoni veebisaidil 21. detsembril 2009. aastal;

võttes arvesse komisjoni teatist „Suunised vertikaalsete piirangute kohta” (7);

võttes arvesse komisjoni selgitavat brošüüri mootorsõidukite turustamise ja teeninduse kohta Euroopa Liidus;

võttes arvesse komisjoni teatist asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamist käsitlevate suuniste kohta (8);

võttes arvesse komisjoni teatise „Suunised vertikaalsete piirangute kohta” eelnõu, mis avaldati konsulteerimiseks komisjoni veebisaidil 28. juulil 2009. aastal;

võttes arvesse komisjoni teatise „Täiendavad suunised vertikaalsete piirangute kohta mootorsõidukite müüki ja remonti ning nende varuosade turustamist käsitlevates kokkulepetes” eelnõu, mis avaldati konsulteerimiseks komisjoni veebisaidil 21. detsembril 2009;

võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „„Kõigepealt mõtle väikestele” – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”” (KOM(2008)0394);

võttes arvesse komisjoni hindamisaruannet määruse (EÜ) nr 1400/2002 (mis käsitleb mootorsõidukite turustus- ja teeninduskokkuleppeid) toimimise kohta (edaspidi „hindamisaruanne”) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumente, mis avaldati komisjoni veebisaidil 2009. aasta mais;

võttes arvesse komisjoni 22. juuli 2009. aasta teatist „Kavandatav konkurentsiõiguse raamistik mootorsõidukisektoris” (KOM(2009)0388) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumente;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. märtsi 2010. aasta arvamust komisjoni teatise kohta, mis käsitleb kavandatavat konkurentsiõiguse raamistikku mootorsõidukisektoris (INT/507 - CESE 444/2010);

võttes arvesse mitmesuguste sidusrühmade panust, mis saadeti komisjonile avaliku konsulteerimise ajal ning avaldati komisjoni veebisaidil, nagu ka sidusrühmade seisukohti, mis väljendati majandus- ja rahanduskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni 19. oktoobri 2009. aasta ühisel koosolekul ning majandus- ja rahanduskomisjoni 12. aprilli 2010. aasta seminaril, kus käsitleti kehtivat mootorsõidukite grupierandi määrust;

võttes arvesse oma 30. mai 2002. aasta resolutsiooni komisjoni määruse eelnõu kohta, mis käsitleb aluselepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamist teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes mootorsõidukisektoris (2002/2046(INI)) (9);

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni „CARS 21: konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriv raamistik” (2007/2120(INI)) (10);

võttes arvesse oma 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni autotööstuse tuleviku kohta (11);

võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni 2008. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (2009/2173(INI)) (12);

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et turustamiskokkuleppeid reguleeritakse ELi tasandil kahe eri õigusraamistiku abil, ühelt poolt on selleks direktiiv, millega nähakse ette kaubanduslikku esindamist käsitleva siseriikliku õiguse koordineerimine (direktiiv 86/653/EMÜ, nn kaubandusagendi direktiiv), ja teisalt kaks konkurentsiõiguse valdkonna grupierandi määrust seoses vertikaalsete turustamiskokkulepetega (kehtiv üldine grupierandi määrus ja kehtiv mootorsõidukite grupierandi määrus); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et turustamiskokkuleppeid reguleeritakse ELi tasandil kahe eri õigusraamistiku abil, ühelt poolt on selleks direktiiv, millega nähakse ette kaubanduslikku esindamist käsitleva siseriikliku õiguse koordineerimine (direktiiv 86/653/EMÜ, nn kaubandusagendi direktiiv), ja teisalt kaks konkurentsiõiguse valdkonna grupierandi määrust seoses vertikaalsete turustamiskokkulepetega (kehtiv üldine grupierandi määrus ja kehtiv mootorsõidukite grupierandi määrus);

| B. | arvestades, et 1999. aasta määratles komisjon kehtivas üldises grupierandi määruses teatavat liiki vertikaalsed kokkulepped, mille suhtes ta on arvamusel, et harilikult vastavad need Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõikes 3 kehtestatud erandite tingimustele, mis käsitlevad konkurentsi kahjustavate klauslite ja tavade keeldu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 1999. aasta määratles komisjon kehtivas üldises grupierandi määruses teatavat liiki vertikaalsed kokkulepped, mille suhtes ta on arvamusel, et harilikult vastavad need Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõikes 3 kehtestatud erandite tingimustele, mis käsitlevad konkurentsi kahjustavate klauslite ja tavade keeldu;

| C. | arvestades, et mootorsõidukisektori suhtes on kohaldatud konkurentsi reguleerivat eriraamistikku alates 1980. aastate keskpaigast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mootorsõidukisektori suhtes on kohaldatud konkurentsi reguleerivat eriraamistikku alates 1980. aastate keskpaigast;

| D. | arvestades, et 2002. aastal oli komisjon arvamusel, et mootorsõidukisektorit ei tohiks hõlmata kehtiva üldise grupierandi määrusega, sest kõnealuses sektoris kindlaks tehtud konkurentsiprobleemide (oligopoolne Euroopa autoturg) lahendamiseks oli vaja erisätteid; arvestades, et komisjon tundis tollal muret autotootjate vahelise vähese konkurentsi üle; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2002. aastal oli komisjon arvamusel, et mootorsõidukisektorit ei tohiks hõlmata kehtiva üldise grupierandi määrusega, sest kõnealuses sektoris kindlaks tehtud konkurentsiprobleemide (oligopoolne Euroopa autoturg) lahendamiseks oli vaja erisätteid; arvestades, et komisjon tundis tollal muret autotootjate vahelise vähese konkurentsi üle;

| E. | arvestades, et komisjon otsustas seepeale võtta kehtivas mootorsõidukite grupierandi määruses selle sektori jaoks vastu rangemad eeskirjad, eelkõige konkreetsed turuosa piirmäärad ning täiendavad raskekujulised piirangud ja tingimused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon otsustas seepeale võtta kehtivas mootorsõidukite grupierandi määruses selle sektori jaoks vastu rangemad eeskirjad, eelkõige konkreetsed turuosa piirmäärad ning täiendavad raskekujulised piirangud ja tingimused;

| F. | arvestades, et kehtiva mootorsõidukite grupierandi määruse reguleerimisala hõlmab kolme erinevat kaubaturgu: a) uued mootorsõidukid (esmasturg); b) mootorsõidukite varuosad (järelturg); ning c) hooldustööd (järelturg); samal ajal hõlmab mõiste „mootorsõidukid” nii sõiduautosid kui ka kommertsveokeid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kehtiva mootorsõidukite grupierandi määruse reguleerimisala hõlmab kolme erinevat kaubaturgu: a) uued mootorsõidukid (esmasturg); b) mootorsõidukite varuosad (järelturg); ning c) hooldustööd (järelturg); samal ajal hõlmab mõiste „mootorsõidukid” nii sõiduautosid kui ka kommertsveokeid;

| G. | arvestades, et nii kehtiv üldine grupierandi määrus kui ka kehtiv mootorsõidukite grupierandi määrus kaotab kehtivuse 31. mail 2010; arvestades, et komisjon on algatanud mõlema määruse ja neile lisatud suuniste läbivaatamise; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nii kehtiv üldine grupierandi määrus kui ka kehtiv mootorsõidukite grupierandi määrus kaotab kehtivuse 31. mail 2010; arvestades, et komisjon on algatanud mõlema määruse ja neile lisatud suuniste läbivaatamise;

| H. | arvestades, et komisjon on nüüd arvamusel, et uute mootorsõidukite müügiturg on kõrge konkurentsivõimega ja koondumisaste on hakanud vähenema; arvestades, et komisjon on samuti arvamusel, et kõnealuse turu tõkked on väiksed ning Ida-Aasiast turule tulijate seas on toimunud kiire kasv, mille põhjustas agressiivne hinnapoliitika; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon on nüüd arvamusel, et uute mootorsõidukite müügiturg on kõrge konkurentsivõimega ja koondumisaste on hakanud vähenema; arvestades, et komisjon on samuti arvamusel, et kõnealuse turu tõkked on väiksed ning Ida-Aasiast turule tulijate seas on toimunud kiire kasv, mille põhjustas agressiivne hinnapoliitika;

| I. | arvestades komisjoni märkust, et selle tulemusel on sõiduautode jaehind langenud; arvestades komisjoni märkust, et teisalt on hooldustööde turul konkurents endiselt väga piiratud ning teatavate varuosade hind väga kõrge; |
| --- | --- |

I.

arvestades komisjoni märkust, et selle tulemusel on sõiduautode jaehind langenud; arvestades komisjoni märkust, et teisalt on hooldustööde turul konkurents endiselt väga piiratud ning teatavate varuosade hind väga kõrge;

| J. | arvestades komisjoni ettepanekut, et uute mootorsõidukite (esmasturul) ostu ja müügi grupierandit ei ole enam vaja ning et uut üldist grupierandi määrust hakatakse esmasturu suhtes kohaldama pärast kolmeaastast pikendusaega; arvestades, et kuni 31. maini 2013. aastani kohaldatakse esmasturgude suhtes praegu kehtivat mootorsõidukite grupierandi määrust; |
| --- | --- |

J.

arvestades komisjoni ettepanekut, et uute mootorsõidukite (esmasturul) ostu ja müügi grupierandit ei ole enam vaja ning et uut üldist grupierandi määrust hakatakse esmasturu suhtes kohaldama pärast kolmeaastast pikendusaega; arvestades, et kuni 31. maini 2013. aastani kohaldatakse esmasturgude suhtes praegu kehtivat mootorsõidukite grupierandi määrust;

| K. | arvestades komisjoni ettepanekut võtta samuti vastu erisuunised mootorsõidukisektoriga seoses kasutatava tõlgenduse ja kohaldamise kohta nii esmas- kui ka järelturu jaoks; |
| --- | --- |

K.

arvestades komisjoni ettepanekut võtta samuti vastu erisuunised mootorsõidukisektoriga seoses kasutatava tõlgenduse ja kohaldamise kohta nii esmas- kui ka järelturu jaoks;

| L. | arvestades, et järelturu jaoks (mootorsõidukite varuosad ning hooldustööd) teeb komisjon ettepaneku võtta vastu grupierandi erimäärus, uus mootorsõidukite grupierandi määrus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et järelturu jaoks (mootorsõidukite varuosad ning hooldustööd) teeb komisjon ettepaneku võtta vastu grupierandi erimäärus, uus mootorsõidukite grupierandi määrus;

| M. | arvestades, et vaieldamatult on valdav enamik mootorsõidukite kaubandus- ja hooldusettevõtteid väljendanud tõsist muret kehtiva mootorsõidukite grupierandi määruse ajutise peatamise või lühiajalise pikendamisega seotud riskide pärast, kuna sellega kaoks mõjuvõimu tasakaal tootjate ja mootorsõidukisektori ülejäänud väärtusahela vahel ning see oleks kasulik üksnes vähestele suurematele mootorsõidukite valmistajatele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vaieldamatult on valdav enamik mootorsõidukite kaubandus- ja hooldusettevõtteid väljendanud tõsist muret kehtiva mootorsõidukite grupierandi määruse ajutise peatamise või lühiajalise pikendamisega seotud riskide pärast, kuna sellega kaoks mõjuvõimu tasakaal tootjate ja mootorsõidukisektori ülejäänud väärtusahela vahel ning see oleks kasulik üksnes vähestele suurematele mootorsõidukite valmistajatele;

| N. | arvestades, et sõidukite varuosade ja hooldustööde turu mitu esindajat on avaldanud oma toetust uute järelturu eeskirjade kasutuselevõtule kui olulisele edusammule võrreldes kehtiva mootorsõidukite grupierandi määrusega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sõidukite varuosade ja hooldustööde turu mitu esindajat on avaldanud oma toetust uute järelturu eeskirjade kasutuselevõtule kui olulisele edusammule võrreldes kehtiva mootorsõidukite grupierandi määrusega;

| O. | arvestades, et esmasturg ja müügijärgne turg ei välista üksteist ning paljude sõltumatute vahendajate kaubanduslik tasuvus sõltub nende paindlikkusest mootorsõidukite müümisel ja remontimisel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et esmasturg ja müügijärgne turg ei välista üksteist ning paljude sõltumatute vahendajate kaubanduslik tasuvus sõltub nende paindlikkusest mootorsõidukite müümisel ja remontimisel;

| P. | arvestades, et Euroopa Liitu vaevab praegu erakordne finants- ja majanduskriis ning suur tööpuudus; arvestades, et EL peaks edendama konkurentsivõimelist sotsiaalset turumajandust ning püüdma vähendada vaesust; arvestades, et Euroopa mootorsõidukitööstus on Euroopa majanduse oluline sektor, mis aitab kaasa kogu majanduse tööhõivele, innovatsioonile ja konkurentsivõimele; arvestades, et kõnealust tööstust tabas praegune kriis eriti valusalt ning mitmes liikmesriigis toetatakse seda riigi sekkumise abil; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Liitu vaevab praegu erakordne finants- ja majanduskriis ning suur tööpuudus; arvestades, et EL peaks edendama konkurentsivõimelist sotsiaalset turumajandust ning püüdma vähendada vaesust; arvestades, et Euroopa mootorsõidukitööstus on Euroopa majanduse oluline sektor, mis aitab kaasa kogu majanduse tööhõivele, innovatsioonile ja konkurentsivõimele; arvestades, et kõnealust tööstust tabas praegune kriis eriti valusalt ning mitmes liikmesriigis toetatakse seda riigi sekkumise abil;

| Q. | arvestades, et eri mootorsõidukimarkide müüki käsitlevaid eeskirju kohaldatakse sama ettevõtte müügi- ja turustamistegevusele samas hoones, samas piirkonnas eraldi asuvates müügisaalides või eri ruumides, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et eri mootorsõidukimarkide müüki käsitlevaid eeskirju kohaldatakse sama ettevõtte müügi- ja turustamistegevusele samas hoones, samas piirkonnas eraldi asuvates müügisaalides või eri ruumides,

| 1. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon on alustanud mitut avalikku konsultatsiooni seoses mootorsõidukite grupierandi määruse ning üldise grupierandi määruse läbivaatamisega; tunnustab asjaolu, et komisjon on esitanud parlamendile hindamisaruande kehtiva mootorsõidukite grupierandi määruse kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon on alustanud mitut avalikku konsultatsiooni seoses mootorsõidukite grupierandi määruse ning üldise grupierandi määruse läbivaatamisega; tunnustab asjaolu, et komisjon on esitanud parlamendile hindamisaruande kehtiva mootorsõidukite grupierandi määruse kohaldamise kohta;

| 2. | julgustab komisjoni tegema parlamendiga avatuse ja läbipaistvuse vaimus ennetavat koostööd ning saatma parlamendile õigusloomega seotud, õigusloome-eelseid ja õigusloomega mitteseotud dokumente varakult, nagu seda lubas volinik Almunia oma kuulamisel volinikukandidaadina; |
| --- | --- |

2.

julgustab komisjoni tegema parlamendiga avatuse ja läbipaistvuse vaimus ennetavat koostööd ning saatma parlamendile õigusloomega seotud, õigusloome-eelseid ja õigusloomega mitteseotud dokumente varakult, nagu seda lubas volinik Almunia oma kuulamisel volinikukandidaadina;

| 3. | rõhutab, et selline lähenemine võimaldaks põhjalikku arutelu parlamendiliikmete seas ning tõhustaks komisjoni otsuse demokraatlikku õiguspärasust; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et selline lähenemine võimaldaks põhjalikku arutelu parlamendiliikmete seas ning tõhustaks komisjoni otsuse demokraatlikku õiguspärasust;

| 4. | palub komisjonil selgelt täpsustada, kas ja milliseid sidusrühmade panuseid kavatsetakse lõplikku määrusesse lisada, et tagada läbipaistvus lõpliku mootorsõidukite grupierandi määruse ja üldise grupierandi määruse eelnõu koostamisel; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil selgelt täpsustada, kas ja milliseid sidusrühmade panuseid kavatsetakse lõplikku määrusesse lisada, et tagada läbipaistvus lõpliku mootorsõidukite grupierandi määruse ja üldise grupierandi määruse eelnõu koostamisel;

| 5. | toonitab, et tuleb kehtestada üldtingimused, et muuta mootorsõidukitööstus ELis (sh sõidukite valmistajad ja sõidukite varuosade tootjad) jätkusuutlikuks ning võimaldada sel jätkata majanduslikult tõhusana ning tehnilise, keskkonnaalase ja sotsiaalse innovatsiooni esirinnas; rõhutab, kui oluline on hoida tasakaalu konkurentsinõuete ja intellektuaalomandi vahel nii siseturul kui ka kolmandate riikide suhtes; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et tuleb kehtestada üldtingimused, et muuta mootorsõidukitööstus ELis (sh sõidukite valmistajad ja sõidukite varuosade tootjad) jätkusuutlikuks ning võimaldada sel jätkata majanduslikult tõhusana ning tehnilise, keskkonnaalase ja sotsiaalse innovatsiooni esirinnas; rõhutab, kui oluline on hoida tasakaalu konkurentsinõuete ja intellektuaalomandi vahel nii siseturul kui ka kolmandate riikide suhtes;

| 6. | on arvamusel, et uut mootorsõidukite grupierandi määrust tuleb pidada osaks integreeritud lähenemisviisist mootorsõidukisektorit käsitlevale õigusloomele; |
| --- | --- |

6.

on arvamusel, et uut mootorsõidukite grupierandi määrust tuleb pidada osaks integreeritud lähenemisviisist mootorsõidukisektorit käsitlevale õigusloomele;

| 7. | tuletab meelde, kui oluline on õiguskindlus; seepärast palub komisjonil koostada korduma kippuvad küsimused või selgitav brošüür, et selgitada uut õigusraamistikku turuosalistele üksikasjalikumalt; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, kui oluline on õiguskindlus; seepärast palub komisjonil koostada korduma kippuvad küsimused või selgitav brošüür, et selgitada uut õigusraamistikku turuosalistele üksikasjalikumalt;

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et suhteid, mis valitsevad ühelt poolt tootjate ning teisalt vahendajate, teenuseosutajate ja teiste oluliste majandusosaliste vahel mootorsõidukite turustusahelas, tuleb hoolikalt analüüsida, võttes arvesse nende ebavõrdset majanduslikku mõjuvõimu kaubanduspartneritena; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu asjaolule, et suhteid, mis valitsevad ühelt poolt tootjate ning teisalt vahendajate, teenuseosutajate ja teiste oluliste majandusosaliste vahel mootorsõidukite turustusahelas, tuleb hoolikalt analüüsida, võttes arvesse nende ebavõrdset majanduslikku mõjuvõimu kaubanduspartneritena;

| 9. | toonitab, et mootorsõidukisektori turustusahela väikestele ja keskmise suurusega osalistele tuleb tagada soodsad tingimused; rõhutab, kui oluline on võtta vastu kindel reguleeriv raamistik, mis hoiaks tulemuslikult ära igasuguse turgu valitseva seisundi kuritarvitamise ning tagaks, et VKEd ei muutu suurtest tootjatest sõltuvamaks; tuletab meelde, kui olulised on VKEd töökohtade loojatena, eelkõige majanduskriisi ajal, ja läheduse pakkujatena, vastates elanikkonna nõudlusele isegi väheasustatud piirkondades; |
| --- | --- |

9.

toonitab, et mootorsõidukisektori turustusahela väikestele ja keskmise suurusega osalistele tuleb tagada soodsad tingimused; rõhutab, kui oluline on võtta vastu kindel reguleeriv raamistik, mis hoiaks tulemuslikult ära igasuguse turgu valitseva seisundi kuritarvitamise ning tagaks, et VKEd ei muutu suurtest tootjatest sõltuvamaks; tuletab meelde, kui olulised on VKEd töökohtade loojatena, eelkõige majanduskriisi ajal, ja läheduse pakkujatena, vastates elanikkonna nõudlusele isegi väheasustatud piirkondades;

| 10. | ei ole selle poolt, et jätta välja teatavad tingimused, mis on kehtestatud praeguse mootorsõiduki grupierandi määrusega kokkulepetele, mille suhtes tehakse erand, nimelt lepingutingimused, mis puudutavad eri mootorsõidukimarkide müüki, lõpetamisest teatamist, kestust, vaidluste lahendamist, kohtuvaidlust ning võrgustiku sisest äritegevuse ülekandmist; tuletab eelkõige meelde, et äritegevuse ülekandmise tingimuste lihtsustamine on osa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” esmasest põhimõttest; juhib tähelepanu asjaolule, et ühe tootemargi müügikohustus ohustab tarbijate valikuvabadust ja vahendajate sõltumatust tootjate suhtes; pelgab, et nende tingimuste suhtes võidakse kohaldada erinevat siseriiklikku lepinguõigust; |
| --- | --- |

10.

ei ole selle poolt, et jätta välja teatavad tingimused, mis on kehtestatud praeguse mootorsõiduki grupierandi määrusega kokkulepetele, mille suhtes tehakse erand, nimelt lepingutingimused, mis puudutavad eri mootorsõidukimarkide müüki, lõpetamisest teatamist, kestust, vaidluste lahendamist, kohtuvaidlust ning võrgustiku sisest äritegevuse ülekandmist; tuletab eelkõige meelde, et äritegevuse ülekandmise tingimuste lihtsustamine on osa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” esmasest põhimõttest; juhib tähelepanu asjaolule, et ühe tootemargi müügikohustus ohustab tarbijate valikuvabadust ja vahendajate sõltumatust tootjate suhtes; pelgab, et nende tingimuste suhtes võidakse kohaldada erinevat siseriiklikku lepinguõigust;

| 11. | palub komisjonil tagada, et turustajatel, kaasa arvatud mootorsõiduksektori turustajad, oleks kogu ELis ühesugune kõrgetasemeline lepingukaitse, nagu see on praegu kaubandusagentidel; on arvamusel, et sellist vastavusse viimist oleks võimalik saavutada direktiivi 86/653/EMÜ muutmise ning selle reguleerimisala laiendamise abil, hõlmamaks kõiki turustamiskokkuleppeid; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil tagada, et turustajatel, kaasa arvatud mootorsõiduksektori turustajad, oleks kogu ELis ühesugune kõrgetasemeline lepingukaitse, nagu see on praegu kaubandusagentidel; on arvamusel, et sellist vastavusse viimist oleks võimalik saavutada direktiivi 86/653/EMÜ muutmise ning selle reguleerimisala laiendamise abil, hõlmamaks kõiki turustamiskokkuleppeid;

| 12. | toonitab, et eelkõige majandusliku surutise ajal on oluline lubada omandi konkreetseid kaubanduslikke alternatiive, näiteks liisingut, et täita üksikisikute liikuvusvajadust; seetõttu nõuab komisjonilt tungivalt, et uues mootorsõidukite grupierandi määruses ja uues üldises grupierandi määruses oleks sätestatud nõutud tingimused, näiteks lõpptarbija mõiste, et võimaldada niisuguste kaubanduslike alternatiivide arengut ning aidata kaasa ausale konkurentsile mootorsõidukiturul; |
| --- | --- |

12.

toonitab, et eelkõige majandusliku surutise ajal on oluline lubada omandi konkreetseid kaubanduslikke alternatiive, näiteks liisingut, et täita üksikisikute liikuvusvajadust; seetõttu nõuab komisjonilt tungivalt, et uues mootorsõidukite grupierandi määruses ja uues üldises grupierandi määruses oleks sätestatud nõutud tingimused, näiteks lõpptarbija mõiste, et võimaldada niisuguste kaubanduslike alternatiivide arengut ning aidata kaasa ausale konkurentsile mootorsõidukiturul;

| 13. | ei poolda mittekohustuslikku toimimisjuhendit, milles kehtestatakse vastastikused kohustused müügivoliga vahendajate ja nende tarnijate vahel ning mis ei aita mõjusalt kaasa vahendajate huvide kaitsmisele tootjate ees; on arvamusel, et mis tahes toimimisjuhendiga peab kaasnema nõuetekohane jõustamismehhanism, nimelt juurdepääs asjakohasele vahekohtumenetlusele; |
| --- | --- |

13.

ei poolda mittekohustuslikku toimimisjuhendit, milles kehtestatakse vastastikused kohustused müügivoliga vahendajate ja nende tarnijate vahel ning mis ei aita mõjusalt kaasa vahendajate huvide kaitsmisele tootjate ees; on arvamusel, et mis tahes toimimisjuhendiga peab kaasnema nõuetekohane jõustamismehhanism, nimelt juurdepääs asjakohasele vahekohtumenetlusele;

| 14. | on mures, et komisjoni eesmärk jätkata tõhusa konkurentsi edendamist mootorsõidukite järelturul, tegeledes selleks tarbijate valikuvabaduse ja sõltumatute turuosaliste tulemusliku juurdepääsuga, ei ole selle reformiga saavutatav; on komisjoniga ühel arvamusel, et konkurentsitingimused mootorsõidukite järelturul avaldavad otsest mõju avalikule turvalisusele; |
| --- | --- |

14.

on mures, et komisjoni eesmärk jätkata tõhusa konkurentsi edendamist mootorsõidukite järelturul, tegeledes selleks tarbijate valikuvabaduse ja sõltumatute turuosaliste tulemusliku juurdepääsuga, ei ole selle reformiga saavutatav; on komisjoniga ühel arvamusel, et konkurentsitingimused mootorsõidukite järelturul avaldavad otsest mõju avalikule turvalisusele;

| 15. | kutsub komisjoni üles jätma alles 30 % piirmäära kohustuse puhul osta varuosi, et säilitada volitatud remondiettevõtete vabadust osta varuosi lisaks mootorsõiduki valmistajale ka teiste allikate käest ning seega vältida tagasiminekut sunniviisilise tarne juurde, mis suurendaks varuosade hindu ja kahjustaks teiste varuosade tarnijate tegevust; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles jätma alles 30 % piirmäära kohustuse puhul osta varuosi, et säilitada volitatud remondiettevõtete vabadust osta varuosi lisaks mootorsõiduki valmistajale ka teiste allikate käest ning seega vältida tagasiminekut sunniviisilise tarne juurde, mis suurendaks varuosade hindu ja kahjustaks teiste varuosade tarnijate tegevust;

| 16. | toonitab, et Euroopa tarbijad ja teised lõpptarbijad ei peaks ületama mingeid takistusi auto ostmisel konkurentsihindadega, ka suurtes kogustes ja vaatamata tarnija valitud turustussüsteemile, ning neil peaks olema võimalik valida remondi- ja hooldustööde asukohta ja sisu; |
| --- | --- |

16.

toonitab, et Euroopa tarbijad ja teised lõpptarbijad ei peaks ületama mingeid takistusi auto ostmisel konkurentsihindadega, ka suurtes kogustes ja vaatamata tarnija valitud turustussüsteemile, ning neil peaks olema võimalik valida remondi- ja hooldustööde asukohta ja sisu;

| 17. | tuletab sellega seoses meelde parlamendi korduvaid üleskutseid keskkonnahoidlikumate sõidukite osas ning komisjoni presidendi kinnitusi seoses majanduse keskkonnasäästlikumaks muutmisega; on arvamusel, et eri mootorsõidukimarkide müük ning hõlbus juurdepääs remondi- ja hooldustöödele aitavad kaasa väiksema heitega sõidukite eesmärgi saavutamisele, võimaldades autode ja asjakohaselt toimivate mootorsõidukite ostmisel nende lihtsat võrdlemist; kordab oma taotlust uurida mootorsõidukisektorile nn rohelise majanduse elavdamiseks antud riigiabi mõjusust; |
| --- | --- |

17.

tuletab sellega seoses meelde parlamendi korduvaid üleskutseid keskkonnahoidlikumate sõidukite osas ning komisjoni presidendi kinnitusi seoses majanduse keskkonnasäästlikumaks muutmisega; on arvamusel, et eri mootorsõidukimarkide müük ning hõlbus juurdepääs remondi- ja hooldustöödele aitavad kaasa väiksema heitega sõidukite eesmärgi saavutamisele, võimaldades autode ja asjakohaselt toimivate mootorsõidukite ostmisel nende lihtsat võrdlemist; kordab oma taotlust uurida mootorsõidukisektorile nn rohelise majanduse elavdamiseks antud riigiabi mõjusust;

| 18. | tunneb muret, et komisjoni esildatud suunised mootorsõidukisektori jaoks ei ole piisavalt täpsed, et tagada tehnilise teabe kättesaadavust sõltumatutele vahendajatele sama kõikehõlmavas vormingus nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 715/2007 ja määruses (EÜ) nr 595/2009; lisaks palub komisjonil ajakohastada tehnilise teabe määratlus tehnika arengu põhjal ning tagada jätkuv juurdepääs ajakohastatud andmetele teenuste ja varuosade kohta hõlpsasti ligipääsetavas elektroonilises vormingus; |
| --- | --- |

18.

tunneb muret, et komisjoni esildatud suunised mootorsõidukisektori jaoks ei ole piisavalt täpsed, et tagada tehnilise teabe kättesaadavust sõltumatutele vahendajatele sama kõikehõlmavas vormingus nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 715/2007 ja määruses (EÜ) nr 595/2009; lisaks palub komisjonil ajakohastada tehnilise teabe määratlus tehnika arengu põhjal ning tagada jätkuv juurdepääs ajakohastatud andmetele teenuste ja varuosade kohta hõlpsasti ligipääsetavas elektroonilises vormingus;

| 19. | kutsub komisjoni üles kohaldama uusi järelturu eeskirju alates 1. juunist 2010, hoolimata uute mootorsõidukite müüki käsitlevate lahenduste peatsest vastuvõtmisest; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles kohaldama uusi järelturu eeskirju alates 1. juunist 2010, hoolimata uute mootorsõidukite müüki käsitlevate lahenduste peatsest vastuvõtmisest;

| 20. | kutsub komisjoni üles tegelema uut tüüpi meetmetega, mis takistavad konkurentsi ja millega püütakse siduda kliente, nagu mis tahes müügijärgsed teenused, mille tingimuseks on mootorsõiduki remont või hooldus üksnes konkreetse tootemargi võrgustiku raames; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles tegelema uut tüüpi meetmetega, mis takistavad konkurentsi ja millega püütakse siduda kliente, nagu mis tahes müügijärgsed teenused, mille tingimuseks on mootorsõiduki remont või hooldus üksnes konkreetse tootemargi võrgustiku raames;

| 21. | kutsub komisjoni üles teostama regulaarset järelevalvet mootorsõidukisektori uue õigusraamistiku toimimise üle; eelkõige nõuab tungivalt, et komisjon viiks läbi põhjaliku mootorsõidukite esmasturu konkurentsitingimuste hindamise enne pikendusaega, keskendudes teatavate lepingutingimuste (nt need, mis puudutavad eri mootorsõidukimarkide müüki, äritegevuse ülekandmist ning varuosade piirmäära) mõjule ning kavandatava toimimisjuhendi sätetele; sellega seoses nõuab tungivalt, et komisjon jätaks kõik reguleerivad võimalused avatuks ning võtaks asjakohased meetmed, sealhulgas mootorsõidukite grupierandi määruse osaline pikendamine või üldise grupierandi määruse muutmine, kui ilmneb, et konkurentsitingimused on oluliselt halvenenud eelkõige esmasturul; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles teostama regulaarset järelevalvet mootorsõidukisektori uue õigusraamistiku toimimise üle; eelkõige nõuab tungivalt, et komisjon viiks läbi põhjaliku mootorsõidukite esmasturu konkurentsitingimuste hindamise enne pikendusaega, keskendudes teatavate lepingutingimuste (nt need, mis puudutavad eri mootorsõidukimarkide müüki, äritegevuse ülekandmist ning varuosade piirmäära) mõjule ning kavandatava toimimisjuhendi sätetele; sellega seoses nõuab tungivalt, et komisjon jätaks kõik reguleerivad võimalused avatuks ning võtaks asjakohased meetmed, sealhulgas mootorsõidukite grupierandi määruse osaline pikendamine või üldise grupierandi määruse muutmine, kui ilmneb, et konkurentsitingimused on oluliselt halvenenud eelkõige esmasturul;

| 22. | toonitab, et komisjon peaks parlamenti teavitama uue õigusraamistiku kõikidest kohandamistest, mille vastuvõtmist ta kavandab turujärelevalve tulemuste põhjal, ning et parlamendiga tuleb enne selliste otsuste tegemist õigeaegselt konsulteerida; |
| --- | --- |

22.

toonitab, et komisjon peaks parlamenti teavitama uue õigusraamistiku kõikidest kohandamistest, mille vastuvõtmist ta kavandab turujärelevalve tulemuste põhjal, ning et parlamendiga tuleb enne selliste otsuste tegemist õigeaegselt konsulteerida;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT 36, 6.3.1965, lk 533.

(2)  EÜT L 382, 31.12.1986, lk 17.

(3)  EÜT L 336, 29.12.1999, lk 21.

(4)  EÜT L 203, 1.8.2002, lk 30.

(5)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

(6)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 1.

(7)  EÜT C 291, 13.10.2000, lk 1.

(8)  ELT C 101, 27.4.2004, lk 97.

(9)  ELT C 187 E, 7.8.2003, lk 149.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0007.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0186.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0050.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/95 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/95

---

Neljapäev, 6. mai 2010Komisjoni teatis „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus”

P7_TA(2010)0152

Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon komisjoni teatise „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” kohta (2009/2103(INI))

2011/C 81 E/19

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” (KOM(2009)0291);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013) (1);

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valge raamatu „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013” kohta (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (3);

võttes arvesse nõukogu 10. juunil 2008 vastu võetud järeldusi vähktõve põhjustatud haiguskoormuse vähendamise kohta Euroopas (4);

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2003. aasta soovitust 2003/878/EÜ vähktõve sõeluuringute kohta (5);

võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta deklaratsiooni laiaulatusliku strateegia vajaduse kohta vähktõve kontrolli all hoidmiseks (6);

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vähktõvega võitlemise kohta laienenud Euroopa Liidus (7);

võttes arvesse oma 25. oktoobril 2006. aasta resolutsiooni rinnavähi kohta laienenud Euroopa Liidus (8);

võttes arvesse oma 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni rinnavähi kohta Euroopa Liidus (9);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. märtsi 1996. aasta otsust nr 646/96/EÜ, millega võetakse vastu rahvatervise valdkonna meetmete raames vähi vastu võitlemise tegevuskava (1996-2000) (10);

võttes arvesse nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsust 2004/513/EÜ Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni sõlmimise kohta (11);

võttes arvesse Euroopa vähktõvevastase tegevuskava kolmandat versiooni;

võttes arvesse Rahvusvahelise Vähiuuringute Agentuuri (IARC) 2008. aastal avaldatud aruannet vähktõve kohta maailmas;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi deklaratsiooni C-hepatiidi kohta (12);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete parteideülese vähivastase huvirühma (MAC) tegevust ja järeldusi;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 184;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 35 (13);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0121/2010),

| A. | arvestades, et vaatamata meditsiini saavutustele on vähktõve levik maailmas epideemiline; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vaatamata meditsiini saavutustele on vähktõve levik maailmas epideemiline;

| B. | arvestades, et teatavad riigid on teinud edusamme vähktõve haigestumuskordajate vähendamisel tänu suitsetamisvastasele poliitikale, paranenud teisesele ennetamisele ja teatavate vähktõvevormide ravile (14); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et teatavad riigid on teinud edusamme vähktõve haigestumuskordajate vähendamisel tänu suitsetamisvastasele poliitikale, paranenud teisesele ennetamisele ja teatavate vähktõvevormide ravile (14);

| C. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on vähktõbi üks peamisi surma põhjuseid maailmas ja et 2004. aastal moodustas see kõigist surmapõhjustest 13 %; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on vähktõbi üks peamisi surma põhjuseid maailmas ja et 2004. aastal moodustas see kõigist surmapõhjustest 13 %;

| D. | arvestades, et vähk oli 2006. aastal sageduselt teine surma põhjustaja – igast kümnest surmajuhtumist oli naistel sellest tingitud kaks ja meestel kolm; igal aastal diagnoositakse vähktõbi hinnanguliselt umbes 3,2 miljonil ELi kodanikul; arvestades, et surmajuhtumite põhjustajaks on suuremas osas kopsuvähk, pärasoolevähk ja rinnavähk; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vähk oli 2006. aastal sageduselt teine surma põhjustaja – igast kümnest surmajuhtumist oli naistel sellest tingitud kaks ja meestel kolm; igal aastal diagnoositakse vähktõbi hinnanguliselt umbes 3,2 miljonil ELi kodanikul; arvestades, et surmajuhtumite põhjustajaks on suuremas osas kopsuvähk, pärasoolevähk ja rinnavähk;

| E. | arvestades, et Rahvusvahelise Vähiuuringute Agentuuri (IARC) hinnangul diagnoositakse igal kolmandal eurooplasel eluajal vähktõbi ning iga neljas eurooplane sureb selle haiguse tagajärjel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Rahvusvahelise Vähiuuringute Agentuuri (IARC) hinnangul diagnoositakse igal kolmandal eurooplasel eluajal vähktõbi ning iga neljas eurooplane sureb selle haiguse tagajärjel;

| F. | arvestades, et prognooside kohaselt haigestub 2010. aastal vähktõppe 3 miljonit eurooplast ja ligi 2 miljonit sureb selle haiguse tagajärjel, ning 2020. aastaks prognoositakse, et sel aastal haigestub vähki 3,4 miljonit eurooplast ja sellesse sureb üle 2,1 miljoni eurooplase; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et prognooside kohaselt haigestub 2010. aastal vähktõppe 3 miljonit eurooplast ja ligi 2 miljonit sureb selle haiguse tagajärjel, ning 2020. aastaks prognoositakse, et sel aastal haigestub vähki 3,4 miljonit eurooplast ja sellesse sureb üle 2,1 miljoni eurooplase;

| G. | arvestades, et kõige sagedamini esinevad vähktõve liigid on meestel ja naistel erinevad ning et naised põevad peamiselt rinna-, emakakaela-, emakakeha-, munajuha-, munasarja- ja tupevähki, kuid sageli ka mao- ja pärasoolevähki; arvestades, et paljudes Euroopa riikides esineb rinnavähki naistel, sealhulgas ka noorematel naistel, järjest sagedamini ning et igal aastal haigestub ELis rinnavähki 275 000 naist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kõige sagedamini esinevad vähktõve liigid on meestel ja naistel erinevad ning et naised põevad peamiselt rinna-, emakakaela-, emakakeha-, munajuha-, munasarja- ja tupevähki, kuid sageli ka mao- ja pärasoolevähki; arvestades, et paljudes Euroopa riikides esineb rinnavähki naistel, sealhulgas ka noorematel naistel, järjest sagedamini ning et igal aastal haigestub ELis rinnavähki 275 000 naist;

| H. | arvestades, et vähivastast võitlust tuleks käsitada tervishoiustrateegia olulise osana; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vähivastast võitlust tuleks käsitada tervishoiustrateegia olulise osana;

| I. | arvestades, et umbes 30 protsenti vähktõvejuhtudest on varase diagnoosimise ja ravi korral võimalik ennetada ning selle tagajärgi leevendada, samas kui naistele suunatud sõeluuringuprogrammide tõhusus on liikmesriigiti erinev ja sõltub naissoost elanikkonna hõlmatusest sõeluuringutes, mammograafia kättesaadavusest ja kvaliteedist, ravist ja muudest teguritest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et umbes 30 protsenti vähktõvejuhtudest on varase diagnoosimise ja ravi korral võimalik ennetada ning selle tagajärgi leevendada, samas kui naistele suunatud sõeluuringuprogrammide tõhusus on liikmesriigiti erinev ja sõltub naissoost elanikkonna hõlmatusest sõeluuringutes, mammograafia kättesaadavusest ja kvaliteedist, ravist ja muudest teguritest;

| J. | arvestades, et lapseeas tekkivat vähktõbe, mis on peamine noorte surma põhjustav haigus, on võimalik edukalt ravida – ellujäämise määr küünib 80 %ni; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lapseeas tekkivat vähktõbe, mis on peamine noorte surma põhjustav haigus, on võimalik edukalt ravida – ellujäämise määr küünib 80 %ni;

| K. | arvestades, et ennetustegevus hõlmab nii esmahaigestumuse ennetust kui ka teisest ennetust sõeluuringu ja varase diagnoosi teel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ennetustegevus hõlmab nii esmahaigestumuse ennetust kui ka teisest ennetust sõeluuringu ja varase diagnoosi teel;

| L. | arvestades, et esmane ennetus võib aidata tervist oluliselt parandada rahvastikupõhise sekkumise ja tervislikke eluviise edendavate meetmete teel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et esmane ennetus võib aidata tervist oluliselt parandada rahvastikupõhise sekkumise ja tervislikke eluviise edendavate meetmete teel;

| M. | arvestades, et ennetus hõlmab nii esmahaigestumuse ennetust, mida saab saavutada, vähendades rahvastiku kokkupuudet keskkonnas leiduvate vähiga seotud saasteainetega, lisaks teisest ennetust sõeluuringu ja varase diagnoosi teel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ennetus hõlmab nii esmahaigestumuse ennetust, mida saab saavutada, vähendades rahvastiku kokkupuudet keskkonnas leiduvate vähiga seotud saasteainetega, lisaks teisest ennetust sõeluuringu ja varase diagnoosi teel;

| N. | arvestades, et emakakaelavähki (mis on naistel kõige sagedamini esinev vähiliik rinnavähi järel) saab ennetada sobivate ravivõtetega, nagu profülaktilised vaktsiinid kantserogeensete viiruste vastu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et emakakaelavähki (mis on naistel kõige sagedamini esinev vähiliik rinnavähi järel) saab ennetada sobivate ravivõtetega, nagu profülaktilised vaktsiinid kantserogeensete viiruste vastu;

| O. | arvestades, et vähktõbe põhjustavad mitmed erinevad tegurid mitmetes etappides ning et seepärast on vaja uut vähktõve ennetamise mudelit, millega pöörataks võrdselt tähelepanu nii geneetilistele kui ka elustiilist, kutsealast ja keskkonnast tulenevatele teguritele, arvestades pigem erinevate põhjuste tegelikku koosmõju kui põhjusi eraldi võetuna; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vähktõbe põhjustavad mitmed erinevad tegurid mitmetes etappides ning et seepärast on vaja uut vähktõve ennetamise mudelit, millega pöörataks võrdselt tähelepanu nii geneetilistele kui ka elustiilist, kutsealast ja keskkonnast tulenevatele teguritele, arvestades pigem erinevate põhjuste tegelikku koosmõju kui põhjusi eraldi võetuna;

| P. | arvestades, et keskkonnategurite hulka ei kuulu mitte üksnes keskkonna tubakasuits, kiirgus ja liigne kokkupuude UV-kiirgusega, vaid ka kokkupuude toidus, õhus, mullas ja vees leiduvate keemiliste saasteainetega, mis on sinna sattunud muuhulgas tööstusprotsesside, põllumajandustegevuse või näiteks ehitus- ja tarbetoodetes leiduva sisalduse tõttu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et keskkonnategurite hulka ei kuulu mitte üksnes keskkonna tubakasuits, kiirgus ja liigne kokkupuude UV-kiirgusega, vaid ka kokkupuude toidus, õhus, mullas ja vees leiduvate keemiliste saasteainetega, mis on sinna sattunud muuhulgas tööstusprotsesside, põllumajandustegevuse või näiteks ehitus- ja tarbetoodetes leiduva sisalduse tõttu;

| Q. | arvestades, et haigus tekib peamiselt inimese kokkupuute tagajärjel kantserogeensete ainetega, mida inimesed hingavad sisse, söövad ja joovad, või millega nad puutuvad kokku isiklikus või töökeskkonnas. Harjumused, näiteks tubaka tarvitamine, söömisalased ja füüsilise tegevuse mustrid – samuti ka töö- ja keskkonnatingimused – mängivad vähi väljakujunemisel suurt rolli; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et haigus tekib peamiselt inimese kokkupuute tagajärjel kantserogeensete ainetega, mida inimesed hingavad sisse, söövad ja joovad, või millega nad puutuvad kokku isiklikus või töökeskkonnas. Harjumused, näiteks tubaka tarvitamine, söömisalased ja füüsilise tegevuse mustrid – samuti ka töö- ja keskkonnatingimused – mängivad vähi väljakujunemisel suurt rolli;

| R. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni uuringu kohaselt on igal aastal vähemalt 10 % vähktõvega seotud surmajuhtumitest tingitud otseselt kokkupuutest kantserogeensete ainetega töökohas; arvestades, et sellist kokkupuudet saaks vältida, kui kantserogeensed ained asendataks vähem kahjulike ainetega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni uuringu kohaselt on igal aastal vähemalt 10 % vähktõvega seotud surmajuhtumitest tingitud otseselt kokkupuutest kantserogeensete ainetega töökohas; arvestades, et sellist kokkupuudet saaks vältida, kui kantserogeensed ained asendataks vähem kahjulike ainetega;

| S. | arvestades, et mõnede vähivormide, näiteks munandivähi ja mitte-Hodgkini lümfoomi esinemine on oluliselt sagenenud, samuti on WHO arvamuse kohaselt tõusnud Euroopas laste vähktõve esinemine 1 % võrra aastas viimase 20 aasta jooksul, need asjaolud viitavad sellele, et keskkonnategurid peavad siin rolli mängima; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et mõnede vähivormide, näiteks munandivähi ja mitte-Hodgkini lümfoomi esinemine on oluliselt sagenenud, samuti on WHO arvamuse kohaselt tõusnud Euroopas laste vähktõve esinemine 1 % võrra aastas viimase 20 aasta jooksul, need asjaolud viitavad sellele, et keskkonnategurid peavad siin rolli mängima;

| T. | arvestades, et varase diagnoosi jaoks mõeldud teisene ennetus võib aidata tervist oluliselt parandada; arvestades, et prognooside kohaselt säästetaks 100 % sihtrühma hõlmavate emakakaelavähi sõeluuringutega üle 94 % tervise tõttu kaotatud eluaastatest ja iga 152 PAP-testiga (test emakakaela vähieelse seisundi avastamiseks) üks eluaasta; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et varase diagnoosi jaoks mõeldud teisene ennetus võib aidata tervist oluliselt parandada; arvestades, et prognooside kohaselt säästetaks 100 % sihtrühma hõlmavate emakakaelavähi sõeluuringutega üle 94 % tervise tõttu kaotatud eluaastatest ja iga 152 PAP-testiga (test emakakaela vähieelse seisundi avastamiseks) üks eluaasta;

| U. | arvestades, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavatel kemikaalidel võib olla oluline osa vähkkasvaja tekkimisel, näiteks rinna- või munandivähi puhul, ning seetõttu nõuavad need erimeetmeid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavatel kemikaalidel võib olla oluline osa vähkkasvaja tekkimisel, näiteks rinna- või munandivähi puhul, ning seetõttu nõuavad need erimeetmeid;

| V. | arvestades, et Euroopa tervishoiusüsteemidel on pikaajalise jätkusuutlikkusega suuri probleeme, millest esimene on elanikkonna vananemise mõju tööjõu vajadusele ja üldistele tervishoiukuludele; lisaks toovad uued tehnoloogiad küll suurt kasu, kuid nõuavad kohaselt koolitatud töötajaid ja võib-olla ka suuremaid kulutusi; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa tervishoiusüsteemidel on pikaajalise jätkusuutlikkusega suuri probleeme, millest esimene on elanikkonna vananemise mõju tööjõu vajadusele ja üldistele tervishoiukuludele; lisaks toovad uued tehnoloogiad küll suurt kasu, kuid nõuavad kohaselt koolitatud töötajaid ja võib-olla ka suuremaid kulutusi;

| W. | arvestades, et teatud vähivormide, näiteks emakakaelavähi esinemine on märkimisväärselt sagedasem teatud naissoost migrantide hulgas ja seetõttu on vajalik tagada, et nendele kõrge riskifaktoriga rühmadele keskenduvad ja on kättesaadavad ennetus- ja varase diagnoosi programmid; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et teatud vähivormide, näiteks emakakaelavähi esinemine on märkimisväärselt sagedasem teatud naissoost migrantide hulgas ja seetõttu on vajalik tagada, et nendele kõrge riskifaktoriga rühmadele keskenduvad ja on kättesaadavad ennetus- ja varase diagnoosi programmid;

| X. | arvestades, et ELi vananev elanikkond on üks põhjusi, miks vähktõve probleem kogu liidu ulatuses suureneb, ja arvestades, et vähktõppe haigestumuse sagenemine avaldab lisasurvet riigi rahandusele ja erasektori majanduse tootlikkusele ning seepärast aitab vähktõvega seotud tervisenäitajate paranemine kaasa ka pikaajaliste majandusnäitajate paranemisele; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ELi vananev elanikkond on üks põhjusi, miks vähktõve probleem kogu liidu ulatuses suureneb, ja arvestades, et vähktõppe haigestumuse sagenemine avaldab lisasurvet riigi rahandusele ja erasektori majanduse tootlikkusele ning seepärast aitab vähktõvega seotud tervisenäitajate paranemine kaasa ka pikaajaliste majandusnäitajate paranemisele;

| Y. | arvestades, et vähi levimus langeb kokku suureneva vanusega ja on tihedalt seotud kõrge eaga, kehtib ka see, et rahvastiku vananemisega sageneb üldine vähi esinemine; see suundumus avaldub peamiselt eakate naiste seas, kuna naiste eluiga on meeste omast pikem, ja seetõttu on vajalik tagada, et ennetus- ja varase diagnoosi programmid poleks tehtud kättesaadavaks vaid keskealistele naistele, vaid ka eakamatele ja kõige eakamatele naistele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et vähi levimus langeb kokku suureneva vanusega ja on tihedalt seotud kõrge eaga, kehtib ka see, et rahvastiku vananemisega sageneb üldine vähi esinemine; see suundumus avaldub peamiselt eakate naiste seas, kuna naiste eluiga on meeste omast pikem, ja seetõttu on vajalik tagada, et ennetus- ja varase diagnoosi programmid poleks tehtud kättesaadavaks vaid keskealistele naistele, vaid ka eakamatele ja kõige eakamatele naistele;

| Z. | arvestades, et Lissaboni lepingust tulenevalt hõlmab Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jagatud pädevus ühiseid julgeolekuprobleeme rahvatervise valdkonnas, näiteks füüsilise ja vaimse tervise kaitset; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Lissaboni lepingust tulenevalt hõlmab Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jagatud pädevus ühiseid julgeolekuprobleeme rahvatervise valdkonnas, näiteks füüsilise ja vaimse tervise kaitset;

| AA. | arvestades, et uutes liikmesriikides on vähisurmade osakaal suurem kui 15 vanemas liikmesriigis; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et uutes liikmesriikides on vähisurmade osakaal suurem kui 15 vanemas liikmesriigis;

| AB. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul on vähemalt ühel kolmandikul juhtudest võimalik vähki ära hoida, kui vähendada või vältida peamisi riskitegureid, nagu suitsetamine, ülekaalulisus, vähene puu- ja juurviljade tarbimine, vähene kehaline aktiivsus ja alkoholitarbimine, nakkusetekitajad ja kokkupuude teatavate keemiliste ainete ja ioniseeriva kiirgusega; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul on vähemalt ühel kolmandikul juhtudest võimalik vähki ära hoida, kui vähendada või vältida peamisi riskitegureid, nagu suitsetamine, ülekaalulisus, vähene puu- ja juurviljade tarbimine, vähene kehaline aktiivsus ja alkoholitarbimine, nakkusetekitajad ja kokkupuude teatavate keemiliste ainete ja ioniseeriva kiirgusega;

| AC. | arvestades, et kehv toitumine, vähene kehaline aktiivsus, ülekaalulisus, tubakas ja alkohol on teiste krooniliste haiguste riskitegurid, näiteks südame-veresoonkonnahaigused, 2. tüübi diabeet ja hingamisteede haigused, tuleks vähiennetusprogramme läbi viia integreeritud kroonilise haiguse ennetamise programmi raames; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et kehv toitumine, vähene kehaline aktiivsus, ülekaalulisus, tubakas ja alkohol on teiste krooniliste haiguste riskitegurid, näiteks südame-veresoonkonnahaigused, 2. tüübi diabeet ja hingamisteede haigused, tuleks vähiennetusprogramme läbi viia integreeritud kroonilise haiguse ennetamise programmi raames;

| AD. | arvestades, et juba 1987. aastal töötasid asjatundjad välja Euroopa vähktõvevastase tegevuskava – tõenduspõhise instrumendi ennetustöö tegemiseks; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et juba 1987. aastal töötasid asjatundjad välja Euroopa vähktõvevastase tegevuskava – tõenduspõhise instrumendi ennetustöö tegemiseks;

| AE. | arvestades, et hämmastamapanevad ja lubamatud erinevused vähktõve ravivahendite kvaliteedis, sõeluuringute programmides, tõenduspõhiste heade tavade suunistes, kiiritusravi vahendites ning juurdepääsus vähiravimitele on põhjuseks, miks Euroopas on enamiku vähktõve vormide puhul viieaastase ellujäämismäärani jõudmisel suuri erinevusi; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et hämmastamapanevad ja lubamatud erinevused vähktõve ravivahendite kvaliteedis, sõeluuringute programmides, tõenduspõhiste heade tavade suunistes, kiiritusravi vahendites ning juurdepääsus vähiravimitele on põhjuseks, miks Euroopas on enamiku vähktõve vormide puhul viieaastase ellujäämismäärani jõudmisel suuri erinevusi;

| AF. | arvestades, et Euroopa Liidus on ikka veel laialt levinud tervisealane ebavõrdsus, ning arvestades, et ebasoodsas olukorras olevates kogukondades, kelle juurdepääs vahenditele, teabele ja teenustele on piiratud, on negatiivsete tervisemõjude ilmnemise oht suurem kui sotsiaalselt ja majanduslikult paremal järjel olevates rühmades; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et Euroopa Liidus on ikka veel laialt levinud tervisealane ebavõrdsus, ning arvestades, et ebasoodsas olukorras olevates kogukondades, kelle juurdepääs vahenditele, teabele ja teenustele on piiratud, on negatiivsete tervisemõjude ilmnemise oht suurem kui sotsiaalselt ja majanduslikult paremal järjel olevates rühmades;

| AG. | arvestades, et vähi levikut on võimalik piirata ja kontrolli all hoida, rakendades vähi varaseks avastamiseks ja vähihaigete ravimiseks tõenduspõhist strateegiat; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et vähi levikut on võimalik piirata ja kontrolli all hoida, rakendades vähi varaseks avastamiseks ja vähihaigete ravimiseks tõenduspõhist strateegiat;

| AH. | arvestades, et hinnanguliselt võib Euroopa Liidus 25 % vähisurmade põhjuseks pidada suitsetamist; arvestades, et 80–90 % surmaga lõppevatest kopsuvähijuhtudest maailmas on tingitud suitsetamisest; arvestades, et suitsetavate tütarlaste hulk suureneb, millest tulenevalt edaspidi tõuseb naiste kopsuvähki haigestumise oht; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et hinnanguliselt võib Euroopa Liidus 25 % vähisurmade põhjuseks pidada suitsetamist; arvestades, et 80–90 % surmaga lõppevatest kopsuvähijuhtudest maailmas on tingitud suitsetamisest; arvestades, et suitsetavate tütarlaste hulk suureneb, millest tulenevalt edaspidi tõuseb naiste kopsuvähki haigestumise oht;

| AI. | arvestades, et maksavähki haigestumine on viimase 20 aastaga üle kahe korra suurenenud ja 2006. aastal oli ELi 27 liikmesriigis 50 300 uut vähijuhtumit ning sellesse haigusse suri 45 771 inimest, ning arvestades, et lisaks liigsele kehakaalule ja alkoholi tarvitamisele on 75–80 % primaarse maksavähi juhtumitest seotud jätkuva viiruslikku hepatiiti (B- või C-hepatiit) nakatumisega; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et maksavähki haigestumine on viimase 20 aastaga üle kahe korra suurenenud ja 2006. aastal oli ELi 27 liikmesriigis 50 300 uut vähijuhtumit ning sellesse haigusse suri 45 771 inimest, ning arvestades, et lisaks liigsele kehakaalule ja alkoholi tarvitamisele on 75–80 % primaarse maksavähi juhtumitest seotud jätkuva viiruslikku hepatiiti (B- või C-hepatiit) nakatumisega;

| AJ. | arvestades, et on tõendatud, et eluviis ja eriti toitumisharjumused mõjutavad kasvajate teket ning seetõttu aitab hea toitumisviisi järgimine vähipatsientide ellujäämise väljavaateid (vähemalt teatavat liiki kasvajate puhul) ja elukvaliteeti parandada; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et on tõendatud, et eluviis ja eriti toitumisharjumused mõjutavad kasvajate teket ning seetõttu aitab hea toitumisviisi järgimine vähipatsientide ellujäämise väljavaateid (vähemalt teatavat liiki kasvajate puhul) ja elukvaliteeti parandada;

| AK. | arvestades, et teatavaid vähijuhtumeid saab ära hoida ja terviseseisundit üldiselt parandada, kui omaks võtta tervislikumad eluviisid, ning arvestades, et vähktõbi on ravitav ning tervenemise väljavaated on tunduvalt suuremad, kui vähk avastatakse varases staadiumis; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et teatavaid vähijuhtumeid saab ära hoida ja terviseseisundit üldiselt parandada, kui omaks võtta tervislikumad eluviisid, ning arvestades, et vähktõbi on ravitav ning tervenemise väljavaated on tunduvalt suuremad, kui vähk avastatakse varases staadiumis;

| AL. | arvestades, et vähk on tihedalt seotud ka sotsiaalse ja majandusliku staatusega ning vähi riskitegurid on kõrgeimad kõige väiksema haridustasemega rühmade seas. Lisaks on madalamate sotsiaalmajanduslikesse klassidesse kuuluvatel patsientidel järjepidevalt madalam ellujäämismäär kui kõrgematesse kihtidesse kuuluvatel; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et vähk on tihedalt seotud ka sotsiaalse ja majandusliku staatusega ning vähi riskitegurid on kõrgeimad kõige väiksema haridustasemega rühmade seas. Lisaks on madalamate sotsiaalmajanduslikesse klassidesse kuuluvatel patsientidel järjepidevalt madalam ellujäämismäär kui kõrgematesse kihtidesse kuuluvatel;

| AM. | arvestades, et hästi kavandatud ja hallatud riiklik programm vähktõve kontrolli all hoidmiseks aitab vähki haigestumist ja sellest tingitud suremust vähendada mõnel juhul rohkem kui 70 % ning parandab vähipatsientide elukvaliteeti, sõltumata riigi ressursside võimalikust piiratusest; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et hästi kavandatud ja hallatud riiklik programm vähktõve kontrolli all hoidmiseks aitab vähki haigestumist ja sellest tingitud suremust vähendada mõnel juhul rohkem kui 70 % ning parandab vähipatsientide elukvaliteeti, sõltumata riigi ressursside võimalikust piiratusest;

| AN. | arvestades, et liikmesriigiti esineb suuri erinevusi vähktõve kontrolli all hoidmise kavade arengu, rakendamise ja kvaliteedi osas; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et liikmesriigiti esineb suuri erinevusi vähktõve kontrolli all hoidmise kavade arengu, rakendamise ja kvaliteedi osas;

| AO. | arvestades, et tõhusate elanikkonda hõlmavate sõeluuringuprogrammide üleriiklik rakendamine kooskõlas ELi suunistega – kui need on juba olemas – parandab oluliselt vähktõve sõeluuringute, diagnoosimise ja raviteenuste kvaliteeti ning kättesaadavust, parandades ühtlasi kontrolli vähktõve üle; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et tõhusate elanikkonda hõlmavate sõeluuringuprogrammide üleriiklik rakendamine kooskõlas ELi suunistega – kui need on juba olemas – parandab oluliselt vähktõve sõeluuringute, diagnoosimise ja raviteenuste kvaliteeti ning kättesaadavust, parandades ühtlasi kontrolli vähktõve üle;

| AP. | arvestades, et praegu esineb ELis seoses vähktõve sõeluuringute, varajase avastamise ja järelmeetmetega märkimisväärseid kvalitatiivseid erinevusi; arvestades, et erinevused on seotud eelkõige varajase avastamise protsessi kohaldamisega, mis aitab kaasa haiguse mõju kulutasuvale ja mõõdetavale vähendamisele; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et praegu esineb ELis seoses vähktõve sõeluuringute, varajase avastamise ja järelmeetmetega märkimisväärseid kvalitatiivseid erinevusi; arvestades, et erinevused on seotud eelkõige varajase avastamise protsessi kohaldamisega, mis aitab kaasa haiguse mõju kulutasuvale ja mõõdetavale vähendamisele;

| AQ. | arvestades, et riiklikud vähiregistrid kõigis liikmesriikides on väga olulised, et saada vähktõve kohta võrreldavaid andmeid; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et riiklikud vähiregistrid kõigis liikmesriikides on väga olulised, et saada vähktõve kohta võrreldavaid andmeid;

| AR. | arvestades, et institutsioonidevaheline koostöö võib meie ühiste jõupingutuste tõhusust suurendada; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et institutsioonidevaheline koostöö võib meie ühiste jõupingutuste tõhusust suurendada;

| AS. | arvestades, et onkoloogiat ei tunnustata kõikides liikmesriikides meditsiinierialana, ning arvestades, et tuleb võimaldada meditsiinihariduse jätkamist; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et onkoloogiat ei tunnustata kõikides liikmesriikides meditsiinierialana, ning arvestades, et tuleb võimaldada meditsiinihariduse jätkamist;

| AT. | arvestades, et inimeste vaba liikumine ja töötajate vaba liikumine on garanteeritud ühenduse õigusega ning põhimõtteliselt aitab asutamisvabadus tagada seda, et tervishoiutöötajad siirduvad sinna, kus neid kõige enam vajatakse, mis on otseselt kasulik patsientidele ja aitab vältida patsientide piirideülese liikumisega kaasnevaid rohkeid probleeme; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et inimeste vaba liikumine ja töötajate vaba liikumine on garanteeritud ühenduse õigusega ning põhimõtteliselt aitab asutamisvabadus tagada seda, et tervishoiutöötajad siirduvad sinna, kus neid kõige enam vajatakse, mis on otseselt kasulik patsientidele ja aitab vältida patsientide piirideülese liikumisega kaasnevaid rohkeid probleeme;

| AU. | arvestades, et füüsiline ja vaimne tervis on tihedalt vastastikku seotud ja seda kahepoolset ühendust vähktõvepatsientide ravi ja teiste teenusekasutajate korral liiga tihti eiratakse; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et füüsiline ja vaimne tervis on tihedalt vastastikku seotud ja seda kahepoolset ühendust vähktõvepatsientide ravi ja teiste teenusekasutajate korral liiga tihti eiratakse;

| AV. | arvestades, et vähktõve keerukus nõuab paremat teabevahetust nende paljude ja mitut liiki tervishoiutöötajate vahel, kes on seotud vähipatsientide ravimisega, ja arvestades, et vähipatsientide psühhosotsiaalne ja vaimse tervise ravi võib aidata nende keskmist eeldatavat eluiga tõsta ja elukvaliteeti parandada; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et vähktõve keerukus nõuab paremat teabevahetust nende paljude ja mitut liiki tervishoiutöötajate vahel, kes on seotud vähipatsientide ravimisega, ja arvestades, et vähipatsientide psühhosotsiaalne ja vaimse tervise ravi võib aidata nende keskmist eeldatavat eluiga tõsta ja elukvaliteeti parandada;

| AW. | arvestades, et praegu on vähihaigetel ebavõrdne juurdepääs meditsiiniteabele ning et neil on vaja oma haiguse igas staadiumis saada kiiresti rohkem teavet, |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et praegu on vähihaigetel ebavõrdne juurdepääs meditsiiniteabele ning et neil on vaja oma haiguse igas staadiumis saada kiiresti rohkem teavet,

| 1. | väljendab rahulolu komisjoni ettepaneku üle käivitada Euroopa partnerlusalgatus vähivastaste meetmete võtmiseks ajavahemikuks 2009–2013, et toetada liikmesriikide vähivastast tegevust – luua raamistik vähihaiguse ennetamist ja tõrjet käsitleva teabe ning sellealase suutlikkuse ja oskusteabe väljaselgitamiseks ning jagamiseks, kaasates ühistegevusse asjaomaseid sidusrühmi kogu ELi piires; |
| --- | --- |

1.

väljendab rahulolu komisjoni ettepaneku üle käivitada Euroopa partnerlusalgatus vähivastaste meetmete võtmiseks ajavahemikuks 2009–2013, et toetada liikmesriikide vähivastast tegevust – luua raamistik vähihaiguse ennetamist ja tõrjet käsitleva teabe ning sellealase suutlikkuse ja oskusteabe väljaselgitamiseks ning jagamiseks, kaasates ühistegevusse asjaomaseid sidusrühmi kogu ELi piires;

| 2. | väidab, et Euroopa tasandil jõuline vähivastane tegevus võib paika seada koordineeritud tegevuse raamistiku liikmesriigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; Euroopa partnerlusalgatus vähivastaste meetmete võtmiseks peaks täiendama seda tööd ja lähtuma tööst, mida Euroopa institutsioonid praegu tervishoiuvaldkonnas teevad, ning peaks proovima sõlmida teiste teenuste ja sektoritega partnerlussuhteid, tagamaks vähi ennetuse ja ravi jaoks üldist lähenemist; |
| --- | --- |

2.

väidab, et Euroopa tasandil jõuline vähivastane tegevus võib paika seada koordineeritud tegevuse raamistiku liikmesriigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; Euroopa partnerlusalgatus vähivastaste meetmete võtmiseks peaks täiendama seda tööd ja lähtuma tööst, mida Euroopa institutsioonid praegu tervishoiuvaldkonnas teevad, ning peaks proovima sõlmida teiste teenuste ja sektoritega partnerlussuhteid, tagamaks vähi ennetuse ja ravi jaoks üldist lähenemist;

| 3. | tunnistab, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 168 kuuluvad tervishoiuküsimustega seotud meetmed peamiselt liikmesriikide vastutusvaldkonda, kuid rõhutab ühenduse tegevuskava koostamise tähtsust ning julgustab komisjoni ja liikmesriike võtma ühismeetmeid ja rakendama terviklikku lähenemisviisi, hõlmates meditsiiniga seotud küsimused sellistesse poliitikavaldkondadesse nagu haridus, keskkond, teadusuuringud ja sotsiaalküsimused; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 168 kuuluvad tervishoiuküsimustega seotud meetmed peamiselt liikmesriikide vastutusvaldkonda, kuid rõhutab ühenduse tegevuskava koostamise tähtsust ning julgustab komisjoni ja liikmesriike võtma ühismeetmeid ja rakendama terviklikku lähenemisviisi, hõlmates meditsiiniga seotud küsimused sellistesse poliitikavaldkondadesse nagu haridus, keskkond, teadusuuringud ja sotsiaalküsimused;

| 4. | rõhutab, et esindusliku ja tõhusa partnerluse saavutamiseks tuleks arendada koostööd sidusrühmadega, kaasates sellesse kodanikuühiskonna ning tööandjate ja töötajate organisatsioonid rahvusvahelisel, üleeuroopalisel, riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil; Euroopa partnerlusalgatus vähivastaste meetmete võtmiseks peaks kokku koguma need sidusrühmad, kes on tervishoiutulemuste parandamisest tõeliselt huvitatud; selle foorumi potentsiaali panustada parimate tavade suuniste arendamisse ja levitamisse ei tohiks alahinnata; partnerlus peaks samuti looma suhtluskanalid teiste foorumitega, näiteks ELi tervishoiupoliitika foorum, tagamaks, et vähivastasele tööle pööratakse võrdselt tähelepanu teiste küsimuste kõrval, näiteks ebavõrdsus tervishoiu valdkonnas, tervise mõjurid ja tervishoiutöötajate roll, millel kõigel on vähi levimusele ja ravile selge mõju; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et esindusliku ja tõhusa partnerluse saavutamiseks tuleks arendada koostööd sidusrühmadega, kaasates sellesse kodanikuühiskonna ning tööandjate ja töötajate organisatsioonid rahvusvahelisel, üleeuroopalisel, riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil; Euroopa partnerlusalgatus vähivastaste meetmete võtmiseks peaks kokku koguma need sidusrühmad, kes on tervishoiutulemuste parandamisest tõeliselt huvitatud; selle foorumi potentsiaali panustada parimate tavade suuniste arendamisse ja levitamisse ei tohiks alahinnata; partnerlus peaks samuti looma suhtluskanalid teiste foorumitega, näiteks ELi tervishoiupoliitika foorum, tagamaks, et vähivastasele tööle pööratakse võrdselt tähelepanu teiste küsimuste kõrval, näiteks ebavõrdsus tervishoiu valdkonnas, tervise mõjurid ja tervishoiutöötajate roll, millel kõigel on vähi levimusele ja ravile selge mõju;

| 5. | kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa Ülemkogu üles tegema koordineeritud institutsioonidevahelise partnerluse vormis koostööd Euroopa Parlamendiga, et vähendada vähktõvest põhjustatud koormust; kasutades Lissaboni lepingu õiguslikku alust kaitsta rahva tervist ja ennetada haigusi; Euroopa Komisjon ja Euroopa Ülemkogu peaksid kaaluma erinevaid olemasolevaid ametlikke ja mitteametlikke struktuure, pidamaks Euroopa Parlamendi liikmetega nõu; |
| --- | --- |

5.

kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa Ülemkogu üles tegema koordineeritud institutsioonidevahelise partnerluse vormis koostööd Euroopa Parlamendiga, et vähendada vähktõvest põhjustatud koormust; kasutades Lissaboni lepingu õiguslikku alust kaitsta rahva tervist ja ennetada haigusi; Euroopa Komisjon ja Euroopa Ülemkogu peaksid kaaluma erinevaid olemasolevaid ametlikke ja mitteametlikke struktuure, pidamaks Euroopa Parlamendi liikmetega nõu;

| 6. | kutsub komisjoni üles täpsustama Euroopa partnerlusalgatuse vähivastaste meetmete võtmiseks selle olemust ja rahastamisallikaid; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles täpsustama Euroopa partnerlusalgatuse vähivastaste meetmete võtmiseks selle olemust ja rahastamisallikaid;

| 7. | rõhutab, et vähivastase võitluse laiahaardelise strateegia ja eri valdkondade asjatundjatest koosnevate rühmade abil on võimalik tagada vähipatsientide tõhusamat ravi ning selles on oluline osa integreeritud vähiravil, milles pööratakse asjakohast tähelepanu haigete psühhosotsiaalsele ja vaimsele heaolule ja abistamisele ning mida tuleks samuti soodustada; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et vähivastase võitluse laiahaardelise strateegia ja eri valdkondade asjatundjatest koosnevate rühmade abil on võimalik tagada vähipatsientide tõhusamat ravi ning selles on oluline osa integreeritud vähiravil, milles pööratakse asjakohast tähelepanu haigete psühhosotsiaalsele ja vaimsele heaolule ja abistamisele ning mida tuleks samuti soodustada;

| 8. | rõhutab, et harva esinevate ja vähemlevinud vähivormide korral tuleb võtta erimeetmeid, mille eesmärk on kiirendada diagnoosimist ja teha tippkeskustes asjatundlik abi laiemalt kättesaadavaks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et harva esinevate ja vähemlevinud vähivormide korral tuleb võtta erimeetmeid, mille eesmärk on kiirendada diagnoosimist ja teha tippkeskustes asjatundlik abi laiemalt kättesaadavaks;

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et vastavalt Lissaboni lepingule saavad ka Euroopa Parlament ja nõukogu vastu võtta stimuleerivaid meetmeid inimeste tervise kaitseks ja parandamiseks, tehes seda seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning olles eelnevalt konsulteerinud majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, et vastavalt Lissaboni lepingule saavad ka Euroopa Parlament ja nõukogu vastu võtta stimuleerivaid meetmeid inimeste tervise kaitseks ja parandamiseks, tehes seda seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning olles eelnevalt konsulteerinud majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega;

| 10. | on arvamusel, et partnerluse õnnestumine sõltub olemasolevate vahendite võimalikult tõhusast kasutamisest, arvestades, et kehtiva finantsraamistiku lõpuni (2013. aasta) ei ole täiendavaid rahalisi vahendeid ette nähtud; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et partnerluse õnnestumine sõltub olemasolevate vahendite võimalikult tõhusast kasutamisest, arvestades, et kehtiva finantsraamistiku lõpuni (2013. aasta) ei ole täiendavaid rahalisi vahendeid ette nähtud;

| 11. | kutsub liikmesriike üles koostama võimalikult kiiresti terviklikke vähivastase võitluse kavasid, sest need on ülimalt tähtsad, saavutamaks Euroopa partnerluse nõudlikku pikaajalist eesmärki: vähendada vähktõvest põhjustatud koormust 2020. aastaks 20 %; |
| --- | --- |

11.

kutsub liikmesriike üles koostama võimalikult kiiresti terviklikke vähivastase võitluse kavasid, sest need on ülimalt tähtsad, saavutamaks Euroopa partnerluse nõudlikku pikaajalist eesmärki: vähendada vähktõvest põhjustatud koormust 2020. aastaks 20 %;

| 12. | kutsub komisjoni üles lähtuma vähivastaste meetmete võtmise partnerlusalgatuse järeldustest, pidades silmas vähktõve kontrolli all hoidmise kavu, ja esitama ettepanekut nõukogu soovituse osas vähktõve kontrolli all hoidmise kavade kohta; ja kutsub komisjoni sõltumatult iga aasta jälgima vastu võetud soovituse rakendamist ja sellealaseid edusamme; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles lähtuma vähivastaste meetmete võtmise partnerlusalgatuse järeldustest, pidades silmas vähktõve kontrolli all hoidmise kavu, ja esitama ettepanekut nõukogu soovituse osas vähktõve kontrolli all hoidmise kavade kohta; ja kutsub komisjoni sõltumatult iga aasta jälgima vastu võetud soovituse rakendamist ja sellealaseid edusamme;

| 13. | rõhutab, et ennetus on majanduslikult efektiivseim lahendus, kuna kolmandikku vähijuhtumitest on võimalik ära hoida, ning nõuab tungivalt, et süsteemselt ja strateegiliselt investeeritaks nii esmase kui ka teisese ennetuse vajadusteks rohkem vahendeid; rõhutab, et on tähtis jätkata investeerimist tervisesse – seda eriti ennetustegevuse kaudu; seda silmas pidades peaksid Euroopa Komisjon ja Euroopa Ülemkogu kaaluma edasisi meetmeid tervist parandava keskkonna tagamisel, sealhulgas tööd tubaka, toidu ja alkoholi alal ning sätteid, parandamaks kehalise aktiivsuse võimalusi; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et ennetus on majanduslikult efektiivseim lahendus, kuna kolmandikku vähijuhtumitest on võimalik ära hoida, ning nõuab tungivalt, et süsteemselt ja strateegiliselt investeeritaks nii esmase kui ka teisese ennetuse vajadusteks rohkem vahendeid; rõhutab, et on tähtis jätkata investeerimist tervisesse – seda eriti ennetustegevuse kaudu; seda silmas pidades peaksid Euroopa Komisjon ja Euroopa Ülemkogu kaaluma edasisi meetmeid tervist parandava keskkonna tagamisel, sealhulgas tööd tubaka, toidu ja alkoholi alal ning sätteid, parandamaks kehalise aktiivsuse võimalusi;

| 14. | kutsub üles partnerluse raames tagama, et kõik „Tervise edendamise ja ennetuse” ning „Teadusuuringute” rühma tegevused hõlmavad keskkonnategurite osa, kus neid tegureid ei määratleta vaid keskkonna tubakasuitsu, kiirguse ja liigse kokkupuutena UV-kiirgusega, vaid ka eluohtlike kemikaalidena sise- ja väliskeskkonnas, millega inimesed kokku puutuvad, sealhulgas sisesekretsioonisüsteemi kahjustavad ained; |
| --- | --- |

14.

kutsub üles partnerluse raames tagama, et kõik „Tervise edendamise ja ennetuse” ning „Teadusuuringute” rühma tegevused hõlmavad keskkonnategurite osa, kus neid tegureid ei määratleta vaid keskkonna tubakasuitsu, kiirguse ja liigse kokkupuutena UV-kiirgusega, vaid ka eluohtlike kemikaalidena sise- ja väliskeskkonnas, millega inimesed kokku puutuvad, sealhulgas sisesekretsioonisüsteemi kahjustavad ained;

| 15. | on veendunud, et tegelemine vähi „riskiteguritega” on ennetuse korral võtmetähtsusega ja nõuab, et liikmesriigid seda prioriteedina käsitleksid; |
| --- | --- |

15.

on veendunud, et tegelemine vähi „riskiteguritega” on ennetuse korral võtmetähtsusega ja nõuab, et liikmesriigid seda prioriteedina käsitleksid;

| 16. | rõhutab, et üha enam on vaja tähelepanu pöörata aina suureneva hulga krooniliste vähihaigete elukvaliteedile – nende haigus ei ole ravitav, kuid nende seisundit saab hoida stabiilsena aastaid; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et üha enam on vaja tähelepanu pöörata aina suureneva hulga krooniliste vähihaigete elukvaliteedile – nende haigus ei ole ravitav, kuid nende seisundit saab hoida stabiilsena aastaid;

| 17. | rõhutab, et meetmed, mille eesmärgiks on vähktõvest põhjustatud ebavõrdse koormuse vähendamine, peaksid hõlmama tervishoiu-, üldsuse harimise ja ennetustegevuse kavade sihipärast edendamist, andmete kogumist riikide rahvastikupõhistest vähiregistritest ning võrreldavaid, täielikke ja täpseid registriandmeid vähktõve kohta; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et meetmed, mille eesmärgiks on vähktõvest põhjustatud ebavõrdse koormuse vähendamine, peaksid hõlmama tervishoiu-, üldsuse harimise ja ennetustegevuse kavade sihipärast edendamist, andmete kogumist riikide rahvastikupõhistest vähiregistritest ning võrreldavaid, täielikke ja täpseid registriandmeid vähktõve kohta;

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon julgustaks neid liikmesriike, kus vähktõve põhjustatud suremus on kõrge, reformima oma riigi vähktõve registreid, et pakkuda andmeid, mis on vajalikud teadlikumate ja sihipärasemate poliitikameetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et komisjon julgustaks neid liikmesriike, kus vähktõve põhjustatud suremus on kõrge, reformima oma riigi vähktõve registreid, et pakkuda andmeid, mis on vajalikud teadlikumate ja sihipärasemate poliitikameetmete võtmiseks;

| 19. | nõuab, et lisaks tervishoiu edendamisele ja võitlusele ülekaalulisuse ja alkoholi tarvitamise vastu tuleks vähivastases partnerluses ning ELi edaspidistes algatustes, näiteks nõukogu muudetud soovituses vähi sõeluuringute kohta, tähelepanu pöörata selliste haiguste ennetamisele ja kontrolli all hoidmisele, millest võib areneda vähktõbi – näiteks viirusliku hepatiidi primaarsele ja sekundaarsele ennetusele ning vajaduse korral ravile; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et lisaks tervishoiu edendamisele ja võitlusele ülekaalulisuse ja alkoholi tarvitamise vastu tuleks vähivastases partnerluses ning ELi edaspidistes algatustes, näiteks nõukogu muudetud soovituses vähi sõeluuringute kohta, tähelepanu pöörata selliste haiguste ennetamisele ja kontrolli all hoidmisele, millest võib areneda vähktõbi – näiteks viirusliku hepatiidi primaarsele ja sekundaarsele ennetusele ning vajaduse korral ravile;

| 20. | rõhutab sõeluuringu kui ühe tähtsaima vähivastase võitluse vahendi rolli; nõuab, et liikmesriigid investeeriksid vähi sõeluuringu programmidesse ja on veendunud, et need algatused on tõhusaimad siis, kui nad on regulaarselt kättesaadavad võimalikult paljudele erinevatele inimestele; |
| --- | --- |

20.

rõhutab sõeluuringu kui ühe tähtsaima vähivastase võitluse vahendi rolli; nõuab, et liikmesriigid investeeriksid vähi sõeluuringu programmidesse ja on veendunud, et need algatused on tõhusaimad siis, kui nad on regulaarselt kättesaadavad võimalikult paljudele erinevatele inimestele;

| 21. | rõhutab, et edendada tuleks integreeritud uuringuid (alusuuringud ja kliinilised uuringud) toitluse kasutamise kohta vähi ennetamisel ja vähiga seotud alatoitluse ravimisel ning samuti valideeritud ja laialdaselt tunnustatud toitumisabi suuniseid vähipatsientidele; nõuab seetõttu, et komisjon võimaldaks rahastust, arendamaks ja valideerimaks integreeritud uuringuid (alusuuringud ja kliinilised uuringud) toitumise jälgimise kohta vähi ennetamisel ja vähiga seotud alatoitluse ravimisel ning vaja on ka laialdaselt tunnustatud toitumisabi suuniseid vähipatsientidele ning sotsiaal- ja tervishoiutöötajatele üle Euroopa, ja kutsub liikmesriike üles edendama selliste suuniste rakendamist; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et edendada tuleks integreeritud uuringuid (alusuuringud ja kliinilised uuringud) toitluse kasutamise kohta vähi ennetamisel ja vähiga seotud alatoitluse ravimisel ning samuti valideeritud ja laialdaselt tunnustatud toitumisabi suuniseid vähipatsientidele; nõuab seetõttu, et komisjon võimaldaks rahastust, arendamaks ja valideerimaks integreeritud uuringuid (alusuuringud ja kliinilised uuringud) toitumise jälgimise kohta vähi ennetamisel ja vähiga seotud alatoitluse ravimisel ning vaja on ka laialdaselt tunnustatud toitumisabi suuniseid vähipatsientidele ning sotsiaal- ja tervishoiutöötajatele üle Euroopa, ja kutsub liikmesriike üles edendama selliste suuniste rakendamist;

| 22. | rõhutab, et Euroopa vähktõvevastane tegevuskava tuleb läbi vaadata ning seda kava tuleb ELi kõigis 27 liikmesriigis edendada laialdasemalt ja jõulisemalt ning Euroopa vähivastases partnerluses tuleks erilisi pingutusi teha seoses uute liikmesriikidega; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et Euroopa vähktõvevastane tegevuskava tuleb läbi vaadata ning seda kava tuleb ELi kõigis 27 liikmesriigis edendada laialdasemalt ja jõulisemalt ning Euroopa vähivastases partnerluses tuleks erilisi pingutusi teha seoses uute liikmesriikidega;

| 23. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid õigusliku kohustuse teatada vähijuhtumitest, kasutades standarditud Euroopa terminoloogiat, et oleks võimalik hinnata ennetus-, sõleuuringu- ja raviprogramme, ellujäämise määrasid ja ka andmete võrreldavust liikmesriikide lõikes, mis kõik on mõeldud teabeks avalikkusele; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid õigusliku kohustuse teatada vähijuhtumitest, kasutades standarditud Euroopa terminoloogiat, et oleks võimalik hinnata ennetus-, sõleuuringu- ja raviprogramme, ellujäämise määrasid ja ka andmete võrreldavust liikmesriikide lõikes, mis kõik on mõeldud teabeks avalikkusele;

| 24. | rõhutab, et vähi levikut on võimalik piirata ja kontrolli all hoida, rakendades vähi varaseks avastamiseks ja vähihaigete ravimiseks tõenduspõhist strateegiat, sh sõeluuringute kasulikkust käsitleva teabe levitamist nende hulgas, kellele need on suunatud; nõuab tungivalt, et liikmesriigid uuriksid seoses sellega, kas alla 50- ja üle 69-aastaste naiste rinnavähi sõeluuringud teenivad kasulikku eesmärki, ja palub komisjonil nimetatud teavet koguda ja analüüsida; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et vähi levikut on võimalik piirata ja kontrolli all hoida, rakendades vähi varaseks avastamiseks ja vähihaigete ravimiseks tõenduspõhist strateegiat, sh sõeluuringute kasulikkust käsitleva teabe levitamist nende hulgas, kellele need on suunatud; nõuab tungivalt, et liikmesriigid uuriksid seoses sellega, kas alla 50- ja üle 69-aastaste naiste rinnavähi sõeluuringud teenivad kasulikku eesmärki, ja palub komisjonil nimetatud teavet koguda ja analüüsida;

| 25. | rõhutab, et kiiresti on vaja kokku leppida laste vähktõve kõrgetasemelise ravi normid, mida tuleb rakendada ELi kõigis 27 liikmesriigis; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et kiiresti on vaja kokku leppida laste vähktõve kõrgetasemelise ravi normid, mida tuleb rakendada ELi kõigis 27 liikmesriigis;

| 26. | kutsub liikmesriike üles suurendama soopõhiste vähivormide alast teadlikkust, et tõsta ennetustaset ja edendada nende haiguste sõeluuringuid; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles suurendama soopõhiste vähivormide alast teadlikkust, et tõsta ennetustaset ja edendada nende haiguste sõeluuringuid;

| 27. | kutsub komisjoni üles eraldama teadusuuringute seitsmendas raamprogrammis rahalisi vahendeid vere- ja uriininäitudel põhinevate proovide (biomarkeri-proovid) täiustamiseks, pidades silmas seda, et varajase diagnoosimise menetlused on paljulubavad vahendid erinevat tüüpi vähktõve (eesnäärme-, käärsoole-, munasarja-, neeru- ja põievähk) avastamiseks; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles eraldama teadusuuringute seitsmendas raamprogrammis rahalisi vahendeid vere- ja uriininäitudel põhinevate proovide (biomarkeri-proovid) täiustamiseks, pidades silmas seda, et varajase diagnoosimise menetlused on paljulubavad vahendid erinevat tüüpi vähktõve (eesnäärme-, käärsoole-, munasarja-, neeru- ja põievähk) avastamiseks;

| 28. | on seisukohal, et seitsmenda raamprogrammi vahenditest vähktõve vastaseks võitluseks eraldatud summasid tuleks kasutada tõhusamalt, näiteks ELi eri vähiuuringute keskuste tegevuse parema koordineerimise abil; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et seitsmenda raamprogrammi vahenditest vähktõve vastaseks võitluseks eraldatud summasid tuleks kasutada tõhusamalt, näiteks ELi eri vähiuuringute keskuste tegevuse parema koordineerimise abil;

| 29. | kutsub komisjoni üles täitma täiel määral oma toetavat rolli ja rakendama teadustegevuse valdkonnas ühismeetmeid; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles täitma täiel määral oma toetavat rolli ja rakendama teadustegevuse valdkonnas ühismeetmeid;

| 30. | nõuab, et suurendataks toetust vähiennetuse alastele uuringutele, mis hõlmaksid kahjulike kemikaalide ja keskkonda saastavate ainete, toitumise, eluviisi ja geneetiliste tegurite mõju ning koosmõju uurimist, ning nõuab, et uuritaks vähi seotust potentsiaalsete riskiteguritega, nagu tubakas, alkohol ning keskkonnas leiduvad sünteetilised ja farmatseutilised hormoonid; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et suurendataks toetust vähiennetuse alastele uuringutele, mis hõlmaksid kahjulike kemikaalide ja keskkonda saastavate ainete, toitumise, eluviisi ja geneetiliste tegurite mõju ning koosmõju uurimist, ning nõuab, et uuritaks vähi seotust potentsiaalsete riskiteguritega, nagu tubakas, alkohol ning keskkonnas leiduvad sünteetilised ja farmatseutilised hormoonid;

| 31. | märgib, et Tšehhi Vabariigi valitsus ei ole veel ratifitseerinud WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlevat raamkonventsiooni, mis jõustus 2005. aasta veebruaris, ja nõuab seepärast tungivalt, et ta selle ratifitseeriks; |
| --- | --- |

31.

märgib, et Tšehhi Vabariigi valitsus ei ole veel ratifitseerinud WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlevat raamkonventsiooni, mis jõustus 2005. aasta veebruaris, ja nõuab seepärast tungivalt, et ta selle ratifitseeriks;

| 32. | nõuab, et bioseireuuringutes pöörataks erilist tähelepanu kõige olulisematele kantserogeensete ainetega kokkupuute allikatele, eeskätt liiklusele, tööstusheitmetele, suurte linnade õhukvaliteedile ning väljavoolule ja pinnaveele jäätmekäitluskohtade läheduses; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et bioseireuuringutes pöörataks erilist tähelepanu kõige olulisematele kantserogeensete ainetega kokkupuute allikatele, eeskätt liiklusele, tööstusheitmetele, suurte linnade õhukvaliteedile ning väljavoolule ja pinnaveele jäätmekäitluskohtade läheduses;

| 33. | kutsub komisjoni üles tagama, et tegevus ühenduse strateegia sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete osas oleks kiirem; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles tagama, et tegevus ühenduse strateegia sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete osas oleks kiirem;

| 34. | rõhutab, et uuringutulemused tuleks muuta konkreetseteks tegevusteks nii ruttu kui võimalik ning et toimuvat teadustegevust ei tohiks kasutada, viivitamaks tegevusega teatud või kahtlustatud vähijuhtumeid põhjustavate tegurite osas; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et uuringutulemused tuleks muuta konkreetseteks tegevusteks nii ruttu kui võimalik ning et toimuvat teadustegevust ei tohiks kasutada, viivitamaks tegevusega teatud või kahtlustatud vähijuhtumeid põhjustavate tegurite osas;

| 35. | kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike kiitma heaks 2004. aastal vastu võetud Maailma Terviseorganisatsiooni tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervishoiu üleilmse strateegia põhimõtteid toetav poliitika; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike kiitma heaks 2004. aastal vastu võetud Maailma Terviseorganisatsiooni tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervishoiu üleilmse strateegia põhimõtteid toetav poliitika;

| 36. | on seisukohal, et on vaja rohkem teadusuuringuid vähktõve ja sugupoole vaheliste seoste kohta ning samuti spetsiaalseid koordineeritud teadusuuringuid töökeskkonna mõju kohta vähki haigestumisele; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et on vaja rohkem teadusuuringuid vähktõve ja sugupoole vaheliste seoste kohta ning samuti spetsiaalseid koordineeritud teadusuuringuid töökeskkonna mõju kohta vähki haigestumisele;

| 37. | kutsub komisjoni üles edendama kõikvõimalike vahenditega ennetustöö põhimõtet nii meditsiinipraktikas kui tervislikemates elustiilides ja ergutama liikmesriike, et need eraldaksid rohkem vahendeid ennetustöö vajadusteks, nii esmase (st vähijuhtumeid põhjustavate või soodustavate tegurite, nt kokkupuude keskkonna saasteainetega, ennetamine või vähendamine) kui ka teisese ennetustöö jaoks sõeluuringu ja varase diagnoosi teel; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles edendama kõikvõimalike vahenditega ennetustöö põhimõtet nii meditsiinipraktikas kui tervislikemates elustiilides ja ergutama liikmesriike, et need eraldaksid rohkem vahendeid ennetustöö vajadusteks, nii esmase (st vähijuhtumeid põhjustavate või soodustavate tegurite, nt kokkupuude keskkonna saasteainetega, ennetamine või vähendamine) kui ka teisese ennetustöö jaoks sõeluuringu ja varase diagnoosi teel;

| 38. | juhib tähelepanu vajadusele laiaulatuslike uurimisprogrammide järele, arendamaks kahjulike ainete alternatiive, mis pole kantserogeensed; uuendust tuleks ergutada ja see peaks viima kõikide nende kahjulike ainete käibelt kadumiseni, mis kogunevad kehasse või keskkonda ja põhjustavad vähki või millel on geene moondav mõju; kaugemas perspektiivis peaks need ained turul välja vahetatama; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu vajadusele laiaulatuslike uurimisprogrammide järele, arendamaks kahjulike ainete alternatiive, mis pole kantserogeensed; uuendust tuleks ergutada ja see peaks viima kõikide nende kahjulike ainete käibelt kadumiseni, mis kogunevad kehasse või keskkonda ja põhjustavad vähki või millel on geene moondav mõju; kaugemas perspektiivis peaks need ained turul välja vahetatama;

| 39. | on veendunud, et varase diagnoosi menetlusi ja tehnikaid peaks põhjalikumalt uurima, enne kui neid laialdaselt rakendatakse, tagamaks nende ohutu ja tõenduspõhine kasutamine; seetõttu on oluline, et see uurimistegevus viiks ühemõtteliste ja tõenduspõhiste soovituste ja suunisteni; |
| --- | --- |

39.

on veendunud, et varase diagnoosi menetlusi ja tehnikaid peaks põhjalikumalt uurima, enne kui neid laialdaselt rakendatakse, tagamaks nende ohutu ja tõenduspõhine kasutamine; seetõttu on oluline, et see uurimistegevus viiks ühemõtteliste ja tõenduspõhiste soovituste ja suunisteni;

| 40. | on seisukohal, et vähktõve vastu võitlemiseks ELis praegu kättesaadavad rahalised vahendid ei ole piisavad, et teha vajalikke teadusuuringuid ja koordineerimistööd ning pakkuda ELi kodanikele korralikku ennetavat teavet; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et vähktõve vastu võitlemiseks ELis praegu kättesaadavad rahalised vahendid ei ole piisavad, et teha vajalikke teadusuuringuid ja koordineerimistööd ning pakkuda ELi kodanikele korralikku ennetavat teavet;

| 41. | julgustab komisjoni kaasama vähktõve ennetamise edendamisele suunatud vahendeid finantsperspektiivi; |
| --- | --- |

41.

julgustab komisjoni kaasama vähktõve ennetamise edendamisele suunatud vahendeid finantsperspektiivi;

| 42. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma Euroopa vähivastase partnerluse raames Euroopa vähiennetusvõrgustikku, mis tegeleb kõikide vähi jaoks oluliste tervise mõjuritega, sealhulgas keskkonna mõjuritega; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma Euroopa vähivastase partnerluse raames Euroopa vähiennetusvõrgustikku, mis tegeleb kõikide vähi jaoks oluliste tervise mõjuritega, sealhulgas keskkonna mõjuritega;

| 43. | kutsub komisjoni üles julgustama ja toetama algatusi, mis ühendavad paljusid erinevaid sidusrühmi eesmärgiga ennetada vähktõbe, vähendades kokkupuudet kantserogeensete ainete ja teiste vähkitekitavate ainetega töökohas ja keskkonnas ning edendades tervislikke elustiile, juhtides muuhulgas tähelepanu peamistele riskifaktoritele, nagu tubakas, alkohol, rasvumine, kehv toitumine, liikumise puudumine ja kokkupuude päikesega, pannes eelkõige rõhku lastele ja teismelistele; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles julgustama ja toetama algatusi, mis ühendavad paljusid erinevaid sidusrühmi eesmärgiga ennetada vähktõbe, vähendades kokkupuudet kantserogeensete ainete ja teiste vähkitekitavate ainetega töökohas ja keskkonnas ning edendades tervislikke elustiile, juhtides muuhulgas tähelepanu peamistele riskifaktoritele, nagu tubakas, alkohol, rasvumine, kehv toitumine, liikumise puudumine ja kokkupuude päikesega, pannes eelkõige rõhku lastele ja teismelistele;

| 44. | kutsub üles tegutsema keskkonnatervisega seotud probleemidega, mis mõjutavad erinevate vähivormide arengut, vastavalt sellele, mis on välja toodud Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavas aastateks 2004–2010, eriti järgnevate riiklike keskkonna ja tervise tegevuskavade hindamise teel ja tehes liikmesriikidega protsessi käigus saavutatud tulemuste osas koostööd, tagamaks, et igas riigis saadud tulemused saaksid aidata kaasa Euroopa sekkumisele selles valdkonnas; |
| --- | --- |

44.

kutsub üles tegutsema keskkonnatervisega seotud probleemidega, mis mõjutavad erinevate vähivormide arengut, vastavalt sellele, mis on välja toodud Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavas aastateks 2004–2010, eriti järgnevate riiklike keskkonna ja tervise tegevuskavade hindamise teel ja tehes liikmesriikidega protsessi käigus saavutatud tulemuste osas koostööd, tagamaks, et igas riigis saadud tulemused saaksid aidata kaasa Euroopa sekkumisele selles valdkonnas;

| 45. | rõhutab, et vähipatsiendi optimaalne ravi nõuab multidistsiplinaarset lähenemist, et keskne roll on arstil-onkoloogil kui otsesel patsiendiga suhtlejal ning et vaja on haridust, selgeid kriteeriume ja suuniseid, tagamaks nende arstide optimaalset kvalifikatsiooni, kes kasutavad vähi ravimiseks ravimeid; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et vähipatsiendi optimaalne ravi nõuab multidistsiplinaarset lähenemist, et keskne roll on arstil-onkoloogil kui otsesel patsiendiga suhtlejal ning et vaja on haridust, selgeid kriteeriume ja suuniseid, tagamaks nende arstide optimaalset kvalifikatsiooni, kes kasutavad vähi ravimiseks ravimeid;

| 46. | kutsub komisjoni ja partnerlust üles vaatama läbi nõukogu soovitused vähktõve sõeluuringute kohta, arvestades viimaseid arenguid teaduses, et toetada tulevaste vähktõve sõeluuringute, diagnoosimise ja ravi valdkonda kuuluvate Euroopa akrediteerimis-/sertifitseerimisprogrammide väljatöötamist Euroopa kvaliteeditagamise suuniste alusel, pidades silmas, et sellised programmid peaksid olema ka eeskujuks teistele tervishoiuvaldkondadele; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni ja partnerlust üles vaatama läbi nõukogu soovitused vähktõve sõeluuringute kohta, arvestades viimaseid arenguid teaduses, et toetada tulevaste vähktõve sõeluuringute, diagnoosimise ja ravi valdkonda kuuluvate Euroopa akrediteerimis-/sertifitseerimisprogrammide väljatöötamist Euroopa kvaliteeditagamise suuniste alusel, pidades silmas, et sellised programmid peaksid olema ka eeskujuks teistele tervishoiuvaldkondadele;

| 47. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid avalikkusele ning kõikidele tervishoiuteenuste pakkujatele suunatud teabekampaaniaid vähktõve sõeluuringute kohta, samuti parimate kogemuste vahetamist ennetus- ja varase avastamise meetmete kasutamise kohta – nt asjakohase papilloomiviiruse (HPV) analüüsi kulusäästlik integreerimine emakakaelavähi sõeluuringuteks ja HPV-vaktsineerimine, et kaitsta noori naisi emakakaelavähi eest –, ning palub Euroopa vähivastasel partnerlusel uurida vähktõve sõeluuringut käsitleva nõukogu soovituse ajakohastamise vajadust, et rakendada tõhusat sõeluuringut meeste eesnäärmevähi avastamiseks; |
| --- | --- |

47.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid avalikkusele ning kõikidele tervishoiuteenuste pakkujatele suunatud teabekampaaniaid vähktõve sõeluuringute kohta, samuti parimate kogemuste vahetamist ennetus- ja varase avastamise meetmete kasutamise kohta – nt asjakohase papilloomiviiruse (HPV) analüüsi kulusäästlik integreerimine emakakaelavähi sõeluuringuteks ja HPV-vaktsineerimine, et kaitsta noori naisi emakakaelavähi eest –, ning palub Euroopa vähivastasel partnerlusel uurida vähktõve sõeluuringut käsitleva nõukogu soovituse ajakohastamise vajadust, et rakendada tõhusat sõeluuringut meeste eesnäärmevähi avastamiseks;

| 48. | kutsub komisjoni üles kasutama olemasolevat Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust, lisades tema volituste hulka mittenakkavad haigused ning kasutades seda ELi vähktõveuuringute keskusena, kus saaks koondada ja analüüsida igas liikmesriigis juba kogutud andmekogumit, et pakkuda teadlastele ja arstidele parimaid tavasid ja suuremaid teadmisi haiguse kohta; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni üles kasutama olemasolevat Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust, lisades tema volituste hulka mittenakkavad haigused ning kasutades seda ELi vähktõveuuringute keskusena, kus saaks koondada ja analüüsida igas liikmesriigis juba kogutud andmekogumit, et pakkuda teadlastele ja arstidele parimaid tavasid ja suuremaid teadmisi haiguse kohta;

| 49. | tervitab komisjoni ettepanekut käivitada Euroopa partnerlusalgatus vähivastaste meetmete võtmiseks ajavahemikuks 2009–2013 ning ettepanekut vähendada vähktõve põhjustatud haiguskoormust, hõlmates 2013. aastaks rinna-, emakakaela- ja pärasoolevähi sõeluuringutega 100 % elanikkonnast, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid standardeid täies mahus; |
| --- | --- |

49.

tervitab komisjoni ettepanekut käivitada Euroopa partnerlusalgatus vähivastaste meetmete võtmiseks ajavahemikuks 2009–2013 ning ettepanekut vähendada vähktõve põhjustatud haiguskoormust, hõlmates 2013. aastaks rinna-, emakakaela- ja pärasoolevähi sõeluuringutega 100 % elanikkonnast, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid standardeid täies mahus;

| 50. | kutsub komisjoni üles koostama hartat vähihaigete patsientide ja töötavate krooniliste haigete õiguste kaitseks, et nõuda, et ettevõtted võimaldaksid patsientidel ravi ajal töösuhet jätkata ning pärast ravi lõppu tööturule naasta; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles koostama hartat vähihaigete patsientide ja töötavate krooniliste haigete õiguste kaitseks, et nõuda, et ettevõtted võimaldaksid patsientidel ravi ajal töösuhet jätkata ning pärast ravi lõppu tööturule naasta;

| 51. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa Kemikaaliametit üles rakendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), ja ajakohastama väga murettekitavate ainete loetelu, mis hõlmab kantserogeenseid aineid; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa Kemikaaliametit üles rakendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), ja ajakohastama väga murettekitavate ainete loetelu, mis hõlmab kantserogeenseid aineid;

| 52. | kutsub komisjoni üles julgustama ja toetama kõnealuse partnerluse raames algatusi, mille eesmärk on takistada vähkitekitavaid kemikaale sisaldavate kaupade importi ja võtma Euroopa tasandil meetmed kontrolli tugevdamiseks selliste kemikaalide, eriti pestitsiidide, võimaliku sisalduse üle toiduainetes; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üles julgustama ja toetama kõnealuse partnerluse raames algatusi, mille eesmärk on takistada vähkitekitavaid kemikaale sisaldavate kaupade importi ja võtma Euroopa tasandil meetmed kontrolli tugevdamiseks selliste kemikaalide, eriti pestitsiidide, võimaliku sisalduse üle toiduainetes;

| 53. | märgib, et lõppstaadiumis vähiga patsientide palliatiivse ravi kvaliteet on liikmesriigiti erinev ja heade kogemuste vahetus võib aidata selle kvaliteeti tõsta; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles soovitama ja edendama palliatiivset ravi ning andma suuniseid selle kasutamiseks; |
| --- | --- |

53.

märgib, et lõppstaadiumis vähiga patsientide palliatiivse ravi kvaliteet on liikmesriigiti erinev ja heade kogemuste vahetus võib aidata selle kvaliteeti tõsta; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles soovitama ja edendama palliatiivset ravi ning andma suuniseid selle kasutamiseks;

| 54. | rõhutab, et vähipatsientide psühhosotsiaalse ja kutsealase ennistamise programme tuleks tõhustada, need peaksid hõlmama suures valikus teavitamis- ja nõustamismeetmeid, mis keskenduvad võimalikele muutustele eluviisis ja käitumises, psühholoogilisele toetusele ja sotsiaalabi küsimustele; rõhutab vähihaigete vaimse tervise seire ja hindamise olulisust; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et vähipatsientide psühhosotsiaalse ja kutsealase ennistamise programme tuleks tõhustada, need peaksid hõlmama suures valikus teavitamis- ja nõustamismeetmeid, mis keskenduvad võimalikele muutustele eluviisis ja käitumises, psühholoogilisele toetusele ja sotsiaalabi küsimustele; rõhutab vähihaigete vaimse tervise seire ja hindamise olulisust;

| 55. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et üleeuroopalised inimese bioseire uuringud saaksid rahalisi vahendeid, mis on vajalikud kantserogeensete ja teiste vähkitekitavate ainete jälgimise võimaldamiseks, et hinnata poliitika tõhusust; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et üleeuroopalised inimese bioseire uuringud saaksid rahalisi vahendeid, mis on vajalikud kantserogeensete ja teiste vähkitekitavate ainete jälgimise võimaldamiseks, et hinnata poliitika tõhusust;

| 56. | on arvamusel, et tuleks püüda partnerlusse tõhusalt kaasata vähktõvega seotud teadusuuringute koordineerimise valdkonnas olemasolevad algatused ning toetada rohkem avaliku ja erasektori vahelisi partnerlussuhteid, et edendada teadustööd ja sõeluuringuid, eriti meditsiiniliste ülesvõtete valdkonnas; |
| --- | --- |

56.

on arvamusel, et tuleks püüda partnerlusse tõhusalt kaasata vähktõvega seotud teadusuuringute koordineerimise valdkonnas olemasolevad algatused ning toetada rohkem avaliku ja erasektori vahelisi partnerlussuhteid, et edendada teadustööd ja sõeluuringuid, eriti meditsiiniliste ülesvõtete valdkonnas;

| 57. | on arvamusel, et kavandatav struktuur on puudulik, kuna ei sisalda ühtki konkreetset tegevuseesmärki, näiteks meetodit, kuidas ühendada 2013. aastaks kõikide liikmesriikide vähktõvevastased kavad, ning kutsub komisjoni üles kõrvaldama selle puudujäägi; |
| --- | --- |

57.

on arvamusel, et kavandatav struktuur on puudulik, kuna ei sisalda ühtki konkreetset tegevuseesmärki, näiteks meetodit, kuidas ühendada 2013. aastaks kõikide liikmesriikide vähktõvevastased kavad, ning kutsub komisjoni üles kõrvaldama selle puudujäägi;

| 58. | nõuab, et eraldataks rohkem rahalisi vahendeid regionaalpoliitika programmide ja Euroopa Sotsiaalfondi programmide tarbeks, et harida ja teavitada elanikke vähi tõrjumise ja ennetamise küsimustes; |
| --- | --- |

58.

nõuab, et eraldataks rohkem rahalisi vahendeid regionaalpoliitika programmide ja Euroopa Sotsiaalfondi programmide tarbeks, et harida ja teavitada elanikke vähi tõrjumise ja ennetamise küsimustes;

| 59. | kutsub komisjoni üles tagama, et ühenduse õigusaktid sisaldaksid nii tööstusele kui ka teadlastele stiimuleid käimasolevates teadusuuringutes osalemiseks, et töötada välja uued tõendusmaterjalil põhinevad ravimid ja ravimeetodid vähktõvega võitlemiseks ning selle kontrolli all hoidmiseks; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni üles tagama, et ühenduse õigusaktid sisaldaksid nii tööstusele kui ka teadlastele stiimuleid käimasolevates teadusuuringutes osalemiseks, et töötada välja uued tõendusmaterjalil põhinevad ravimid ja ravimeetodid vähktõvega võitlemiseks ning selle kontrolli all hoidmiseks;

| 60. | rõhutab, kui oluline on läbi vaadata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (kliiniliste uuringute direktiiv) (15), eesmärgiga toetada suuremaid jõupingutusi vähktõvealastes teadusuuringutes, keskendudes eelkõige sõeluuringutele, sealhulgas haiguse varajasele avastamisele, kuid arvestades siiski ka sellega kaasnevat mõju mittekaubanduslike teadusuuringute sektorile, ja täiustada patsientidele ja laiemale üldsusele kättesaadavat teavet käimasolevate või edukalt lõpuleviidud kliiniliste uuringute kohta; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, kui oluline on läbi vaadata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (kliiniliste uuringute direktiiv) (15), eesmärgiga toetada suuremaid jõupingutusi vähktõvealastes teadusuuringutes, keskendudes eelkõige sõeluuringutele, sealhulgas haiguse varajasele avastamisele, kuid arvestades siiski ka sellega kaasnevat mõju mittekaubanduslike teadusuuringute sektorile, ja täiustada patsientidele ja laiemale üldsusele kättesaadavat teavet käimasolevate või edukalt lõpuleviidud kliiniliste uuringute kohta;

| 61. | kutsub komisjoni üles tagama, et ELi seadusandlus sisaldab teadlaste ja tööstuse jaoks stiimuleid arendada toitumisalaseid ja teisi looduslikke tootepõhiseid lähenemisi vähiennetusele, mida valideeritakse läbi nutrigenoomiliste ja epigeneetiliste uuringute; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni üles tagama, et ELi seadusandlus sisaldab teadlaste ja tööstuse jaoks stiimuleid arendada toitumisalaseid ja teisi looduslikke tootepõhiseid lähenemisi vähiennetusele, mida valideeritakse läbi nutrigenoomiliste ja epigeneetiliste uuringute;

| 62. | nõuab tungivalt ka ühenduse ning rahvusvahelise patendi viivitamatut kasutusele võtmist; |
| --- | --- |

62.

nõuab tungivalt ka ühenduse ning rahvusvahelise patendi viivitamatut kasutusele võtmist;

| 63. | kutsub komisjoni üles kindlustama tervishoiutöötajate võrgustike abil ravi ja hoolduse parimate tavade levitamine eesmärgiga tagada kodanike juurdepääs parimale olemasolevale ravile; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni üles kindlustama tervishoiutöötajate võrgustike abil ravi ja hoolduse parimate tavade levitamine eesmärgiga tagada kodanike juurdepääs parimale olemasolevale ravile;

| 64. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles töötama välja ja tugevdama algatusi, mis pakuksid toetust inimestele, keda vähktõbi otseselt või kaudselt mõjutab – eelkõige algatama ja kogu ELi ulatuses välja arendama psühholoogilist ravi ja abi vähi üle elanud inimestele; |
| --- | --- |

64.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles töötama välja ja tugevdama algatusi, mis pakuksid toetust inimestele, keda vähktõbi otseselt või kaudselt mõjutab – eelkõige algatama ja kogu ELi ulatuses välja arendama psühholoogilist ravi ja abi vähi üle elanud inimestele;

| 65. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kasutama kõiki vahendeid, mis on vajalikud suuniste koostamiseks puude ühtse määratluse väljatöötamiseks, mis hõlmab kroonilisi haigusi või vähktõbe põdevaid inimesi, ja tagama vahepeal, et need liikmesriigid, kes seda veel teinud ei ole, astuksid viivitamatult vajalikke samme, et lisada eelpool nimetatud kategooriatesse kuuluvad isikud puude riiklikesse määratlustesse; |
| --- | --- |

65.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kasutama kõiki vahendeid, mis on vajalikud suuniste koostamiseks puude ühtse määratluse väljatöötamiseks, mis hõlmab kroonilisi haigusi või vähktõbe põdevaid inimesi, ja tagama vahepeal, et need liikmesriigid, kes seda veel teinud ei ole, astuksid viivitamatult vajalikke samme, et lisada eelpool nimetatud kategooriatesse kuuluvad isikud puude riiklikesse määratlustesse;

| 66. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et vähktõve ravimid, sealhulgas harvaesinevate ja vähem levinud vähivormide omad oleksid kõikides liikmesriikides ühesuguselt kättesaadavad kõikidele neid ravimeid vajavatele patsientidele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma konkreetseid ja koordineeritud meetmeid, et vähendada ebavõrdsust selles osas, mis puudutab ligipääsu vähiravile ja -hooldusele, sh ka uute, hiljuti turule toodud sihtotstarbeliste vähktõveravimite puhul; |
| --- | --- |

66.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et vähktõve ravimid, sealhulgas harvaesinevate ja vähem levinud vähivormide omad oleksid kõikides liikmesriikides ühesuguselt kättesaadavad kõikidele neid ravimeid vajavatele patsientidele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma konkreetseid ja koordineeritud meetmeid, et vähendada ebavõrdsust selles osas, mis puudutab ligipääsu vähiravile ja -hooldusele, sh ka uute, hiljuti turule toodud sihtotstarbeliste vähktõveravimite puhul;

| 67. | väljendab lootust, et liikmesriigid parandavad teavitamist, selgitamaks rinna-, emakakaela- ja soolevähi sõeluuringute tähtsust, et sihtrühmad neid rohkem aktsepteeriksid ja nendes suuremal hulgal osaleksid; erilist tähelepanu tuleks pöörata vähemuste ning sotsiaalselt ja majanduslikult nõrgemate elanikerühmade kaasamisele; |
| --- | --- |

67.

väljendab lootust, et liikmesriigid parandavad teavitamist, selgitamaks rinna-, emakakaela- ja soolevähi sõeluuringute tähtsust, et sihtrühmad neid rohkem aktsepteeriksid ja nendes suuremal hulgal osaleksid; erilist tähelepanu tuleks pöörata vähemuste ning sotsiaalselt ja majanduslikult nõrgemate elanikerühmade kaasamisele;

| 68. | juhib tähelepanu sellele, et vähivastase partnerluse eesmärgid on pikaajalised, ning nõuab seetõttu, et ELi institutsioonid toetaksid ühenduse tulevases tervishoiueelarves vähivastase partnerluse kümneks aastaks arvestatud jätkusuutlikkust ja elujõulisust; palub komisjonil hinnata ja jälgida Euroopa vähivastase partnerluse soovituste tegelikku rakendamist ning anda iga aasta aru selle edusammude ja tõhususe kohta; |
| --- | --- |

68.

juhib tähelepanu sellele, et vähivastase partnerluse eesmärgid on pikaajalised, ning nõuab seetõttu, et ELi institutsioonid toetaksid ühenduse tulevases tervishoiueelarves vähivastase partnerluse kümneks aastaks arvestatud jätkusuutlikkust ja elujõulisust; palub komisjonil hinnata ja jälgida Euroopa vähivastase partnerluse soovituste tegelikku rakendamist ning anda iga aasta aru selle edusammude ja tõhususe kohta;

| 69. | on veendunud, et olemasolevate õigusaktide korralik rakendamine, pidades silmas vähki põhjustavaid või soodustavaid aineid, on vähivastases võitluses ülioluline; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama asjakohaste töötajate tervisega seotud õigusaktide täielikku rakendamist ning panustama jooksvalt ja järjepidevalt väga kahjulike ainete tervikliku kandidaatnimekirja koostamisse, kuna seda on REACHi raames antavate müügilubade kontekstis tehtavate kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete osas tehtavate kiirete otsuste jaoks vaja; |
| --- | --- |

69.

on veendunud, et olemasolevate õigusaktide korralik rakendamine, pidades silmas vähki põhjustavaid või soodustavaid aineid, on vähivastases võitluses ülioluline; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama asjakohaste töötajate tervisega seotud õigusaktide täielikku rakendamist ning panustama jooksvalt ja järjepidevalt väga kahjulike ainete tervikliku kandidaatnimekirja koostamisse, kuna seda on REACHi raames antavate müügilubade kontekstis tehtavate kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete osas tehtavate kiirete otsuste jaoks vaja;

| 70. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

70.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 301, 20.11.2007, lk 3.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0477.

(3)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

(4)  Euroopa Liidu Nõukogu, Nõukogu järeldused vähktõve põhjustatud haiguskoormuse vähendamiseks; 10. juunil 2008 Luxembourgis toimunud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervishoiu ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 2876. kohtumine.

(5)  ELT L 327, 16.12.2003, lk 34.

(6)  ELT C 227 E, 4.9.2008, lk 160.

(7)  ELT C 247 E, 15.10.2009, lk 11.

(8)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 273.

(9)  ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 611.

(10)  EÜT L 95, 16.4.1996, lk 9.

(11)  ELT L 213, 15.6.2004, lk 8.

(12)  ELT C 27 E, 31.1.2008, lk 247.

(13)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

(14)  Jemal A, Ward E, Thun M (2010) Declining Death Rates Reflect Progress against Cancer. PLoS ONE 5(3): e9584. doi:10.1371/journal.pone.0009584.

(15)  EÜT L 121, 1.5.2001, lk 34.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/107 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/107

---

Neljapäev, 6. mai 2010Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aktiveerimine, et hõlbustada üleminekut energiatõhusale ja vähem süsinikdioksiidiheidet tekitavale majandusele

P7_TA(2010)0153

Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aktiveerimise kohta, et hõlbustada üleminekut energiatõhusale ja vähem süsinikdioksiidiheidet tekitavale majandusele (2009/2228(INI))

2011/C 81 E/20

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2009. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele info- ja sidetehnoloogia aktiveerimise kohta, et hõlbustada üleminekut energiatõhusale ja vähem CO2-heiteid tekitavale majandusele (KOM(2009)0111), ning sellele järgnenud 9. oktoobri 2009. aasta soovitust (K(2009)7604);

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa tulevikku tuleb investeerida juba täna” (KOM(2009)0036);

võttes arvesse nõukogu 11.–12. detsembri 2008. aasta kohtumise järeldusi ning eelkõige kliima- ja energiavaldkonnas seatud eesmärke;

võttes arvesse Euroopa majanduse taastamise kava (KOM(2008)0800);

võttes arvesse komisjoni teatist „Energiatõhususe parandamine info- ja sidetehnoloogia abil” (KOM(2008)0241);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poliitilist kokkulepet seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ehitiste energiatõhususe kohta (uuestisõnastamine) (KOM(2008)0780);

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2008. aasta teatist „Tegevuskava intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks Euroopas” (KOM(2008)0886);

võttes arvesse komisjoni teatist „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine” (KOM(2006)0545);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0120/2010),

| A. | arvestades, et kliimamuutuse tagajärgede vähendamise vahenditena on vaja vastu võtta konkreetsed meetmed energiatarbimise ja kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, eelkõige energiatõhususe ja taastuvenergia meetmete abil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kliimamuutuse tagajärgede vähendamise vahenditena on vaja vastu võtta konkreetsed meetmed energiatarbimise ja kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, eelkõige energiatõhususe ja taastuvenergia meetmete abil;

| B. | arvestades, et ambitsioonikaid kliima- ja energiaeesmärke, mille Euroopa Liit on seadnud 2020. aastaks, eriti teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, on võimalik saavutada ainult energiasäästu ja -tõhususega seotud meetmete ja teiste täiendavate meetmete kombineerimisega ning püstitades jätkuvalt ambitsioonikaid eesmärke selliste sektorite jaoks, mida kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ei reguleeri, ning toodete energiatõhususe jaoks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ambitsioonikaid kliima- ja energiaeesmärke, mille Euroopa Liit on seadnud 2020. aastaks, eriti teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, on võimalik saavutada ainult energiasäästu ja -tõhususega seotud meetmete ja teiste täiendavate meetmete kombineerimisega ning püstitades jätkuvalt ambitsioonikaid eesmärke selliste sektorite jaoks, mida kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ei reguleeri, ning toodete energiatõhususe jaoks;

| C. | arvestades, et energiasäästu ei saavutata piisavalt kiiresti 2020. aasta eesmärgi saavutamiseks ning olemasolevad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kasutamisega seotud meetmed ei vasta probleemide ulatusele säästva, vähem süsinikdioksiidiheidet tekitava energiasüsteemi suunas liikumiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et energiasäästu ei saavutata piisavalt kiiresti 2020. aasta eesmärgi saavutamiseks ning olemasolevad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kasutamisega seotud meetmed ei vasta probleemide ulatusele säästva, vähem süsinikdioksiidiheidet tekitava energiasüsteemi suunas liikumiseks;

| D. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor vastutab Euroopas ligikaudu 8 % elektrienergia tarbimise ja 2 % süsinikdioksiidiheite eest (1,75 % tuleneb info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodete ja teenuste kasutamisest ning 0,25 % nende tootmisest) ning et IKT sektor tekitab üha suuremat süsinikdioksiidi jalajälge; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor vastutab Euroopas ligikaudu 8 % elektrienergia tarbimise ja 2 % süsinikdioksiidiheite eest (1,75 % tuleneb info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodete ja teenuste kasutamisest ning 0,25 % nende tootmisest) ning et IKT sektor tekitab üha suuremat süsinikdioksiidi jalajälge;

| E. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas töötab ligikaudu 7 % tööjõust ja see moodustab 6 % SKPst ning arvestades, et ELi on tõsine oht kaotada digitaaltehnoloogia sektoris juhtiv positsioon, on äärmiselt vajalik tõsta innovatsiooni taset selles sektoris, nii kliimakaitse kui ka tulevaste roheliste töökohtade loomise huvides; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas töötab ligikaudu 7 % tööjõust ja see moodustab 6 % SKPst ning arvestades, et ELi on tõsine oht kaotada digitaaltehnoloogia sektoris juhtiv positsioon, on äärmiselt vajalik tõsta innovatsiooni taset selles sektoris, nii kliimakaitse kui ka tulevaste roheliste töökohtade loomise huvides;

| F. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoril on tohutu kasutamata energiasäästu potentsiaal ning sektor võib mitmete rakenduste abil aidata energiatõhusust suurendada; arvestades samuti, et tänaseni ei ole neid rakendusi asjakohaselt kasutatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoril on tohutu kasutamata energiasäästu potentsiaal ning sektor võib mitmete rakenduste abil aidata energiatõhusust suurendada; arvestades samuti, et tänaseni ei ole neid rakendusi asjakohaselt kasutatud;

| G. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võib täiustatud energiatootmise ja -jaotusega ELi majanduse energiatõhususele oluliselt kaasa aidata, eelkõige ehitiste ja transpordisektori puhul, aga ka ühiskonnas üldiselt, pidades silmas eesmärki suurendada energiasäästu 20 % võrra 2020. aastaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võib täiustatud energiatootmise ja -jaotusega ELi majanduse energiatõhususele oluliselt kaasa aidata, eelkõige ehitiste ja transpordisektori puhul, aga ka ühiskonnas üldiselt, pidades silmas eesmärki suurendada energiasäästu 20 % võrra 2020. aastaks;

| H. | arvestades, et taastuvaid energiaallikaid on võimalik edukalt kasutada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori elektrivajaduste rahuldamiseks; arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevad süsteemid võivad vähendada ehitiste energiatarbimist kuni 17 % ja transpordisektori süsinikdioksiidiheidet kuni 27 %; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et taastuvaid energiaallikaid on võimalik edukalt kasutada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori elektrivajaduste rahuldamiseks; arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevad süsteemid võivad vähendada ehitiste energiatarbimist kuni 17 % ja transpordisektori süsinikdioksiidiheidet kuni 27 %;

| I. | arvestades, et kutseorganisatsioonidel ja ettevõtetel, eelkõige transpordi-, töötleva tööstuse ja ehitussektoris on täita põhiroll energiatarbimise vähendamises, ja sellega seoses peaksid nad soodustama ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kutseorganisatsioonidel ja ettevõtetel, eelkõige transpordi-, töötleva tööstuse ja ehitussektoris on täita põhiroll energiatarbimise vähendamises, ja sellega seoses peaksid nad soodustama ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist;

| J. | arvestades, et IKT on tehnoloogia, mis võimaldab vähendada kasvuhoonegaaside heidet elektrijaotusvõrkude (arukad elektrivõrgud), arukate ehitiste, arukate kodude, arukate arvestite kasutamise, keskkonnatõhusa transpordi, materjali kasutamise vähendamise ning keskkonnatõhusate tööstuslike protsesside ja organisatsioonilise jätkusuutlikkuse kaudu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et IKT on tehnoloogia, mis võimaldab vähendada kasvuhoonegaaside heidet elektrijaotusvõrkude (arukad elektrivõrgud), arukate ehitiste, arukate kodude, arukate arvestite kasutamise, keskkonnatõhusa transpordi, materjali kasutamise vähendamise ning keskkonnatõhusate tööstuslike protsesside ja organisatsioonilise jätkusuutlikkuse kaudu;

| K. | arvestades, et motoriseeritud tööstuslikud süsteemid neelavad 65 % maailmas tööstustegevuses kasutatavast elektrienergiast ning arukate mootorite laialdase kasutamisega väheneks 2020. aastaks CO2 hulk 0,97 Gt võrra; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et motoriseeritud tööstuslikud süsteemid neelavad 65 % maailmas tööstustegevuses kasutatavast elektrienergiast ning arukate mootorite laialdase kasutamisega väheneks 2020. aastaks CO2 hulk 0,97 Gt võrra;

| L. | arvestades vajadust energiatarbimise tõhususe mõõtmise ja jälgimise meetodite ja vahendite kooskõla järele; arvestades, et arukate arvestite levik võib energiatarbimist vähendada kuni 10 %, edendada jaotatud tootmise (mikrotootmise) kasutamist ja vähendada kadusid väikese tootmisvõimsusega võrkudes, edendades nõnda taastuvenergia levikut; |
| --- | --- |

L.

arvestades vajadust energiatarbimise tõhususe mõõtmise ja jälgimise meetodite ja vahendite kooskõla järele; arvestades, et arukate arvestite levik võib energiatarbimist vähendada kuni 10 %, edendada jaotatud tootmise (mikrotootmise) kasutamist ja vähendada kadusid väikese tootmisvõimsusega võrkudes, edendades nõnda taastuvenergia levikut;

| M. | arvestades, et kõnealuste tehnoloogiate kasutamine on otseselt seotud lairibaühenduse leviku ja arenguga Euroopas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõnealuste tehnoloogiate kasutamine on otseselt seotud lairibaühenduse leviku ja arenguga Euroopas;

| N. | arvestades vajadust täiendada võimaluse korral seni võetud meetmeid Euroopa teadus- ja innovatsioonipoliitika ning teabevahetuse ja heade tavade vahetusega, ning arvestades, et ELi teadus- ja arendustegevust ja struktuurifonde ning liikmesriikide meetmeid ja EIP rahastamismehhanisme tuleb sünergia loomiseks paremini koordineerida; |
| --- | --- |

N.

arvestades vajadust täiendada võimaluse korral seni võetud meetmeid Euroopa teadus- ja innovatsioonipoliitika ning teabevahetuse ja heade tavade vahetusega, ning arvestades, et ELi teadus- ja arendustegevust ja struktuurifonde ning liikmesriikide meetmeid ja EIP rahastamismehhanisme tuleb sünergia loomiseks paremini koordineerida;

| O. | arvestades, et mõned kohustused ja volitused ruumilise planeerimise, energiavarustuse, avalike hoonete ehitamise ja transpordikorralduse valdkonnas kuuluvad riikliku, piirkondliku ja kohaliku pädevuse alla; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mõned kohustused ja volitused ruumilise planeerimise, energiavarustuse, avalike hoonete ehitamise ja transpordikorralduse valdkonnas kuuluvad riikliku, piirkondliku ja kohaliku pädevuse alla;

| P. | arvestades, et on oluline tõsta tarbijate teadlikkust uutest tehnoloogiatest ja nende võimalikust kasust nii majanduslikust kui ka energiasäästu vaatenurgast ning anda tarbijaile paremad võimalused oma energiatarbimise haldamiseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et on oluline tõsta tarbijate teadlikkust uutest tehnoloogiatest ja nende võimalikust kasust nii majanduslikust kui ka energiasäästu vaatenurgast ning anda tarbijaile paremad võimalused oma energiatarbimise haldamiseks;

| Q. | arvestades, et 15–20 % andmekeskuste käitamisele kulutatavast rahast kulub praegu elektritootmisele ja jahutamisele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 15–20 % andmekeskuste käitamisele kulutatavast rahast kulub praegu elektritootmisele ja jahutamisele;

| R. | arvestades info- ja kommunikatsioonitehnoloogia keskkonnaalast kasu mitmesuguste sektorite teenuste kättesaadavaks tegemisel võrgus; |
| --- | --- |

R.

arvestades info- ja kommunikatsioonitehnoloogia keskkonnaalast kasu mitmesuguste sektorite teenuste kättesaadavaks tegemisel võrgus;

| S. | võttes arvesse panust, millega energiatõhusus saab aidata lahendada üha süvenevaid muresid seoses energiajulgeolekuga kogu Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

S.

võttes arvesse panust, millega energiatõhusus saab aidata lahendada üha süvenevaid muresid seoses energiajulgeolekuga kogu Euroopa Liidus,

| 1. | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni teatise ja sellele järgnenud soovituse üle, mille seisukohti parlament üldjoontes jagab; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt Euroopa Komisjoni teatise ja sellele järgnenud soovituse üle, mille seisukohti parlament üldjoontes jagab;

| 2. | nõuab meetmete kehtestamist, et tagada isikuandmete kaitse seoses arukate arvestite kasutamisega; |
| --- | --- |

2.

nõuab meetmete kehtestamist, et tagada isikuandmete kaitse seoses arukate arvestite kasutamisega;

| 3. | palub seetõttu komisjonil esitada 2010. aasta lõpuks soovitused, kuidas tagada arukate arvestite kasutuselevõtmine vastavalt kolmandas energiaturu paketis sätestatud ajakavale ning arukate arvestite miinimumfunktsioonide määratlemine, et anda tarbijatele paremad võimalused oma energiatarbimise haldamiseks ja ühtlustada nõudluskõverat, samuti edendada uute energiateenuste ning uuendusliku, harmoniseeritud ja koostalitlusvõimelise Euroopa intelligentse võrgu kasutuselevõttu, arvestades kõiki parimaid tavasid, mis on end mõnedes liikmesriikides tõestanud, eelkõige kahesuunaliste ja reaalajas võimsus- ja teabevoogude haldamisel; miinimumfunktsioonide määratluses tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa standardimisorganisatsioonide CENi, CENELECi ja ETSI tööd lisafunktsioonide määratlemisel vastavalt mandaadile 441 arukate arvestite standardimise kohta; |
| --- | --- |

3.

palub seetõttu komisjonil esitada 2010. aasta lõpuks soovitused, kuidas tagada arukate arvestite kasutuselevõtmine vastavalt kolmandas energiaturu paketis sätestatud ajakavale ning arukate arvestite miinimumfunktsioonide määratlemine, et anda tarbijatele paremad võimalused oma energiatarbimise haldamiseks ja ühtlustada nõudluskõverat, samuti edendada uute energiateenuste ning uuendusliku, harmoniseeritud ja koostalitlusvõimelise Euroopa intelligentse võrgu kasutuselevõttu, arvestades kõiki parimaid tavasid, mis on end mõnedes liikmesriikides tõestanud, eelkõige kahesuunaliste ja reaalajas võimsus- ja teabevoogude haldamisel; miinimumfunktsioonide määratluses tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa standardimisorganisatsioonide CENi, CENELECi ja ETSI tööd lisafunktsioonide määratlemisel vastavalt mandaadile 441 arukate arvestite standardimise kohta;

| 4. | rõhutab, et energiasäästu potentsiaali saavutamiseks järgmistel aastakümnetel eeldatakse märkimisväärseid tehnoloogilisi edusamme ja organisatsioonilisi uuendusi tihedas seoses info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et energiasäästu potentsiaali saavutamiseks järgmistel aastakümnetel eeldatakse märkimisväärseid tehnoloogilisi edusamme ja organisatsioonilisi uuendusi tihedas seoses info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga;

| 5. | on arvamusel, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on hädavajalik majanduskasvu lahtisidumiseks kasvuhoonegaaside heitest, kasutades kolme põhistrateegiat kliimamuutuse mõju leevendamiseks: energiatarbimise vähendamine, energiatõhususe suurendamine, taastuvate energiaallikate integreerimine; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on hädavajalik majanduskasvu lahtisidumiseks kasvuhoonegaaside heitest, kasutades kolme põhistrateegiat kliimamuutuse mõju leevendamiseks: energiatarbimise vähendamine, energiatõhususe suurendamine, taastuvate energiaallikate integreerimine;

| 6. | tõdeb, et eri liikmesriikides kogutud andmeid on võimalik võrrelda ja energiatõhusust parandada ainult ühiste energiatarbimise ja süsinikdioksiidiheite mõõtmise meetodite vastuvõtmise ning võrdlevate meetodite raamistikuga minimaalsete energiatõhususe nõuete kuluoptimaalsete tasemete väljaarvutamiseks ehitussektoris; märgib ühtlasi vajadust asuda kiiresti info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat standardima, sest see on koostalitlusvõime miinimumnõue; on seisukohal, et standardimine peab lisaks mõõtmisfunktsioonidele hõlmama ka juurdepääsu teabele lepingute ja tarbimise kohta, operaatorite kesksüsteemidega teabevahetuse võimalust elektrivõrgu kaudu ja kaugjuhtimisega vahendi abil, millega saab elektrivarustust sisse ja välja lülitada; |
| --- | --- |

6.

tõdeb, et eri liikmesriikides kogutud andmeid on võimalik võrrelda ja energiatõhusust parandada ainult ühiste energiatarbimise ja süsinikdioksiidiheite mõõtmise meetodite vastuvõtmise ning võrdlevate meetodite raamistikuga minimaalsete energiatõhususe nõuete kuluoptimaalsete tasemete väljaarvutamiseks ehitussektoris; märgib ühtlasi vajadust asuda kiiresti info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat standardima, sest see on koostalitlusvõime miinimumnõue; on seisukohal, et standardimine peab lisaks mõõtmisfunktsioonidele hõlmama ka juurdepääsu teabele lepingute ja tarbimise kohta, operaatorite kesksüsteemidega teabevahetuse võimalust elektrivõrgu kaudu ja kaugjuhtimisega vahendi abil, millega saab elektrivarustust sisse ja välja lülitada;

| 7. | rõhutab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardimine on osa üldisest standardimistegevusest ning aitab kaasa Lissaboni strateegias sätestatud Euroopa majanduse konkurentsivõime tõstmise poliitilise eesmärgi saavutamisele; toetab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardimiseks 2009. aasta tööprogrammi rakendamist järgmistes esmatähtsates valdkondades: e-tervishoid, e-kaasamine, arukas transport, keskkonnaalane IKT, e-äri, e-oskused, e-õpe, isikuandmete kaitse, eraelu puutumatus, võrgu- ja infoturve; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardimine on osa üldisest standardimistegevusest ning aitab kaasa Lissaboni strateegias sätestatud Euroopa majanduse konkurentsivõime tõstmise poliitilise eesmärgi saavutamisele; toetab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardimiseks 2009. aasta tööprogrammi rakendamist järgmistes esmatähtsates valdkondades: e-tervishoid, e-kaasamine, arukas transport, keskkonnaalane IKT, e-äri, e-oskused, e-õpe, isikuandmete kaitse, eraelu puutumatus, võrgu- ja infoturve;

| 8. | on seisukohal, et kui info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võib aidata energiat säästa andmete pideva jälgimisega, eesmärgiga optimeerida avaliku ja erasektori energiatarbimist ja parandada energiatõhusust paljudes sektorites, siis info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor peaks oma enda energiatarbimise astmelist kasvu arvestades andma eeskuju ja püüdma vähendada märkimisväärselt oma energiatarbimist; kutsub komisjoni üles kaaluma nüüdsest, kuidas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia saab anda panuse tõhusa ressursikasutusega majandusse; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et kui info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võib aidata energiat säästa andmete pideva jälgimisega, eesmärgiga optimeerida avaliku ja erasektori energiatarbimist ja parandada energiatõhusust paljudes sektorites, siis info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor peaks oma enda energiatarbimise astmelist kasvu arvestades andma eeskuju ja püüdma vähendada märkimisväärselt oma energiatarbimist; kutsub komisjoni üles kaaluma nüüdsest, kuidas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia saab anda panuse tõhusa ressursikasutusega majandusse;

| 9. | rõhutab, et Euroopa peaks olema vähem süsinikdioksiidiheidet tekitavate IKT-rakenduste arendamisel esirinnas; on seisukohal, et oluline on edendada tipptasemel IKT-alaseid teadusuuringuid ning toetada avaliku ja erasektori investeeringuid kõrge riskitasemega ühisesse IKT-alasesse teadus- ja arendustegevusse; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et Euroopa peaks olema vähem süsinikdioksiidiheidet tekitavate IKT-rakenduste arendamisel esirinnas; on seisukohal, et oluline on edendada tipptasemel IKT-alaseid teadusuuringuid ning toetada avaliku ja erasektori investeeringuid kõrge riskitasemega ühisesse IKT-alasesse teadus- ja arendustegevusse;

| 10. | on seisukohal, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võib mängida olulist rolli kliimamuutuse ülemaailmse mõju mõõtmisel ja kvantifitseerimisel ning kliimakaitse meetmete hindamisel, aidates nõnda kaasa kliimapoliitika viimistlemisele; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võib mängida olulist rolli kliimamuutuse ülemaailmse mõju mõõtmisel ja kvantifitseerimisel ning kliimakaitse meetmete hindamisel, aidates nõnda kaasa kliimapoliitika viimistlemisele;

| 11. | rõhutab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori kohustus vähendada oma energiatarbimist peaks eelkõige kehtima andmekeskuste suhtes; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori kohustus vähendada oma energiatarbimist peaks eelkõige kehtima andmekeskuste suhtes;

| 12. | rõhutab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor tarbib liiga palju energiat ning nõuab tungivalt, et sektoris rakendataks igal juhul ja niipea kui võimalik komisjoni soovitust (K(2009)7604) soovituses ettenähtud tähtaegade jooksul; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor tarbib liiga palju energiat ning nõuab tungivalt, et sektoris rakendataks igal juhul ja niipea kui võimalik komisjoni soovitust (K(2009)7604) soovituses ettenähtud tähtaegade jooksul;

| 13. | on seisukohal, et energiasäästu potentsiaali saavutamiseks järgmistel aastakümnetel peaksid elektrivõrkudest saama paindlike, kontrollitud elektrivoogudega arukad süsteemid, mida toetab arenenud infotehnoloogia; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et energiasäästu potentsiaali saavutamiseks järgmistel aastakümnetel peaksid elektrivõrkudest saama paindlike, kontrollitud elektrivoogudega arukad süsteemid, mida toetab arenenud infotehnoloogia;

| 14. | tõdeb, et kodumajapidamistes, ehitus-, transpordi-, logistika- ja tööstussektoris saab info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat kasutada arvukates rakendustes energiatõhususe ja -haldamise parandamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et need rakendused mõjutavad muu hulgas elektrijaotust, valgustust, kütet, külmutust, ventilatsiooni ja õhukonditsioneerimist ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia loodud võimalusi mõõtmise, kontrollimise ja automatiseerimise alal; väidab, et arukad arvestid, tõhus valgustus, pilvandmetöötlus ja jaotatud tarkvara võivad muuta energiaallikate kasutusviise; |
| --- | --- |

14.

tõdeb, et kodumajapidamistes, ehitus-, transpordi-, logistika- ja tööstussektoris saab info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat kasutada arvukates rakendustes energiatõhususe ja -haldamise parandamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et need rakendused mõjutavad muu hulgas elektrijaotust, valgustust, kütet, külmutust, ventilatsiooni ja õhukonditsioneerimist ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia loodud võimalusi mõõtmise, kontrollimise ja automatiseerimise alal; väidab, et arukad arvestid, tõhus valgustus, pilvandmetöötlus ja jaotatud tarkvara võivad muuta energiaallikate kasutusviise;

| 15. | märgib, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võib pakkuda linnaplaneerimise ja linnade infrastruktuuri haldamise osas uuenduslikke lahendusi süsinikdioksiidiheite vähendamiseks; |
| --- | --- |

15.

märgib, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võib pakkuda linnaplaneerimise ja linnade infrastruktuuri haldamise osas uuenduslikke lahendusi süsinikdioksiidiheite vähendamiseks;

| 16. | on seisukohal, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamisel võib olla oluline roll energiatõhususe suurendamises, eelkõige linnastute haldamises ja toimimises; on seisukohal, et aruka energiakasutusega linnade projekt tõestab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia potentsiaali energiatarbimise vähendamiseks ning julgustab teisi linnu oma tulemusi parandama ja häid tavasid üle võtma; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamisel võib olla oluline roll energiatõhususe suurendamises, eelkõige linnastute haldamises ja toimimises; on seisukohal, et aruka energiakasutusega linnade projekt tõestab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia potentsiaali energiatarbimise vähendamiseks ning julgustab teisi linnu oma tulemusi parandama ja häid tavasid üle võtma;

| 17. | rõhutab, et tihedam koostöö riigiasutuste ja avaliku sektori teenusepakkujatega arukate arvestite kasutuselevõtmisel võib vähendada kulusid ja pakkuda tarbijatele paremaid teenuseid; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et tihedam koostöö riigiasutuste ja avaliku sektori teenusepakkujatega arukate arvestite kasutuselevõtmisel võib vähendada kulusid ja pakkuda tarbijatele paremaid teenuseid;

| 18. | rõhutab avalike teenuste, linnade ja kohalike omavalitsuste otsustusprotsessi kaasamise tähtsust, eesmärgiga rakendada konkreetseid meetmeid energiatarbimise vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks; rõhutab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia tähtsust selles; |
| --- | --- |

18.

rõhutab avalike teenuste, linnade ja kohalike omavalitsuste otsustusprotsessi kaasamise tähtsust, eesmärgiga rakendada konkreetseid meetmeid energiatarbimise vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks; rõhutab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia tähtsust selles;

| 19. | rõhutab, et kõik energiat tarbivad sektorid peavad võimaluse piires kaasa aitama energiatõhususe parandamisele; tõdeb, et Euroopa tasandil taotletava üldise eesmärgi saavutamine sõltub igal tasandil saavutatud energiasäästu koguhulgast; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et kõik energiat tarbivad sektorid peavad võimaluse piires kaasa aitama energiatõhususe parandamisele; tõdeb, et Euroopa tasandil taotletava üldise eesmärgi saavutamine sõltub igal tasandil saavutatud energiasäästu koguhulgast;

| 20. | rõhutab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor peab samuti püüdma parandada energiatõhusust ja süsinikdioksiidivaba energiavarustuse laialdasemat kasutust, arendades välja seadmeid, sidevõrke ja ülekandesüsteeme, samal ajal peab komisjon olema paindlik õigusaktide kohandamisel vastavalt sektori tehnilisele arengule; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor peab samuti püüdma parandada energiatõhusust ja süsinikdioksiidivaba energiavarustuse laialdasemat kasutust, arendades välja seadmeid, sidevõrke ja ülekandesüsteeme, samal ajal peab komisjon olema paindlik õigusaktide kohandamisel vastavalt sektori tehnilisele arengule;

| 21. | rõhutab, et tööstussektoris on mõõtmis- ja kontrollitehnoloogiad koos vastava tarkvaraga ressursside säästmise potentsiaali ärakasutamiseks üliolulised; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et tööstussektoris on mõõtmis- ja kontrollitehnoloogiad koos vastava tarkvaraga ressursside säästmise potentsiaali ärakasutamiseks üliolulised;

| 22. | peab kahetsusväärseks energiatõhususe ja energiasäästu potentsiaali kasutamise edusammude aeglust kasvuhoonegaaside heite vähendamisel; kutsub komisjoni üles võtma Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks) (1) rakendamisel täielikult arvesse IKT energiasäästu potentsiaali; |
| --- | --- |

22.

peab kahetsusväärseks energiatõhususe ja energiasäästu potentsiaali kasutamise edusammude aeglust kasvuhoonegaaside heite vähendamisel; kutsub komisjoni üles võtma Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks) (1) rakendamisel täielikult arvesse IKT energiasäästu potentsiaali;

| 23. | rõhutab, et IKT mõjutab oluliselt energiatõhusust, mida kajastab ka asjaolu, et 2007. aastal seati see küsimus teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmendas raamprogrammis (2) IKT prioriteediks; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et IKT mõjutab oluliselt energiatõhusust, mida kajastab ka asjaolu, et 2007. aastal seati see küsimus teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmendas raamprogrammis (2) IKT prioriteediks;

| 24. | peab esmatähtsaks elavdada Euroopa majandust, investeerides uutesse tehnoloogiatesse ja eelkõige lairibaühenduse edendamisse eri liikmesriikides, mis on vahend majanduskasvu tagamiseks, uutele süsteemidele ja uutele rakendustele juurdepääsu võimaldamiseks üha suurema arvu Euroopa kodanike ja ettevõtjate jaoks ning Euroopa Liidus energiatõhususe valdkonnas 2020. aastaks seatud eesmärkide saavutamiseks; lisaks aitab vähe süsinikdioksiidiheidet tekitavale majandusele üleminekuks oluline info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vähendada sõltuvust energiavarustusest ja tulla toime toorainete kõrge hinnaga; |
| --- | --- |

24.

peab esmatähtsaks elavdada Euroopa majandust, investeerides uutesse tehnoloogiatesse ja eelkõige lairibaühenduse edendamisse eri liikmesriikides, mis on vahend majanduskasvu tagamiseks, uutele süsteemidele ja uutele rakendustele juurdepääsu võimaldamiseks üha suurema arvu Euroopa kodanike ja ettevõtjate jaoks ning Euroopa Liidus energiatõhususe valdkonnas 2020. aastaks seatud eesmärkide saavutamiseks; lisaks aitab vähe süsinikdioksiidiheidet tekitavale majandusele üleminekuks oluline info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vähendada sõltuvust energiavarustusest ja tulla toime toorainete kõrge hinnaga;

| 25. | kutsub liikmesriike üles hõlbustama vajaliku infrastruktuuri arendamisega lairiba internetiühenduse kättesaadavust kõigile ELi kodanikele, et tagada võrdne juurdepääs internetiteenustele, mis vähendavad reisimise vajadust; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles hõlbustama vajaliku infrastruktuuri arendamisega lairiba internetiühenduse kättesaadavust kõigile ELi kodanikele, et tagada võrdne juurdepääs internetiteenustele, mis vähendavad reisimise vajadust;

| 26. | taotleb internetiteenuste (e-pangandus, e-kaubandus, e-valitsus, e-õpe, e-tervishoid) ja kaugtöö arendamist ja levitamist, et parandada kodanikele pakutava teenuse kvaliteeti ja vähendada samal ajal süsinikdioksiidiheidet; palub liikmesriikidel arendada neid teenuseid, mis lisaks kodanike ajalisele võidule võimaldavad vähendada reisimist; |
| --- | --- |

26.

taotleb internetiteenuste (e-pangandus, e-kaubandus, e-valitsus, e-õpe, e-tervishoid) ja kaugtöö arendamist ja levitamist, et parandada kodanikele pakutava teenuse kvaliteeti ja vähendada samal ajal süsinikdioksiidiheidet; palub liikmesriikidel arendada neid teenuseid, mis lisaks kodanike ajalisele võidule võimaldavad vähendada reisimist;

| 27. | rõhutab logistika tähtsust transpordi ratsionaliseerimisel ja süsinikdioksiidiheite vähendamisel; tunnistab vajadust suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahenditesse, et arendada transpordi jaoks arukat energiainfrastruktuuri ning eelkõige saavutada e-kaubavedu ja arukad transpordisüsteemid; |
| --- | --- |

27.

rõhutab logistika tähtsust transpordi ratsionaliseerimisel ja süsinikdioksiidiheite vähendamisel; tunnistab vajadust suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahenditesse, et arendada transpordi jaoks arukat energiainfrastruktuuri ning eelkõige saavutada e-kaubavedu ja arukad transpordisüsteemid;

| 28. | on seisukohal, et arukate transpordisüsteemide kasutamine maanteetranspordis kombineeritult teiste transpordiliikidega võib aidata vähendada ummikuid ja nendega kaasnevat kahjulikku keskkonnamõju; on seisukohal, et tänu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamisele reisijateveos ning uute tehnoloogiate ja miinimumteabe kättesaadavusele teede, teeolude ja rehvide vastastikuse mõju ning ilmastikutingimuste kohta, mida saab kasutada ka sõiduki pardal, saab muuta reisimist ja kaubavedu tõhusamaks, kiiremaks ja turvalisemaks; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et arukate transpordisüsteemide kasutamine maanteetranspordis kombineeritult teiste transpordiliikidega võib aidata vähendada ummikuid ja nendega kaasnevat kahjulikku keskkonnamõju; on seisukohal, et tänu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamisele reisijateveos ning uute tehnoloogiate ja miinimumteabe kättesaadavusele teede, teeolude ja rehvide vastastikuse mõju ning ilmastikutingimuste kohta, mida saab kasutada ka sõiduki pardal, saab muuta reisimist ja kaubavedu tõhusamaks, kiiremaks ja turvalisemaks;

| 29. | rõhutab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia tähtsust uue Euroopa transpordipoliitika kavandamisel; nõuab, et komisjoni tagaks, et iga sellise kavaga hõlmataks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alaseid lahendusi, muu hulgas liiklusvoogude reguleerimiseks, saavutataks transpordiliikide ulatuslikum ühitamine transpordisektoris ning optimeeritaks eri transpordiliikide vahelist tasakaalu; |
| --- | --- |

29.

rõhutab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia tähtsust uue Euroopa transpordipoliitika kavandamisel; nõuab, et komisjoni tagaks, et iga sellise kavaga hõlmataks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alaseid lahendusi, muu hulgas liiklusvoogude reguleerimiseks, saavutataks transpordiliikide ulatuslikum ühitamine transpordisektoris ning optimeeritaks eri transpordiliikide vahelist tasakaalu;

| 30. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele vajalikud rakendused selleks, et luua tehnoloogiline infrastruktuur, mis võimaldab vähendada maanteetransporti ja arendada ühendvedusid; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele vajalikud rakendused selleks, et luua tehnoloogiline infrastruktuur, mis võimaldab vähendada maanteetransporti ja arendada ühendvedusid;

| 31. | rõhutab, et energiasäästu saavutamiseks transpordisektoris saaks reise vältida virtuaalsete kohtumiste abil ning arukad transpordisüsteemid võimaldavad luua väga tõhusa transpordisüsteemi; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et energiasäästu saavutamiseks transpordisektoris saaks reise vältida virtuaalsete kohtumiste abil ning arukad transpordisüsteemid võimaldavad luua väga tõhusa transpordisüsteemi;

| 32. | nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks jõupingutusi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamisel transpordivaldkonnas, eelkõige jälgimis- ja mõõtevahendite kasutamisel; peab oluliseks, et mõõtmistulemusi võetaks arvesse liikluse reaalajas kontrollimisel ning linna- ja piirkondliku transpordivõrgu arendamisel ja täiustamisel; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks jõupingutusi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamisel transpordivaldkonnas, eelkõige jälgimis- ja mõõtevahendite kasutamisel; peab oluliseks, et mõõtmistulemusi võetaks arvesse liikluse reaalajas kontrollimisel ning linna- ja piirkondliku transpordivõrgu arendamisel ja täiustamisel;

| 33. | palub komisjonil soodustada arukate mootorite levitamist asjaomaste põhisektorite ja ühiste tehnoloogiaplatvormide toetuseks; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil soodustada arukate mootorite levitamist asjaomaste põhisektorite ja ühiste tehnoloogiaplatvormide toetuseks;

| 34. | rõhutab elektriautode arendamise ja tootmise ühise strateegia vajadust; nõuab lisaks sellele tungivalt, et komisjon annaks prioriteedi arukatele autodele ja arukate teede projektidele ning ka teadus- ja arendustegevuse katseprojektidele seoses sõiduki ja sõiduki ning sõiduki ja maantee vahelise teabevahetuse vahenditega, mis võivad Euroopa IKT ettevõtete jaoks avada uusi ärivõimalusi; |
| --- | --- |

34.

rõhutab elektriautode arendamise ja tootmise ühise strateegia vajadust; nõuab lisaks sellele tungivalt, et komisjon annaks prioriteedi arukatele autodele ja arukate teede projektidele ning ka teadus- ja arendustegevuse katseprojektidele seoses sõiduki ja sõiduki ning sõiduki ja maantee vahelise teabevahetuse vahenditega, mis võivad Euroopa IKT ettevõtete jaoks avada uusi ärivõimalusi;

| 35. | soovitab seoses Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi tööga anda prioriteet algatustele info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamiseks säästvate arukate linnade huvides, kuna rohkem kui 80 % ELi elanikest elab linnades, mis seisavad silmitsi praegu Euroopa ühiskondade ees olevate suurimate probleemidega säästva arengu, liikuvuse, kommunikatsiooni-, tervishoiu-, julgeoleku-, hoolekande- jne valdkonnas; |
| --- | --- |

35.

soovitab seoses Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi tööga anda prioriteet algatustele info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamiseks säästvate arukate linnade huvides, kuna rohkem kui 80 % ELi elanikest elab linnades, mis seisavad silmitsi praegu Euroopa ühiskondade ees olevate suurimate probleemidega säästva arengu, liikuvuse, kommunikatsiooni-, tervishoiu-, julgeoleku-, hoolekande- jne valdkonnas;

| 36. | rõhutab, et komisjoni esitatava Euroopa uue digitaalse tegevuskava määratlemist käsitleva tulevase ettepaneku eesmärk peaks olema info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süvalaiendamine vähem süsinikdioksiidiheidet tekitava majanduse edendamiseks; nõuab info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamist, et oleks võimalik saavutada süsinikdioksiidiheite kavandatud vähendamine 2020. aastaks keskse tähtsusega sektorites, ning nõuab vastutustundliku energiatarbimise soodustamist, eriti arukate arvestite paigaldamise kaudu; juhib samuti tähelepanu sellele, et tuleks püstitada konkreetsed eesmärgid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori jalajälje vähendamiseks 2015. aastaks; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et komisjoni esitatava Euroopa uue digitaalse tegevuskava määratlemist käsitleva tulevase ettepaneku eesmärk peaks olema info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süvalaiendamine vähem süsinikdioksiidiheidet tekitava majanduse edendamiseks; nõuab info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamist, et oleks võimalik saavutada süsinikdioksiidiheite kavandatud vähendamine 2020. aastaks keskse tähtsusega sektorites, ning nõuab vastutustundliku energiatarbimise soodustamist, eriti arukate arvestite paigaldamise kaudu; juhib samuti tähelepanu sellele, et tuleks püstitada konkreetsed eesmärgid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori jalajälje vähendamiseks 2015. aastaks;

| 37. | märgib, et vajaliku koolituse ebapiisav tase on oluline takistus info- ja kommunikatsioonitehnoloogia laialdasele kasutamisele tööstuses ja avalike teenuste pakkumisel; |
| --- | --- |

37.

märgib, et vajaliku koolituse ebapiisav tase on oluline takistus info- ja kommunikatsioonitehnoloogia laialdasele kasutamisele tööstuses ja avalike teenuste pakkumisel;

| 38. | soovitab pidada kinni ehitiste energiatõhususe direktiivi läbivaatamisklauslist ja laiendada direktiivi reguleerimisala, et see hõlmaks järgmisel läbivaatamisel ka väiksemaid ehitisi; nõuab liikmesriikidelt tungivalt käesoleva direktiivi rakendamist; soovitab samuti integreerida info- ja kommunikatsioonitehnoloogia energiatõhususe rakendusmeetmetesse; julgustab liikmesriike tegema avalike hoonete energiamärgised üldsusele kättesaadavaks ja hõlpsasti võrreldavaks; |
| --- | --- |

38.

soovitab pidada kinni ehitiste energiatõhususe direktiivi läbivaatamisklauslist ja laiendada direktiivi reguleerimisala, et see hõlmaks järgmisel läbivaatamisel ka väiksemaid ehitisi; nõuab liikmesriikidelt tungivalt käesoleva direktiivi rakendamist; soovitab samuti integreerida info- ja kommunikatsioonitehnoloogia energiatõhususe rakendusmeetmetesse; julgustab liikmesriike tegema avalike hoonete energiamärgised üldsusele kättesaadavaks ja hõlpsasti võrreldavaks;

| 39. | peab äärmiselt oluliseks arukate kodumasinate võimalikult kiiret levitamist ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS kaubandusliku kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

39.

peab äärmiselt oluliseks arukate kodumasinate võimalikult kiiret levitamist ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS kaubandusliku kasutamise kaudu;

| 40. | on seisukohal, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia laialdasem kasutamine stimuleerib Euroopa majanduskasvu, loob oskusi nõudvaid uusi töökohti, edendab uute energiatõhusate tehnoloogiate turgu ja roheliste töökohtade loomist; on seisukohal, et nii teadus- ja arendustegevuse jaoks kui ka olemasolevate tehnoloogiate kasutamiseks on vaja märkimisväärseid investeeringuid; palub liikmesriikidel stimuleerida nii avaliku kui ka erasektori investeeringuid energiatõhususse; kordab sellega seoses liikmesriikide ja komisjoni kui riigi- ja avalike hangete korraldajate vastutust; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia laialdasem kasutamine stimuleerib Euroopa majanduskasvu, loob oskusi nõudvaid uusi töökohti, edendab uute energiatõhusate tehnoloogiate turgu ja roheliste töökohtade loomist; on seisukohal, et nii teadus- ja arendustegevuse jaoks kui ka olemasolevate tehnoloogiate kasutamiseks on vaja märkimisväärseid investeeringuid; palub liikmesriikidel stimuleerida nii avaliku kui ka erasektori investeeringuid energiatõhususse; kordab sellega seoses liikmesriikide ja komisjoni kui riigi- ja avalike hangete korraldajate vastutust;

| 41. | rõhutab erainvesteeringute tähtsust vajaliku rahastamistaseme saavutamisel ja usub seetõttu, et EL peaks tagama soodsad turutingimused ja reguleeriva raamistiku, stimuleerides ettevõtjaid järgima ambitsioonikat energiatõhususe strateegiat; usub kõnealuste tingimustega seoses, et turud saavutavad nende jaoks püstitatud eesmärgid; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama eri info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate potentsiaali silmas pidades konkreetsed ambitsioonikad eesmärgid, nagu on toodud komisjoni teatises (KOM(2009)0111); |
| --- | --- |

41.

rõhutab erainvesteeringute tähtsust vajaliku rahastamistaseme saavutamisel ja usub seetõttu, et EL peaks tagama soodsad turutingimused ja reguleeriva raamistiku, stimuleerides ettevõtjaid järgima ambitsioonikat energiatõhususe strateegiat; usub kõnealuste tingimustega seoses, et turud saavutavad nende jaoks püstitatud eesmärgid; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama eri info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate potentsiaali silmas pidades konkreetsed ambitsioonikad eesmärgid, nagu on toodud komisjoni teatises (KOM(2009)0111);

| 42. | kutsub liikmesriike üles investeerima energiatõhususe alasesse haridusse, mis peaks algama juba koolis, ning ergutab uuenduslike IKT-põhiste energiatõhususe alaste koolituste väljatöötamist ulatuslikus alg- ja keskkoolide võrgustikus; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike üles investeerima energiatõhususe alasesse haridusse, mis peaks algama juba koolis, ning ergutab uuenduslike IKT-põhiste energiatõhususe alaste koolituste väljatöötamist ulatuslikus alg- ja keskkoolide võrgustikus;

| 43. | usub, et arukate arvestite kasutamine ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia projektid nõuavad üldiselt ulatuslikke teavituskampaaniaid, et selgitada kodanikele nendest saadavat kasu; rõhutab, et ühiskonna teavitamine vajadusest arukate arvestite kasutamise järele ja nende kasust on vääriti mõistmise ja avaliku toetuse puudumise vältimise seisukohast väga oluline; on seetõttu seisukohal, et energiatootmise, -varustuse ja elektrivõrkude optimeerimiseks on oluline edendada arukate arvestite võimalikult kiiret kasutuselevõttu, võimaldades tarbijal juhtida oma tarbimist võimalikult tõhusalt; rõhutab sellega seoses, et tarbimise mõõtmine, kontrollimine ja automatiseerimine on äärmiselt oluliselt aspektid optimeeritud elektrisüsteemide ülesehituses, mille eesmärk peab olema ühelt poolt tagada energiatõhusus ja teiselt poolt integreerida taastuvad energiaallikad, energia salvestamise majandamine ja tuleviku elektriautode laadimine; rõhutab siiski, et arukad arvestid on küll üks põhietapp, aga alles esimene samm teel arukate võrkudeni; |
| --- | --- |

43.

usub, et arukate arvestite kasutamine ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia projektid nõuavad üldiselt ulatuslikke teavituskampaaniaid, et selgitada kodanikele nendest saadavat kasu; rõhutab, et ühiskonna teavitamine vajadusest arukate arvestite kasutamise järele ja nende kasust on vääriti mõistmise ja avaliku toetuse puudumise vältimise seisukohast väga oluline; on seetõttu seisukohal, et energiatootmise, -varustuse ja elektrivõrkude optimeerimiseks on oluline edendada arukate arvestite võimalikult kiiret kasutuselevõttu, võimaldades tarbijal juhtida oma tarbimist võimalikult tõhusalt; rõhutab sellega seoses, et tarbimise mõõtmine, kontrollimine ja automatiseerimine on äärmiselt oluliselt aspektid optimeeritud elektrisüsteemide ülesehituses, mille eesmärk peab olema ühelt poolt tagada energiatõhusus ja teiselt poolt integreerida taastuvad energiaallikad, energia salvestamise majandamine ja tuleviku elektriautode laadimine; rõhutab siiski, et arukad arvestid on küll üks põhietapp, aga alles esimene samm teel arukate võrkudeni;

| 44. | rõhutab, et seoses info- ja kommunikatsioonitehnoloogia olulise mõjuga ELi linnade ja piirkondade majanduslikule arengule on ülioluline konsulteerida kohalike ja piirkondlike kogukondade ametlike esindajatega, kui ELi programmidest toetatakse nende kogukondade jaoks oluliste prioriteetsete tegevusvaldkondade koostamist; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et seoses info- ja kommunikatsioonitehnoloogia olulise mõjuga ELi linnade ja piirkondade majanduslikule arengule on ülioluline konsulteerida kohalike ja piirkondlike kogukondade ametlike esindajatega, kui ELi programmidest toetatakse nende kogukondade jaoks oluliste prioriteetsete tegevusvaldkondade koostamist;

| 45. | rõhutab, et liikmesriikide ja ELi tasandil on vaja arukaid võrke, et kasutada täies mahus ära arukate arvestite eelised; kutsub seetõttu komisjoni üles võtma arvesse investeerimiskavu Euroopa tasandil; kutsub liikmesriike üles edendama ja hõlbustama arukate arvestite kasutamist nii äri- kui ka eluruumide kasutajate jaoks; rõhutab, et arukate arvestite kasutuselevõtt on üksnes üks vajalik etapp Euroopa integreeritud aruka elektrivõrgu rajamisel; julgustab liikmesriike ja komisjoni sel eesmärgil edendama IKT-lahenduste rakendamist; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et liikmesriikide ja ELi tasandil on vaja arukaid võrke, et kasutada täies mahus ära arukate arvestite eelised; kutsub seetõttu komisjoni üles võtma arvesse investeerimiskavu Euroopa tasandil; kutsub liikmesriike üles edendama ja hõlbustama arukate arvestite kasutamist nii äri- kui ka eluruumide kasutajate jaoks; rõhutab, et arukate arvestite kasutuselevõtt on üksnes üks vajalik etapp Euroopa integreeritud aruka elektrivõrgu rajamisel; julgustab liikmesriike ja komisjoni sel eesmärgil edendama IKT-lahenduste rakendamist;

| 46. | rõhutab vajadust jälgida IKT arendamise mõju säästva arengu aspektidele, pöörates erilist tähelepanu keskkonna- ja sotsiaalküsimustele, sealhulgas ohule, mida põhjustab keskkonnale ja tervisele vanade seadmete kasutamine, ning sotsiaalsele ebavõrdsusele, mis tuleneb digitaalsest tõrjutusest; |
| --- | --- |

46.

rõhutab vajadust jälgida IKT arendamise mõju säästva arengu aspektidele, pöörates erilist tähelepanu keskkonna- ja sotsiaalküsimustele, sealhulgas ohule, mida põhjustab keskkonnale ja tervisele vanade seadmete kasutamine, ning sotsiaalsele ebavõrdsusele, mis tuleneb digitaalsest tõrjutusest;

| 47. | väljendab heameelt liikmesriikide üle, kes on juba arukad arvestid kasutusele võtnud, ning julgustab teisi liikmesriike selles valdkonnas samuti võimalikult kiiresti edasi liikuma; palub komisjonil kaasrahastada võimalikult suurel arvul laiaulatuslikke katseprojekte, kasutades olemasolevaid rahalisi ja teaduslikke vahendeid; |
| --- | --- |

47.

väljendab heameelt liikmesriikide üle, kes on juba arukad arvestid kasutusele võtnud, ning julgustab teisi liikmesriike selles valdkonnas samuti võimalikult kiiresti edasi liikuma; palub komisjonil kaasrahastada võimalikult suurel arvul laiaulatuslikke katseprojekte, kasutades olemasolevaid rahalisi ja teaduslikke vahendeid;

| 48. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama IKT-lahendusi, mis on tõhusad, uuendatavad ja laiendatavad riigi- ja avaliku hanke lepingute kaudu; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama IKT-lahendusi, mis on tõhusad, uuendatavad ja laiendatavad riigi- ja avaliku hanke lepingute kaudu;

| 49. | kutsub komisjoni üles looma Euroopa veebiportaal, mis hõlmab parimaid tavasid seoses info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamisega energiatõhususe parandamiseks, ning mis võib anda tarbijatele ja riigiasutustele kasulikku teavet; nõuab, et algatataks üleeuroopaline meediakampaania, mille eesmärk on avalikkuse harimine seoses energiasäästutavadega, mis on seotud elektrooniliste seadmete kasutamisega; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni üles looma Euroopa veebiportaal, mis hõlmab parimaid tavasid seoses info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamisega energiatõhususe parandamiseks, ning mis võib anda tarbijatele ja riigiasutustele kasulikku teavet; nõuab, et algatataks üleeuroopaline meediakampaania, mille eesmärk on avalikkuse harimine seoses energiasäästutavadega, mis on seotud elektrooniliste seadmete kasutamisega;

| 50. | kutsub komisjoni üles võtma IKT-alasel kavandamisel arvesse ELi vähemarenenud piirkondi ja tagama vahendid arukate arvestite ja teiste IKT-projektide elluviimise kaasrahastamiseks nendes piirkondades, et tagada piirkondade osalemine ja vältida nende väljaarvamist Euroopa ühisalgatustest; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles võtma IKT-alasel kavandamisel arvesse ELi vähemarenenud piirkondi ja tagama vahendid arukate arvestite ja teiste IKT-projektide elluviimise kaasrahastamiseks nendes piirkondades, et tagada piirkondade osalemine ja vältida nende väljaarvamist Euroopa ühisalgatustest;

| 51. | kiidab heaks arukate võrkude valdkonnas töökonna loomise komisjonis ja soovitab, et kõnealune töökond võtaks oma töös arvesse kõikide sidusrühmade arvamusi; palub komisjonil parlamenti oma töö edenemisest korrapäraselt teavitada; |
| --- | --- |

51.

kiidab heaks arukate võrkude valdkonnas töökonna loomise komisjonis ja soovitab, et kõnealune töökond võtaks oma töös arvesse kõikide sidusrühmade arvamusi; palub komisjonil parlamenti oma töö edenemisest korrapäraselt teavitada;

| 52. | kutsub komisjoni üles kaaluma töökonna töö põhjal arukate arvestite kohta teatise koostamist, milles






  a. | tuuakse välja arukate arvestite laialdase kasutamise takistused; |
| --- | --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üles kaaluma töökonna töö põhjal arukate arvestite kohta teatise koostamist, milles

a.

tuuakse välja arukate arvestite laialdase kasutamise takistused;

| b. | kiidetakse heaks koostöös Regioonide Komiteega välja töötatud juhend selle kohta, kuidas kohalikud ja piirkondlikud asutused saavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat kasutada oma energiatõhususe ja keskkonnaalastes kavades, ning usub, et nimetatud rakendus suurendab ettevõtlusvõimalusi kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

b.

kiidetakse heaks koostöös Regioonide Komiteega välja töötatud juhend selle kohta, kuidas kohalikud ja piirkondlikud asutused saavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat kasutada oma energiatõhususe ja keskkonnaalastes kavades, ning usub, et nimetatud rakendus suurendab ettevõtlusvõimalusi kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| c. | tehakse soovitus korra kohta, kuidas saada võimalikult kiiresti valmis ühine arukate arvestite minimaalne tehniline töökirjeldus; |
| --- | --- |

c.

tehakse soovitus korra kohta, kuidas saada võimalikult kiiresti valmis ühine arukate arvestite minimaalne tehniline töökirjeldus;

| d. | koostatakse tegevuskava, et luua tehnilised kirjeldused ja standardid arukate arvestitega kokkusobivate arukate elektroonikaseadmete arendamiseks; |
| --- | --- |

d.

koostatakse tegevuskava, et luua tehnilised kirjeldused ja standardid arukate arvestitega kokkusobivate arukate elektroonikaseadmete arendamiseks;

| e. | koostatakse tegevuskava, milles püstitatakse arukad (konkreetsed, mõõdetavad, asjakohased, realistlikud ja ajapõhised) eesmärgid ja sihid arukate arvestite kasutuselevõtmise edendamiseks liikmesriikides, ja |
| --- | --- |

e.

koostatakse tegevuskava, milles püstitatakse arukad (konkreetsed, mõõdetavad, asjakohased, realistlikud ja ajapõhised) eesmärgid ja sihid arukate arvestite kasutuselevõtmise edendamiseks liikmesriikides, ja

| f. | kehtestatakse heade tavade vahetamise süsteem kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

f.

kehtestatakse heade tavade vahetamise süsteem kõnealuses valdkonnas;

| 53. | on seisukohal, et on tingimata vajalik, et liikmesriigid jõuaksid 2010. aasta lõpuks kokkuleppele ühise arukate arvestite minimaalse tehnilise töökirjelduse osas, mis toetaks detsentraliseeritud tootmist ja energiatõhusust ning annaks tarbijaile kõikehõlmavat ja asjakohast teavet, mis võimaldab neil oma energiatarbimist kogu aeg jälgida ja vastavalt oma vajadustele kohandada, aidates neil nõnda tarbimist tõhusamalt hallata; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et on tingimata vajalik, et liikmesriigid jõuaksid 2010. aasta lõpuks kokkuleppele ühise arukate arvestite minimaalse tehnilise töökirjelduse osas, mis toetaks detsentraliseeritud tootmist ja energiatõhusust ning annaks tarbijaile kõikehõlmavat ja asjakohast teavet, mis võimaldab neil oma energiatarbimist kogu aeg jälgida ja vastavalt oma vajadustele kohandada, aidates neil nõnda tarbimist tõhusamalt hallata;

| 54. | kutsub komisjoni üles koostama sisutihe tegevuskava energiatarbimise vähendamiseks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise abil ELi institutsioonide hoonetes, et luua eeskuju liikmesriikidele ja Euroopa kodanikele; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni üles koostama sisutihe tegevuskava energiatarbimise vähendamiseks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise abil ELi institutsioonide hoonetes, et luua eeskuju liikmesriikidele ja Euroopa kodanikele;

| 55. | kutsub komisjoni üles pakkuma 2010. aasta lõpuks info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhineva ambitsioonikate ja siduvate energiasäästu eesmärkidega ajakava kõikide info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektorite ja liikmesriikide jaoks, et täita süsinikdioksiidiheite vähendamisega seotud eesmärgid; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles pakkuma 2010. aasta lõpuks info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhineva ambitsioonikate ja siduvate energiasäästu eesmärkidega ajakava kõikide info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektorite ja liikmesriikide jaoks, et täita süsinikdioksiidiheite vähendamisega seotud eesmärgid;

| 56. | on seisukohal, et õigusnormide valikul ja Euroopa tasandil ühismeetmete vastuvõtmisel tuleb erilist tähelepanu pöörata lisakuludele, mida need meetmed võivad Euroopa kodanike jaoks kaasa tuua, ning Euroopa tööstuse tootmis- ja halduskoormusele; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et õigusnormide valikul ja Euroopa tasandil ühismeetmete vastuvõtmisel tuleb erilist tähelepanu pöörata lisakuludele, mida need meetmed võivad Euroopa kodanike jaoks kaasa tuua, ning Euroopa tööstuse tootmis- ja halduskoormusele;

| 57. | kutsub komisjoni üles pakkuma ELi poolse rahastamise osana rahastamisvahendit, et julgustada VKEsid töötama välja säästvaid, vähe süsinikdioksiidiheidet tekitavaid energiatehnoloogiaid; |
| --- | --- |

57.

kutsub komisjoni üles pakkuma ELi poolse rahastamise osana rahastamisvahendit, et julgustada VKEsid töötama välja säästvaid, vähe süsinikdioksiidiheidet tekitavaid energiatehnoloogiaid;

| 58. | kutsub komisjoni üles kohandama ELi eelarvet selleks, et kiirendada kulutasuvate vähe süsinikdioksiidiheidet tekitavate tehnoloogiate väljatöötamist ja kasutuselevõttu, eelkõige eesmärgiga rahuldada energiatehnoloogia strateegilise kava rakendamise rahalised vajadused; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni üles kohandama ELi eelarvet selleks, et kiirendada kulutasuvate vähe süsinikdioksiidiheidet tekitavate tehnoloogiate väljatöötamist ja kasutuselevõttu, eelkõige eesmärgiga rahuldada energiatehnoloogia strateegilise kava rakendamise rahalised vajadused;

| 59. | kiidab heaks linnapeade pakti kui heade tavade vahetamise foorumi ja teerajaja sellistele linnadele, kes seavad endale energiatõhususe suurendamiseks ambitsioonikad eesmärgid; väljendab sellega seoses heameelt linnade ja ühingute üle, kes arendavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise häid tavasid linnade energiatõhususe suurendamiseks, ning ergutab nende heade tavade levitamist; |
| --- | --- |

59.

kiidab heaks linnapeade pakti kui heade tavade vahetamise foorumi ja teerajaja sellistele linnadele, kes seavad endale energiatõhususe suurendamiseks ambitsioonikad eesmärgid; väljendab sellega seoses heameelt linnade ja ühingute üle, kes arendavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise häid tavasid linnade energiatõhususe suurendamiseks, ning ergutab nende heade tavade levitamist;

| 60. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama kasutajate väljaõpet ja teavitamist, et võimaldada neil täielikult ära kasutada IKT potentsiaali energiasäästu valdkonnas; |
| --- | --- |

60.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama kasutajate väljaõpet ja teavitamist, et võimaldada neil täielikult ära kasutada IKT potentsiaali energiasäästu valdkonnas;

| 61. | kutsub komisjoni üles edendama koostöös asjakohaste rahvusvaheliste partneritega ettevõtete süsinikdioksiidiheite alase aruandluse ühiste rahvusvaheliste standardite väljatöötamist, et ettevõtetel oleks võimalik oma heitkoguseid võrreldavalt ja tõhusalt mõõta; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni üles edendama koostöös asjakohaste rahvusvaheliste partneritega ettevõtete süsinikdioksiidiheite alase aruandluse ühiste rahvusvaheliste standardite väljatöötamist, et ettevõtetel oleks võimalik oma heitkoguseid võrreldavalt ja tõhusalt mõõta;

| 62. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama tegevuskohavälise töötluse arendamist, arvestades selle tehnoloogia tohutut potentsiaali aidata kaasa energiatõhususele ning vähendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia korrapärase ajakohastamisega tavaliselt kaasnevaid jäätmeid; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama tegevuskohavälise töötluse arendamist, arvestades selle tehnoloogia tohutut potentsiaali aidata kaasa energiatõhususele ning vähendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia korrapärase ajakohastamisega tavaliselt kaasnevaid jäätmeid;

| 63. | soovib, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia potentsiaali ärakasutamiseks tehakse algatusi, et aidata vähendada toidutoodangu raiskamist logistikaahelas, eelkõige ühise põllumajanduspoliitika ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi koordineeritud tegevuse kaudu; |
| --- | --- |

63.

soovib, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia potentsiaali ärakasutamiseks tehakse algatusi, et aidata vähendada toidutoodangu raiskamist logistikaahelas, eelkõige ühise põllumajanduspoliitika ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi koordineeritud tegevuse kaudu;

| 64. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

64.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.

(2)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/115 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/115

---

Neljapäev, 6. mai 2010Komisjoni valge raamat „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik”

P7_TA(2010)0154

Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon komisjoni valge raamatu „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” kohta (2009/2152(INI))

2011/C 81 E/21

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” (KOM(2009)0147);

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni komisjoni rohelise raamatu „Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks” kohta (1);

võttes arvesse oma 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks” (2);

võttes arvesse oma 16. septembri 2009. aasta resolutsiooni metsatulekahjude kohta 2009. aasta suvel (3);

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP15) (4);

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP 15) tulemuste kohta (5);

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC), selle Kyoto protokolli ja Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi tulemusi (6);

võttes arvesse 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (7);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning kalanduskomisjoni arvamusi (A7-0057/2010),

| A. | arvestades, et üleilmset soojenemist ja kliimamuutust peetakse äärmiselt tõsiseks ohuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üleilmset soojenemist ja kliimamuutust peetakse äärmiselt tõsiseks ohuks;

| B. | arvestades, et kliimamuutusel on suur keskkonna-, majanduslik ja sotsiaalne mõju; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kliimamuutusel on suur keskkonna-, majanduslik ja sotsiaalne mõju;

| C. | arvestades, et isegi kui maailmas suudetakse piirata ja vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, on ikkagi vaja teha suuri pingutusi, et nende vältimatu mõjuga kohaneda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et isegi kui maailmas suudetakse piirata ja vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, on ikkagi vaja teha suuri pingutusi, et nende vältimatu mõjuga kohaneda;

| D. | arvestades, et eesmärk piirata globaalne soojenemine 2 Celsiuse kraadiga tähendaks endiselt, et Euroopa kliima soojeneb, millega kaasnevad tohutud piirkondlikud kliimamuutused, ning arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis antud lubadused tooksid nende rakendamise korral kaasa soojenemise 3,5–4 Celsiuse kraadi võrra; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eesmärk piirata globaalne soojenemine 2 Celsiuse kraadiga tähendaks endiselt, et Euroopa kliima soojeneb, millega kaasnevad tohutud piirkondlikud kliimamuutused, ning arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis antud lubadused tooksid nende rakendamise korral kaasa soojenemise 3,5–4 Celsiuse kraadi võrra;

| E. | arvestades, et kliimamuutus mõjub Euroopa eri piirkondadele erinevalt, erineva raskusastmega ja eri kiirusega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kliimamuutus mõjub Euroopa eri piirkondadele erinevalt, erineva raskusastmega ja eri kiirusega;

| F. | arvestades, et kohanemine, nagu on osutatud komisjoni valges raamatus, nõuab ELi liikmesriikidelt solidaarsust ebasoodsate piirkondade ning kliimamuutuse tõttu enim kannatavate piirkondade suhtes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kohanemine, nagu on osutatud komisjoni valges raamatus, nõuab ELi liikmesriikidelt solidaarsust ebasoodsate piirkondade ning kliimamuutuse tõttu enim kannatavate piirkondade suhtes;

| G. | arvestades, et Lõuna-Euroopa ja Vahemere piirkond on Euroopa kaks eriti kaitsetut piirkonda, mis juba seisavad silmitsi veepuuduse, põua ja metsatulekahjude probleemiga; arvestades, et hiljutised uuringud näitavad, et 2080. aastaks on Lõuna-Euroopas oodata saagikuse vähenemist 25 % võrra (8); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Lõuna-Euroopa ja Vahemere piirkond on Euroopa kaks eriti kaitsetut piirkonda, mis juba seisavad silmitsi veepuuduse, põua ja metsatulekahjude probleemiga; arvestades, et hiljutised uuringud näitavad, et 2080. aastaks on Lõuna-Euroopas oodata saagikuse vähenemist 25 % võrra (8);

| H. | arvestades, et Euroopa kopsuarstide assotsiatsiooni sõnul suureneb hingamisteede haigustesse suremus 6 % iga Celsiuse kraadi kohta, mille võrra toimub soojenemine üle linnade erikünnise; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa kopsuarstide assotsiatsiooni sõnul suureneb hingamisteede haigustesse suremus 6 % iga Celsiuse kraadi kohta, mille võrra toimub soojenemine üle linnade erikünnise;

| I. | arvestades valge raamatu jaotise „Välispoliitiline mõõde ja käimasolev töö ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames” tähtsust ning vajadust, et EL räägiks ühehäälselt selleks, et asuda võitluses kliimamuutuse vastu taas liidrirolli ja aidata luua uut nn kliimadiplomaatiat, nagu seda nimetatakse Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsioonis Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi tulemuste kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades valge raamatu jaotise „Välispoliitiline mõõde ja käimasolev töö ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames” tähtsust ning vajadust, et EL räägiks ühehäälselt selleks, et asuda võitluses kliimamuutuse vastu taas liidrirolli ja aidata luua uut nn kliimadiplomaatiat, nagu seda nimetatakse Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsioonis Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi tulemuste kohta;

| J. | arvestades, et kliimamuutuse mõju majandusele, ühiskonnale ja laiemale keskkonnale annab kõige tugevamalt tunda kaudselt, inimeste heaolu jaoks oluliste ökosüsteemiteenuste halvenemise kaudu, ning arvestades, et seepärast on vaja muuta ökosüsteemide kaitse ELi kohanemisstrateegia aluseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kliimamuutuse mõju majandusele, ühiskonnale ja laiemale keskkonnale annab kõige tugevamalt tunda kaudselt, inimeste heaolu jaoks oluliste ökosüsteemiteenuste halvenemise kaudu, ning arvestades, et seepärast on vaja muuta ökosüsteemide kaitse ELi kohanemisstrateegia aluseks;

| K. | arvestades, et keskmise temperatuuri tõus vähendab nõudlust nafta ja gaasi järele kütmise eesmärgil, kuid arvestades, et samal ajal suureneb päevade arv, kui on vaja jahutamist, mis võib tõsta nõudlust elektrienergia järele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et keskmise temperatuuri tõus vähendab nõudlust nafta ja gaasi järele kütmise eesmärgil, kuid arvestades, et samal ajal suureneb päevade arv, kui on vaja jahutamist, mis võib tõsta nõudlust elektrienergia järele;

| L. | arvestades, et otseselt keskkonnaküsimusi käsitlevad kehtivad Euroopa õigusaktid peaksid moodustama ühtse aluse, mis suurendab ELi võimet toime tulla kliimamuutuse mõjuga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et otseselt keskkonnaküsimusi käsitlevad kehtivad Euroopa õigusaktid peaksid moodustama ühtse aluse, mis suurendab ELi võimet toime tulla kliimamuutuse mõjuga;

| M. | arvestades, et Euroopa tasandil võetavate meetmetega tuleks nii lühemas kui ka pikemas perspektiivis püstitada kõige kõrgemad keskkonnasäästlikkuse standardid (kaasa arvatud kliimamuutusega kohanemise valdkonnas) ning nimetatud meetmed peaksid ka nendele standarditele vastama, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa tasandil võetavate meetmetega tuleks nii lühemas kui ka pikemas perspektiivis püstitada kõige kõrgemad keskkonnasäästlikkuse standardid (kaasa arvatud kliimamuutusega kohanemise valdkonnas) ning nimetatud meetmed peaksid ka nendele standarditele vastama,

| 1. | väljendab rahulolu eespool nimetatud valge raamatu üle; |
| --- | --- |

1.

väljendab rahulolu eespool nimetatud valge raamatu üle;

| 2. | nõustub ELi kavandatava kohanemisraamistiku eesmärgiga – parandada ELi võimet tulla toime kliimamuutuse mõjuga; |
| --- | --- |

2.

nõustub ELi kavandatava kohanemisraamistiku eesmärgiga – parandada ELi võimet tulla toime kliimamuutuse mõjuga;

| 3. | tunneb eelkõige heameelt selle üle, et valges raamatus rõhutati vajadust suurendada kõigi ökosüsteemide vastupanuvõimet kui olulist kaitset kliimamuutuse mõju vastu; rõhutab lisaks, et looduslikud ökosüsteemid on Maa kõige tähtsamad süsiniku neeldajad, sidudes 50 % kogu maailma kasvuhoonegaaside aastasest heitkogusest ja aidates kaasa nii leevendamisele kui ka kohanemisele; |
| --- | --- |

3.

tunneb eelkõige heameelt selle üle, et valges raamatus rõhutati vajadust suurendada kõigi ökosüsteemide vastupanuvõimet kui olulist kaitset kliimamuutuse mõju vastu; rõhutab lisaks, et looduslikud ökosüsteemid on Maa kõige tähtsamad süsiniku neeldajad, sidudes 50 % kogu maailma kasvuhoonegaaside aastasest heitkogusest ja aidates kaasa nii leevendamisele kui ka kohanemisele;

| 4. | rõhutab, kui tähtis on kehtestada riiklikud kohanemiskavad, mis põhinevad ühtsel Euroopa raamistikul ja võimaldavad liikmesriikidel planeerida ja kooskõlastada kohanemispingutusi; on seisukohal, et sellised kavad peavad hõlmama ohtusid ja ohukaarte, kus on kujutatud infrastruktuurid ja rajatised, mis võivad halbade ilmastikutingimuste korral ohustada keskkonda või rahvatervist; nõuab sellise teabe kättesaadavaks tegemist avalikkusele ja teistele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, kui tähtis on kehtestada riiklikud kohanemiskavad, mis põhinevad ühtsel Euroopa raamistikul ja võimaldavad liikmesriikidel planeerida ja kooskõlastada kohanemispingutusi; on seisukohal, et sellised kavad peavad hõlmama ohtusid ja ohukaarte, kus on kujutatud infrastruktuurid ja rajatised, mis võivad halbade ilmastikutingimuste korral ohustada keskkonda või rahvatervist; nõuab sellise teabe kättesaadavaks tegemist avalikkusele ja teistele liikmesriikidele;

| 5. | peab väga tähtsaks, et kliimamuutusega kohanemine saaks ELi kõikide poliitikavaldkondade osaks, eeskätt põllumajandus- ja kalanduspoliitika, metsanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika osaks, ning õigusaktide osaks, mis käsitlevad keskkonnamõju hindamist, projekteerimislube ja ehitusstandardeid, ning et oleks tagatud nende meetmete sidusus ökosüsteemide vastupanuvõimel põhineva valdkondadevahelise lähenemisviisi abil; |
| --- | --- |

5.

peab väga tähtsaks, et kliimamuutusega kohanemine saaks ELi kõikide poliitikavaldkondade osaks, eeskätt põllumajandus- ja kalanduspoliitika, metsanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika osaks, ning õigusaktide osaks, mis käsitlevad keskkonnamõju hindamist, projekteerimislube ja ehitusstandardeid, ning et oleks tagatud nende meetmete sidusus ökosüsteemide vastupanuvõimel põhineva valdkondadevahelise lähenemisviisi abil;

| 6. | rõhutab, et valges raamatus määratletud peamised tegevusvaldkonnad tuleb ka edaspidi seada tähtsuse järjekorda vastavalt sellele, millal kliimamuutuse eri tagajärjed prognooside kohaselt Euroopas avalduvad, et hallata olemasolevaid vahendeid tõhusamalt; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et valges raamatus määratletud peamised tegevusvaldkonnad tuleb ka edaspidi seada tähtsuse järjekorda vastavalt sellele, millal kliimamuutuse eri tagajärjed prognooside kohaselt Euroopas avalduvad, et hallata olemasolevaid vahendeid tõhusamalt;

Alusteadmiste laiendamine

| 7. | jagab komisjoni seisukohta, et kliimamuutuse mõju kohta on vaja rohkem teadmisi, et levitada teadusuuringute tulemusi võimalikult laialt ja töötada seejärel välja asjakohased meetmed kliimamuutusega kohanemiseks; |
| --- | --- |

7.

jagab komisjoni seisukohta, et kliimamuutuse mõju kohta on vaja rohkem teadmisi, et levitada teadusuuringute tulemusi võimalikult laialt ja töötada seejärel välja asjakohased meetmed kliimamuutusega kohanemiseks;

| 8. | kutsub komisjoni üles arendama põhiteadmisi kliimamuutuse tagajärgede kohta, seda nii Euroopa Liidu seisukohast kui ka nende teadmiste edasiandmise eesmärgil arengumaadele ja areneva majandusega riikidele, et reageerida ka nendes riikides kliimamuutusele asjakohaselt ning kasutada tõhusalt keskkonnakaitseks ettenähtud rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles arendama põhiteadmisi kliimamuutuse tagajärgede kohta, seda nii Euroopa Liidu seisukohast kui ka nende teadmiste edasiandmise eesmärgil arengumaadele ja areneva majandusega riikidele, et reageerida ka nendes riikides kliimamuutusele asjakohaselt ning kasutada tõhusalt keskkonnakaitseks ettenähtud rahalisi vahendeid;

| 9. | rõhutab, et teadusuuringuid tuleks tõhustada nii praeguse, seitsmenda raamprogrammi kui ka tulevaste teadusuuringute raamprogrammide kaudu, et täiendada teadmisi ohtude (juba toimunud ning võimalikud ilmastikunähtustega seotud looduskatastroofid tulevikus) ja muude asjakohaste tegurite valdkonnas, näiteks sotsiaal-majanduslik areng (ohustatud varade praegune ja tulevane geograafiline jaotus) konkreetsetes kohtades ja konkreetsel ajal, ning töötada välja meetodid ja võtted, et hinnata, millist kasu annavad kliimamuutusega kohanemise meetmed ning milline on nende maksumus ja panus ilmastikuga seotud ohtude meelevalda sattumise või nende suhtes vastuvõtlikkuse vähendamisel, ning et riikides, kus kohanemismeetmete võtmine tekitab suuri kulusid, peaksid uuringud ja tehnilise arengu rahastamine kuuluma prioriteetide hulka; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et teadusuuringuid tuleks tõhustada nii praeguse, seitsmenda raamprogrammi kui ka tulevaste teadusuuringute raamprogrammide kaudu, et täiendada teadmisi ohtude (juba toimunud ning võimalikud ilmastikunähtustega seotud looduskatastroofid tulevikus) ja muude asjakohaste tegurite valdkonnas, näiteks sotsiaal-majanduslik areng (ohustatud varade praegune ja tulevane geograafiline jaotus) konkreetsetes kohtades ja konkreetsel ajal, ning töötada välja meetodid ja võtted, et hinnata, millist kasu annavad kliimamuutusega kohanemise meetmed ning milline on nende maksumus ja panus ilmastikuga seotud ohtude meelevalda sattumise või nende suhtes vastuvõtlikkuse vähendamisel, ning et riikides, kus kohanemismeetmete võtmine tekitab suuri kulusid, peaksid uuringud ja tehnilise arengu rahastamine kuuluma prioriteetide hulka;

| 10. | usub, et kuna ühenduse territooriumil esineb mitmesuguseid kliimastsenaariume, tuleb haavatavuse näitajad kiiresti välja töötada, ja peab vajalikuks edasisi teadusuuringuid, mis keskenduksid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil sobivatele mudelitele, ning kohanemisvõime kindlaksmääramist kogu ELi territooriumi ulatuses; nõuab tungivalt, et Euroopa Keskkonnaagentuur koostaks seetõttu aruanded, kus analüüsitakse ohtusid, mida kliimamuutus avaldab Euroopa kõige haavatavamatele aladele, ning määratakse kindlaks vajadused, piirangud, ajakava, võimalused, poliitilised tasandid ja kohanemisvõimalused, et koostada kohanemise kohta poliitilised suunised ning abistada piirkondlikke ja kohalikke sidusrühmi jõuliste kohanemisstrateegiate väljatöötamisel; |
| --- | --- |

10.

usub, et kuna ühenduse territooriumil esineb mitmesuguseid kliimastsenaariume, tuleb haavatavuse näitajad kiiresti välja töötada, ja peab vajalikuks edasisi teadusuuringuid, mis keskenduksid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil sobivatele mudelitele, ning kohanemisvõime kindlaksmääramist kogu ELi territooriumi ulatuses; nõuab tungivalt, et Euroopa Keskkonnaagentuur koostaks seetõttu aruanded, kus analüüsitakse ohtusid, mida kliimamuutus avaldab Euroopa kõige haavatavamatele aladele, ning määratakse kindlaks vajadused, piirangud, ajakava, võimalused, poliitilised tasandid ja kohanemisvõimalused, et koostada kohanemise kohta poliitilised suunised ning abistada piirkondlikke ja kohalikke sidusrühmi jõuliste kohanemisstrateegiate väljatöötamisel;

| 11. | tuletab siiski meelde, et teadmatus kliimamuutuse tagajärgede suhtes on selle probleemi paratamatu osa ja et kõnealuses valdkonnas tuleb vahel teha otsuseid, ootamata ära ettevaatuspõhimõttele tuginevaid teaduslikke tõendeid; |
| --- | --- |

11.

tuletab siiski meelde, et teadmatus kliimamuutuse tagajärgede suhtes on selle probleemi paratamatu osa ja et kõnealuses valdkonnas tuleb vahel teha otsuseid, ootamata ära ettevaatuspõhimõttele tuginevaid teaduslikke tõendeid;

| 12. | on seisukohal, et on vaja eraldada rahalisi vahendeid kliimauuringuteks, mida saab palju tõhusamalt teha Euroopa tasandil ning mis loovad tugeva aluse kliimamuutusega kohanemise poliitikameetmete väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et on vaja eraldada rahalisi vahendeid kliimauuringuteks, mida saab palju tõhusamalt teha Euroopa tasandil ning mis loovad tugeva aluse kliimamuutusega kohanemise poliitikameetmete väljatöötamiseks;

| 13. | julgustab komisjoni tagama hõlpsa juurdepääsu üksikasjalikele andmetele (sealhulgas metaandmetele, mis kirjeldavad andmekogumi metoodikat) kõigile avaliku ja erasektori sidusrühmadele; on seisukohal, et andmeid kliimamuutuse kohta tuleb pidada avalikuks hüveks ja seetõttu, kooskõlas ruumiandmete infrastruktuuri direktiivi artikliga 14, tuleb need teha üldsusele tasuta kättesaadavaks või kättesaadavaks tasu eest, mis katab andmekogumite säilitamise ja vastavate andmeteenuste osutamise kulud; |
| --- | --- |

13.

julgustab komisjoni tagama hõlpsa juurdepääsu üksikasjalikele andmetele (sealhulgas metaandmetele, mis kirjeldavad andmekogumi metoodikat) kõigile avaliku ja erasektori sidusrühmadele; on seisukohal, et andmeid kliimamuutuse kohta tuleb pidada avalikuks hüveks ja seetõttu, kooskõlas ruumiandmete infrastruktuuri direktiivi artikliga 14, tuleb need teha üldsusele tasuta kättesaadavaks või kättesaadavaks tasu eest, mis katab andmekogumite säilitamise ja vastavate andmeteenuste osutamise kulud;

| 14. | rõhutab vajadust siduda omavahel paremini kohalikud ja piirkondlikud kliimamuutuse mõjuga kohanemise algatused ning vahetada kogemusi üle kogu Euroopa; märgib, et parimatel tavadel põhinevad lahendused võivad ELi strateegia jaoks olla lisandväärtus; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust siduda omavahel paremini kohalikud ja piirkondlikud kliimamuutuse mõjuga kohanemise algatused ning vahetada kogemusi üle kogu Euroopa; märgib, et parimatel tavadel põhinevad lahendused võivad ELi strateegia jaoks olla lisandväärtus;

| 15. | rõhutab selliste osalusuuringumeetodite asjakohasust, mille kasutuselevõttu julgustatakse ELi teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi programmis „Teadus ühiskonnas” ning mis võimaldavad teadmiste ühist täiendamist koos kohalike kogukondade ja asutustega, selleks et määrata kindlaks piirkondlikul ja kohalikul tasandil parimad kohanemisstrateegiad ja tagada parem teadmiste levitamine; |
| --- | --- |

15.

rõhutab selliste osalusuuringumeetodite asjakohasust, mille kasutuselevõttu julgustatakse ELi teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi programmis „Teadus ühiskonnas” ning mis võimaldavad teadmiste ühist täiendamist koos kohalike kogukondade ja asutustega, selleks et määrata kindlaks piirkondlikul ja kohalikul tasandil parimad kohanemisstrateegiad ja tagada parem teadmiste levitamine;

| 16. | tunneb heameelt valges raamatus sisalduva ettepaneku üle luua teabevahetussüsteem; loodab, et see süsteem võetakse kasutusele 2011. aastaks ja et selleks ajaks on välja töötatud ka mudelid ja prognoosimisvahendid; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt valges raamatus sisalduva ettepaneku üle luua teabevahetussüsteem; loodab, et see süsteem võetakse kasutusele 2011. aastaks ja et selleks ajaks on välja töötatud ka mudelid ja prognoosimisvahendid;

| 17. | on seisukohal, et komisjon peaks tagama, et teabevõrgustiku mehhanismi arendatakse portaalina, mis integreerib muud olemasolevad süsteemid, nagu ühine keskkonnateabe süsteem (SEIS) ning ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES), ning et sellel oleks lisandväärtus, pidades silmas Euroopa Liidu, liikmesriikide ja erasektori sidusrühmade valmistumist sobilike kohanemiskavade väljatöötamiseks, rahastamiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et komisjon peaks tagama, et teabevõrgustiku mehhanismi arendatakse portaalina, mis integreerib muud olemasolevad süsteemid, nagu ühine keskkonnateabe süsteem (SEIS) ning ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES), ning et sellel oleks lisandväärtus, pidades silmas Euroopa Liidu, liikmesriikide ja erasektori sidusrühmade valmistumist sobilike kohanemiskavade väljatöötamiseks, rahastamiseks ja rakendamiseks;

| 18. | rõhutab, et satelliidipõhised teenused on väga olulised, eelkõige päästetöödeks loodusõnnetuste korral; kutsub kõiki asjaosalisi muutma ülemaailmset keskkonna- ja turvaseire süsteemi võimalikult kiiresti täies mahus toimivaks; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et satelliidipõhised teenused on väga olulised, eelkõige päästetöödeks loodusõnnetuste korral; kutsub kõiki asjaosalisi muutma ülemaailmset keskkonna- ja turvaseire süsteemi võimalikult kiiresti täies mahus toimivaks;

Kohanemismeetmete lülitamine ELi poliitikasse

Üldpõhimõte

| 19. | rõhutab, kui tähtis on võtta omaks valdkondadevaheline lähenemisviis, mis põhineb ökosüsteemide vastupanuvõimel, elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel ja ökosüsteemiteenustel, ning tagada kõikide asjaomaste poliitikavaldkondade tasandil võetavate meetmete koostoime ja sidusus; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, kui tähtis on võtta omaks valdkondadevaheline lähenemisviis, mis põhineb ökosüsteemide vastupanuvõimel, elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel ja ökosüsteemiteenustel, ning tagada kõikide asjaomaste poliitikavaldkondade tasandil võetavate meetmete koostoime ja sidusus;

Vesi

| 20. | on eriti mures vee kui ühe peamise loodusvara pärast meie planeedil, sest kliimamuutus avaldab märkimisväärset mõju vee, eriti joogivee kogusele ja kvaliteedile; |
| --- | --- |

20.

on eriti mures vee kui ühe peamise loodusvara pärast meie planeedil, sest kliimamuutus avaldab märkimisväärset mõju vee, eriti joogivee kogusele ja kvaliteedile;

| 21. | rõhutab, et EL peab majandama oma veevarusid tõhusamalt säästva kahetasandilise lähenemisviisi – varude potentsiaali suurendamine ning nõudluse ja raiskamise aktiivne vähendamine elanike poolt – ja sotsiaal-majanduslike meetmete abil; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et EL peab majandama oma veevarusid tõhusamalt säästva kahetasandilise lähenemisviisi – varude potentsiaali suurendamine ning nõudluse ja raiskamise aktiivne vähendamine elanike poolt – ja sotsiaal-majanduslike meetmete abil;

| 22. | peab väga oluliseks kohanemismeetmete täieulatuslikku lülitamist vesikonna majandamiskavadesse kooskõlas 30. novembril 2009 avaldatud suunistega; |
| --- | --- |

22.

peab väga oluliseks kohanemismeetmete täieulatuslikku lülitamist vesikonna majandamiskavadesse kooskõlas 30. novembril 2009 avaldatud suunistega;

| 23. | rõhutab veepoliitika raamdirektiivi (2000/60/EÜ) (9) aktiivse rakendamise tagamise ja vesikonna majandamiskavade tõhususe tähtsust, eriti piiriüleste vesikondade puhul ja piirkondades, kus veepuudus saavutab kriitilise taseme ja/või kus üleujutused sagenevad; |
| --- | --- |

23.

rõhutab veepoliitika raamdirektiivi (2000/60/EÜ) (9) aktiivse rakendamise tagamise ja vesikonna majandamiskavade tõhususe tähtsust, eriti piiriüleste vesikondade puhul ja piirkondades, kus veepuudus saavutab kriitilise taseme ja/või kus üleujutused sagenevad;

| 24. | peab väga oluliseks rakendada nn üleujutuste direktiivi, milles sisaldub ulatuslik mehhanism kliimamuutuse tõttu suurenenud üleujutusohu hindamiseks ja jälgimiseks ning kohanemismeetmete väljatöötamiseks, ning kasu, mida võivad tuua vastupanuvõimeline keskkond ja ökosüsteemid üleujutuste mõju kontrolli all hoidmiseks ja vähendamiseks; |
| --- | --- |

24.

peab väga oluliseks rakendada nn üleujutuste direktiivi, milles sisaldub ulatuslik mehhanism kliimamuutuse tõttu suurenenud üleujutusohu hindamiseks ja jälgimiseks ning kohanemismeetmete väljatöötamiseks, ning kasu, mida võivad tuua vastupanuvõimeline keskkond ja ökosüsteemid üleujutuste mõju kontrolli all hoidmiseks ja vähendamiseks;

Põllumajandus ja metsandus

| 25. | rõhutab vajadust suurendada põllumajanduse ökosüsteemide vastupidavust – kasutada säästlikumalt loodusvarasid, eriti vett ja mulda, ning mõista aktiivselt hukka ebasäästlikud tavad ja nende põllukultuuride istutamine, mis ei ole sobilikud nende veetarbimise tõttu, ning kasutada rohkem ära seemnete ja loomatõugude liigisisest ja liikidevahelist bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust suurendada põllumajanduse ökosüsteemide vastupidavust – kasutada säästlikumalt loodusvarasid, eriti vett ja mulda, ning mõista aktiivselt hukka ebasäästlikud tavad ja nende põllukultuuride istutamine, mis ei ole sobilikud nende veetarbimise tõttu, ning kasutada rohkem ära seemnete ja loomatõugude liigisisest ja liikidevahelist bioloogilist mitmekesisust;

| 26. | on seisukohal, et kliimamuutusega kohanemisele peab olulisel määral kaasa aitama ühine põllumajanduspoliitika ning et tuleb töötada välja ökosüsteemipõhisem lähenemisviis põllumajandusele, kaitsta ja tõhustada bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja muude ökosüsteemiteenuste osutamist, sealhulgas pinnase säilitamine, tõusuvee kvaliteet ja maastike ökoloogiline seotus, ning et säästvate põllumajandustavade kasutuselevõtt annab olulist kasu mullastiku kaitse, veemajanduse, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise jaoks ja ökosüsteemide vastupanuvõimele; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et kliimamuutusega kohanemisele peab olulisel määral kaasa aitama ühine põllumajanduspoliitika ning et tuleb töötada välja ökosüsteemipõhisem lähenemisviis põllumajandusele, kaitsta ja tõhustada bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja muude ökosüsteemiteenuste osutamist, sealhulgas pinnase säilitamine, tõusuvee kvaliteet ja maastike ökoloogiline seotus, ning et säästvate põllumajandustavade kasutuselevõtt annab olulist kasu mullastiku kaitse, veemajanduse, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise jaoks ja ökosüsteemide vastupanuvõimele;

| 27. | rõhutab, et Euroopa metsakaitsemeetmed peavad sisaldama kohandumise mõõdet, sest kliimamuutus kahjustab tugevalt metsaökosüsteeme ja suurendab metsatulekahjude ohtu; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et Euroopa metsakaitsemeetmed peavad sisaldama kohandumise mõõdet, sest kliimamuutus kahjustab tugevalt metsaökosüsteeme ja suurendab metsatulekahjude ohtu;

| 28. | tunneb heameelt komisjoni ettepanekute üle, mis käsitlevad ELi metsandusstrateegia ajakohastamist; nõuab tungivalt, et komisjon algataks arutelu metsakaitse kohta võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt komisjoni ettepanekute üle, mis käsitlevad ELi metsandusstrateegia ajakohastamist; nõuab tungivalt, et komisjon algataks arutelu metsakaitse kohta võimalikult kiiresti;

| 29. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele agrometsanduse meetmeid Vahemere maade metsastamiseks, sest see on kõige kulutõhusam viis ökosüsteemi põhiteenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele agrometsanduse meetmeid Vahemere maade metsastamiseks, sest see on kõige kulutõhusam viis ökosüsteemi põhiteenuste osutamiseks;

| 30. | väljendab muret selle pärast, et viimastel aastatel on Euroopa kannatanud metsatulekahjude tõttu, mis hävitavad aastas rohkem kui 400 000 hektarit metsa, mille põhjuseks on maapiirkondade järkjärguline mahajätmine, traditsioonilisest tegevusest loobumine, ebapiisav metsahooldus, ühest puuliigist koosnevad suured metsaalad, ebasobivate puuliikide istutamine, nõuetekohase ennetuspoliitika puudumine ja liiga leebed karistused tulekahjude tahtliku põhjustamise puhul ning ebaseaduslike ehitiste keelamise ja metsade uuendamisega seotud seaduste ebapiisav täitmine; märgib, et nii ulatuslike metsatulekahjude tagajärjel, eriti Lõuna-Euroopas, ei suuda metsad taastuda ning et sellel on tõsised ökoloogilised tagajärjed ning majanduslik ja sotsiaalne mõju; märgib samuti, et ebatavalised ilmastikutingimused tõid 2007. aastal endaga kaasa ülisuurte tulekahjude järsu kasvu ja need võivad tõenäoliselt järgnevatel aastatel hakata sagedamini korduma; märgib lisaks, et globaalne soojenemine suureneb vähemalt järgmise 30 aasta jooksul ning see võib mõjutada eeskätt neid piirkondi, mis on kliimamuutuste mõju suhtes haavatavamad; |
| --- | --- |

30.

väljendab muret selle pärast, et viimastel aastatel on Euroopa kannatanud metsatulekahjude tõttu, mis hävitavad aastas rohkem kui 400 000 hektarit metsa, mille põhjuseks on maapiirkondade järkjärguline mahajätmine, traditsioonilisest tegevusest loobumine, ebapiisav metsahooldus, ühest puuliigist koosnevad suured metsaalad, ebasobivate puuliikide istutamine, nõuetekohase ennetuspoliitika puudumine ja liiga leebed karistused tulekahjude tahtliku põhjustamise puhul ning ebaseaduslike ehitiste keelamise ja metsade uuendamisega seotud seaduste ebapiisav täitmine; märgib, et nii ulatuslike metsatulekahjude tagajärjel, eriti Lõuna-Euroopas, ei suuda metsad taastuda ning et sellel on tõsised ökoloogilised tagajärjed ning majanduslik ja sotsiaalne mõju; märgib samuti, et ebatavalised ilmastikutingimused tõid 2007. aastal endaga kaasa ülisuurte tulekahjude järsu kasvu ja need võivad tõenäoliselt järgnevatel aastatel hakata sagedamini korduma; märgib lisaks, et globaalne soojenemine suureneb vähemalt järgmise 30 aasta jooksul ning see võib mõjutada eeskätt neid piirkondi, mis on kliimamuutuste mõju suhtes haavatavamad;

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon seaks oma ettepanekus ELi kliimamuutusega kohanemise tegevuskava kohta esmatähtsale kohale põua ja metsatulekahjude ennetamise ja nende vastu võitlemise, pöörates tähelepanu Lõuna-Euroopale, nagu tegi ettepaneku Euroopa Parlament oma resolutsioonis metsatulekahjude kohta 2009. aasta suvel; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et komisjon seaks oma ettepanekus ELi kliimamuutusega kohanemise tegevuskava kohta esmatähtsale kohale põua ja metsatulekahjude ennetamise ja nende vastu võitlemise, pöörates tähelepanu Lõuna-Euroopale, nagu tegi ettepaneku Euroopa Parlament oma resolutsioonis metsatulekahjude kohta 2009. aasta suvel;

| 32. | palub komisjonil esitada soovitused riiklike kodanikukaitse süsteemide kohandamiseks kliimamuutuse mõjuga; nõuab eelkõige tungivalt, et komisjon võtaks meetmeid, et suurendada Euroopa metsatulekahjude taktikalise reservi vahendeid ja suutlikkust; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil esitada soovitused riiklike kodanikukaitse süsteemide kohandamiseks kliimamuutuse mõjuga; nõuab eelkõige tungivalt, et komisjon võtaks meetmeid, et suurendada Euroopa metsatulekahjude taktikalise reservi vahendeid ja suutlikkust;

| 33. | soovitab komisjonil koostada teadusuuringute programme, et uurida metsade reaktsiooni kõrgemale süsinikdioksiidi heite tasemele, kõrgemale temperatuurile ja põuale; |
| --- | --- |

33.

soovitab komisjonil koostada teadusuuringute programme, et uurida metsade reaktsiooni kõrgemale süsinikdioksiidi heite tasemele, kõrgemale temperatuurile ja põuale;

| 34. | soovitab komisjonil koostada teadusuuringute programme, et töötada välja uusi meetodeid nende metsade majandamiseks, mille ökosüsteemid on sattunud kliimamuutuse mõju alla, võttes arvesse uut, kliimamuutuse tagajärjel tekkinud olukorda; |
| --- | --- |

34.

soovitab komisjonil koostada teadusuuringute programme, et töötada välja uusi meetodeid nende metsade majandamiseks, mille ökosüsteemid on sattunud kliimamuutuse mõju alla, võttes arvesse uut, kliimamuutuse tagajärjel tekkinud olukorda;

Kalandus

| 35. | nõuab, et kaalutaks alternatiivseid kalavarude haldamise süsteeme ning Euroopa kalalaevastiku mõne osa võimsuse vähendamist, et juurutada säästvaid kalapüügi- ja vesiviljelustavasid; |
| --- | --- |

35.

nõuab, et kaalutaks alternatiivseid kalavarude haldamise süsteeme ning Euroopa kalalaevastiku mõne osa võimsuse vähendamist, et juurutada säästvaid kalapüügi- ja vesiviljelustavasid;

| 36. | palub komisjonil uurida rohevetikate levikut ja nende mõju kalandussektorile; nõuab ühtlasi, et uuritaks ka, kuidas kliima soojenemisest tingitud hoovusemuutused mõjuvad teatavatele mereliikidele; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil uurida rohevetikate levikut ja nende mõju kalandussektorile; nõuab ühtlasi, et uuritaks ka, kuidas kliima soojenemisest tingitud hoovusemuutused mõjuvad teatavatele mereliikidele;

| 37. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks rannikualade integreeritud majandamise soovituste tugevdamise ja rakendamise ELi integreeritud merenduspoliitika üldises kontekstis, ühendades kõik mere ja ookeaniga seotud poliitikavaldkonnad; |
| --- | --- |

37.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks rannikualade integreeritud majandamise soovituste tugevdamise ja rakendamise ELi integreeritud merenduspoliitika üldises kontekstis, ühendades kõik mere ja ookeaniga seotud poliitikavaldkonnad;

| 38. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et kohastumist ökosüsteemi vastupanuvõime kaudu võetaks arvesse kõigis ühenduse seisukohtades rahvusvahelistel kalapüügi ja merekeskkonna alastel läbirääkimistel ning eriti kalandusalaste partnerluslepingute ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide puhul; |
| --- | --- |

38.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et kohastumist ökosüsteemi vastupanuvõime kaudu võetaks arvesse kõigis ühenduse seisukohtades rahvusvahelistel kalapüügi ja merekeskkonna alastel läbirääkimistel ning eriti kalandusalaste partnerluslepingute ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide puhul;

| 39. | kutsub komisjoni üles osalema aktiivselt sinise süsiniku fondi loomises ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames; rõhutab, et fond peaks otsima üldise merendusalase planeerimise raames rahastamise ja kooskõlastamise mehhanisme rannikualade ja mere ökosüsteemide ning ookeani süsiniku kaitsmiseks ja haldamiseks; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles osalema aktiivselt sinise süsiniku fondi loomises ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames; rõhutab, et fond peaks otsima üldise merendusalase planeerimise raames rahastamise ja kooskõlastamise mehhanisme rannikualade ja mere ökosüsteemide ning ookeani süsiniku kaitsmiseks ja haldamiseks;

Muld

| 40. | on seisukohal, et muld ei avalda mitte üksnes suurt mõju kliimamuutusele, vaid et kliimamuutuse enda tulemuseks võib olla mulla tõsine degradeerumine või erosioon; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et muld ei avalda mitte üksnes suurt mõju kliimamuutusele, vaid et kliimamuutuse enda tulemuseks võib olla mulla tõsine degradeerumine või erosioon;

| 41. | tunnistab, et mulla degradeerumisel on eeskätt kohalikud ja piirkondlikud põhjused ja mõjud ning seetõttu tuleb järgida subsidiaarsuse põhimõtet; nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes ei ole jõustanud mullakaitse alaseid õigusakte, kannaksid täit vastutust; |
| --- | --- |

41.

tunnistab, et mulla degradeerumisel on eeskätt kohalikud ja piirkondlikud põhjused ja mõjud ning seetõttu tuleb järgida subsidiaarsuse põhimõtet; nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes ei ole jõustanud mullakaitse alaseid õigusakte, kannaksid täit vastutust;

Ranniku- ja saarepiirkonnad

| 42. | on veendunud, et ranniku- ja saarepiirkondade suhtes tuleks kohaldada kohanemismeetmeid esmajärjekorras, sest need piirkonnad on kliimamuutuse mõju suhtes eriti haavatavad, tihedalt asustatud ja kaalul on nende majandussuutlikkus; |
| --- | --- |

42.

on veendunud, et ranniku- ja saarepiirkondade suhtes tuleks kohaldada kohanemismeetmeid esmajärjekorras, sest need piirkonnad on kliimamuutuse mõju suhtes eriti haavatavad, tihedalt asustatud ja kaalul on nende majandussuutlikkus;

Tervishoiu- ja sotsiaalpoliitika

| 43. | rõhutab, et kliimamuutusega kohanemise poliitika peaks tagama püsiva kasvu; rõhutab lisaks, et samal ajal võib ja peab see poliitika looma töökohti ja kaitsma sotsiaalset õiglust, aidates seeläbi kaasa tööhõive kasvule ning aidates võidelda vaesuse ja sotsiaalse ebavõrdsuse vastu; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et kliimamuutusega kohanemise poliitika peaks tagama püsiva kasvu; rõhutab lisaks, et samal ajal võib ja peab see poliitika looma töökohti ja kaitsma sotsiaalset õiglust, aidates seeläbi kaasa tööhõive kasvule ning aidates võidelda vaesuse ja sotsiaalse ebavõrdsuse vastu;

| 44. | rõhutab, et kohanemispoliitika sotsiaalset ja tööhõive mõõdet tuleb arvesse võtta ELi taastamisstrateegias; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et kohanemispoliitika sotsiaalset ja tööhõive mõõdet tuleb arvesse võtta ELi taastamisstrateegias;

| 45. | märgib, et edasipüüdlikud kohanemiskavad aitavad kaasa keskkonnasõbralike töökohtade arendamisele, mis aitavad meil liikuda süsinikdioksiidiheiteta majanduse suunas, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles tegema suuremaid jõupingutusi püsiva majanduskasvu saavutamiseks kõikjal Euroopas; |
| --- | --- |

45.

märgib, et edasipüüdlikud kohanemiskavad aitavad kaasa keskkonnasõbralike töökohtade arendamisele, mis aitavad meil liikuda süsinikdioksiidiheiteta majanduse suunas, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles tegema suuremaid jõupingutusi püsiva majanduskasvu saavutamiseks kõikjal Euroopas;

| 46. | rõhutab, et kõige vaesematele kogukondadele või ühiskonnarühmadele peab seoses kohanemismeetmete suurte kuludega tagama piisava toetuse; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et kõige vaesematele kogukondadele või ühiskonnarühmadele peab seoses kohanemismeetmete suurte kuludega tagama piisava toetuse;

| 47. | väljendab rahulolu komisjoni ettepanekute üle, mille kohaselt 2011. aastaks töötatakse välja suunised ja järelevalvemehhanismid seoses kliimamuutuse mõjuga tervisele; rõhutab, et on suurenenud siirutajate kaudu levivate nakkushaiguste oht, millel on tõsine mõju hingamisteedele, ning et Euroopa kodanikke on vaja teavitada tõhusatest ennetusmeetmetest, mida soovitab Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus; |
| --- | --- |

47.

väljendab rahulolu komisjoni ettepanekute üle, mille kohaselt 2011. aastaks töötatakse välja suunised ja järelevalvemehhanismid seoses kliimamuutuse mõjuga tervisele; rõhutab, et on suurenenud siirutajate kaudu levivate nakkushaiguste oht, millel on tõsine mõju hingamisteedele, ning et Euroopa kodanikke on vaja teavitada tõhusatest ennetusmeetmetest, mida soovitab Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus;

| 48. | märgib, et kliimamuutuse mõju tervisele avaldub tõenäoliselt kõige raskemal kujul puudustkannatavates kogukondades, vaeseimates elanikerühmades ja kõige haavatavamates rühmades, nagu lapsed, eakad ja need, kes on juba haiged; peab oluliseks, et kohanemismeetmeid kaalutaks tervisealast ebavõrdsust arvesse võttes ja et selliste meetmete puhul julgustatakse tegevusi, mis toovad kasu ka tervisele; |
| --- | --- |

48.

märgib, et kliimamuutuse mõju tervisele avaldub tõenäoliselt kõige raskemal kujul puudustkannatavates kogukondades, vaeseimates elanikerühmades ja kõige haavatavamates rühmades, nagu lapsed, eakad ja need, kes on juba haiged; peab oluliseks, et kohanemismeetmeid kaalutaks tervisealast ebavõrdsust arvesse võttes ja et selliste meetmete puhul julgustatakse tegevusi, mis toovad kasu ka tervisele;

| 49. | rõhutab vajadust tõhustada loomahaiguste olemasolevaid seire- ja kontrollisüsteeme; |
| --- | --- |

49.

rõhutab vajadust tõhustada loomahaiguste olemasolevaid seire- ja kontrollisüsteeme;

| 50. | tunnistab tervishoiusektori rolli kohanemisel; kutsub ELi üles toetama meetmeid, mille eesmärk on vähendada sektori süsinikdioksiidiheidet, ning tagama piisavad rahalised vahendid kohanemismeetmetele tervishoiusektoris; |
| --- | --- |

50.

tunnistab tervishoiusektori rolli kohanemisel; kutsub ELi üles toetama meetmeid, mille eesmärk on vähendada sektori süsinikdioksiidiheidet, ning tagama piisavad rahalised vahendid kohanemismeetmetele tervishoiusektoris;

Infrastruktuur

| 51. | rõhutab vajadust tagada, et kehtivates õigusaktides tööstuslubade kohta ja kliimamuutuse keskkonnamõju hindamise kohta oleks sätestatud, et infrastruktuuri kavandamisel ja lubatavas tööstustegevuses tuleb täiel määral arvesse võtta prognoositavaid kliimatingimusi ja sellest tulenevaid ohtusid, kuid samal ajal säilitada teatav kohanemissuutlikkus; juhib tähelepanu sellele, et paljudel juhtudel oleks asjakohasem haavatavaid piirkondi pigem mitte arendada kui ehitada kaitsesüsteeme kahjulikeks kliimamõjudeks valmistumiseks; |
| --- | --- |

51.

rõhutab vajadust tagada, et kehtivates õigusaktides tööstuslubade kohta ja kliimamuutuse keskkonnamõju hindamise kohta oleks sätestatud, et infrastruktuuri kavandamisel ja lubatavas tööstustegevuses tuleb täiel määral arvesse võtta prognoositavaid kliimatingimusi ja sellest tulenevaid ohtusid, kuid samal ajal säilitada teatav kohanemissuutlikkus; juhib tähelepanu sellele, et paljudel juhtudel oleks asjakohasem haavatavaid piirkondi pigem mitte arendada kui ehitada kaitsesüsteeme kahjulikeks kliimamõjudeks valmistumiseks;

| 52. | rõhutab, et vaja on tagada, et kliimamuutuse keskkonnamõju hindamisel võetaks vajaduse korral tavaliselt arvesse mitmesuguseid kliimamuutusega kohanemise tõenäolisi variante, kui need on teaduslikult põhjendatud; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et vaja on tagada, et kliimamuutuse keskkonnamõju hindamisel võetaks vajaduse korral tavaliselt arvesse mitmesuguseid kliimamuutusega kohanemise tõenäolisi variante, kui need on teaduslikult põhjendatud;

| 53. | palub komisjonil võimalikult kiiresti välja töötada metoodika infrastruktuuriprojektide „ilmastikukindluse” tagamiseks, kaasa arvatud kulude-tulude analüüs ja võimalikud alternatiivid; |
| --- | --- |

53.

palub komisjonil võimalikult kiiresti välja töötada metoodika infrastruktuuriprojektide „ilmastikukindluse” tagamiseks, kaasa arvatud kulude-tulude analüüs ja võimalikud alternatiivid;

| 54. | soovitab komisjonil kaaluda, kuidas muude võimaluste seas, mida ta kavatseb uurida seoses era- ja riiklike investeeringute kliimamõju hindamisega, ergutada asjakohast maakasutuse kavandamist (kaasa arvatud ohtude kaardistamine); |
| --- | --- |

54.

soovitab komisjonil kaaluda, kuidas muude võimaluste seas, mida ta kavatseb uurida seoses era- ja riiklike investeeringute kliimamõju hindamisega, ergutada asjakohast maakasutuse kavandamist (kaasa arvatud ohtude kaardistamine);

| 55. | ergutab komisjoni teostama oma kavatsust võtta ehitusstandardites (nagu Eurocodes) arvesse kliimamõju, et suurendada ohtlikes piirkondades asuvate ehitiste vastupidavust; |
| --- | --- |

55.

ergutab komisjoni teostama oma kavatsust võtta ehitusstandardites (nagu Eurocodes) arvesse kliimamõju, et suurendada ohtlikes piirkondades asuvate ehitiste vastupidavust;

| 56. | on seisukohal, et mikroklimaatilisest seisukohast tuleks vältida tihedalt asustatud aladel ja linnades ehitisi, mis ei lase veel pinnasesse imbuda; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et mikroklimaatilisest seisukohast tuleks vältida tihedalt asustatud aladel ja linnades ehitisi, mis ei lase veel pinnasesse imbuda;

Transport

| 57. | avaldab kahetsust, et valges raamatus ei ole pööratud eriti tähelepanu transpordisektorile, kuigi transport tekitab 27 % ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest ja vaja on tõhusaid kohanemismeetmeid; |
| --- | --- |

57.

avaldab kahetsust, et valges raamatus ei ole pööratud eriti tähelepanu transpordisektorile, kuigi transport tekitab 27 % ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest ja vaja on tõhusaid kohanemismeetmeid;

| 58. | rõhutab, et transpordisektor peab lahutamatult kuuluma Euroopa kliimamuutuse strateegia raamesse, ning palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti Euroopa kliima- ja transpordipaketi ettepanek, |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et transpordisektor peab lahutamatult kuuluma Euroopa kliimamuutuse strateegia raamesse, ning palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti Euroopa kliima- ja transpordipaketi ettepanek,

| 59. | peab hädavajalikuks toetada ümbersuunamist kui üht vahendit vähendada transpordisektori süsinikudioksiidi heitkoguseid; |
| --- | --- |

59.

peab hädavajalikuks toetada ümbersuunamist kui üht vahendit vähendada transpordisektori süsinikudioksiidi heitkoguseid;

| 60. | rõhutab, et kõik transpordiliigid peavad järkjärgult võtma arvesse kohanemisega seotud väliskulusid; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et kõik transpordiliigid peavad järkjärgult võtma arvesse kohanemisega seotud väliskulusid;

| 61. | on seisukohal, et transpordisektoris vajalike kohanemismeetmete majanduslikke, sotsiaalseid ja finantstagajärgi, nagu sektori ümberkorraldamise mõju (eelkõige ümbersuunamise tõttu) ei teata ega prognoosita veel piisavalt; palub komisjonil määratleda haavatavuse näitajad ning heade tavade vahetamise meetodid selle sektori eri harudes (maantee-, raudtee-, õhu- ja meretransport); |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et transpordisektoris vajalike kohanemismeetmete majanduslikke, sotsiaalseid ja finantstagajärgi, nagu sektori ümberkorraldamise mõju (eelkõige ümbersuunamise tõttu) ei teata ega prognoosita veel piisavalt; palub komisjonil määratleda haavatavuse näitajad ning heade tavade vahetamise meetodid selle sektori eri harudes (maantee-, raudtee-, õhu- ja meretransport);

| 62. | kutsub komisjoni ja liikmesriike välja töötama tõhusat linnalise liikuvuse poliitikat, mille eesmärk on vähendada suurtes linnastutes saastamist ja liiklusummikuid tänu ühistranspordi arendamisele, erinevate transpordiliikide ja nn arukate transpordisüsteemide kasutamisele; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni ja liikmesriike välja töötama tõhusat linnalise liikuvuse poliitikat, mille eesmärk on vähendada suurtes linnastutes saastamist ja liiklusummikuid tänu ühistranspordi arendamisele, erinevate transpordiliikide ja nn arukate transpordisüsteemide kasutamisele;

| 63. | rõhutab ühtlasi, et kaasaegse ja säästva transpordipoliitika edendamiseks tuleb ELi järgmisel, 2014–2020. aasta finantsplaneerimise perioodil anda vajalikku rahalist toetust esmatähtsatele üleeuroopalistele raudtee-, mere- ja veeteede projektidele; |
| --- | --- |

63.

rõhutab ühtlasi, et kaasaegse ja säästva transpordipoliitika edendamiseks tuleb ELi järgmisel, 2014–2020. aasta finantsplaneerimise perioodil anda vajalikku rahalist toetust esmatähtsatele üleeuroopalistele raudtee-, mere- ja veeteede projektidele;

| 64. | rõhutab vajadust jätkata Eurovignette’i direktiivi õigusloomemenetlust, et hõlbustada väliskulude arvessevõtmist põhimõtte „saastaja maksab” alusel ning luua erinevatele transpordiliikidele võrdsed konkurentsitingimused; |
| --- | --- |

64.

rõhutab vajadust jätkata Eurovignette’i direktiivi õigusloomemenetlust, et hõlbustada väliskulude arvessevõtmist põhimõtte „saastaja maksab” alusel ning luua erinevatele transpordiliikidele võrdsed konkurentsitingimused;

Energia

| 65. | rõhutab, et kliimamuutus mõjutab tugevasti energia pakkumist ja nõudlust ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et kliimamuutus mõjutab tugevasti energia pakkumist ja nõudlust ELi liikmesriikides;

| 66. | palub komisjonil põhjalikult analüüsida energeetika tulevikuväljavaateid, võttes arvesse kliimamuutuse mõju infrastruktuurile ja energianõudlusele; |
| --- | --- |

66.

palub komisjonil põhjalikult analüüsida energeetika tulevikuväljavaateid, võttes arvesse kliimamuutuse mõju infrastruktuurile ja energianõudlusele;

| 67. | palub komisjonil uurida, kas kliimamuutus võib mõjutada taastuvatest ja fossiilsetest energiaallikatest energia tootmise võimalusi, ja juhib eriti tähelepanu soojuselektrijaamade jahutamisega seotud raskustele ja selle tagajärgedele; |
| --- | --- |

67.

palub komisjonil uurida, kas kliimamuutus võib mõjutada taastuvatest ja fossiilsetest energiaallikatest energia tootmise võimalusi, ja juhib eriti tähelepanu soojuselektrijaamade jahutamisega seotud raskustele ja selle tagajärgedele;

| 68. | juhib seoses tuumareaktorite jahutussüsteemidega tähelepanu erilisele ohule, mis ähvardab tuumarajatisi kuumalainete ajal, kuna sellel võivad olla kahjulikud tagajärjed ümbruskonna veevarudele ja elektrienergia varustuskindlusele; |
| --- | --- |

68.

juhib seoses tuumareaktorite jahutussüsteemidega tähelepanu erilisele ohule, mis ähvardab tuumarajatisi kuumalainete ajal, kuna sellel võivad olla kahjulikud tagajärjed ümbruskonna veevarudele ja elektrienergia varustuskindlusele;

| 69. | märgib, et äärmuslikud ilmastikutingimused, nagu üleujutused ja tormid, võivad kahjustada elektrijaamu, elektrimaste, alajaamu ja elektrikappe või need ajutiselt kasutamiskõlbmatuks muuta; on seisukohal, et seetõttu on vaja mitmekesist ja tugevat elektrivõrku, et saavutada vajalik paindlikkus, ning et tugevdada tuleb nii kohalikke võrke kui ka rahvusvahelisi kõrgepingevõrke; |
| --- | --- |

69.

märgib, et äärmuslikud ilmastikutingimused, nagu üleujutused ja tormid, võivad kahjustada elektrijaamu, elektrimaste, alajaamu ja elektrikappe või need ajutiselt kasutamiskõlbmatuks muuta; on seisukohal, et seetõttu on vaja mitmekesist ja tugevat elektrivõrku, et saavutada vajalik paindlikkus, ning et tugevdada tuleb nii kohalikke võrke kui ka rahvusvahelisi kõrgepingevõrke;

| 70. | rõhutab, et kliimamuutuse tagajärjel muutub ehitiste energiakasutus ning et suurim probleem on toimetulek hoonete ülekuumenemisega; on seisukohal, et siin võivad oluliseks osutuda loomulik jahutus, mehaaniline jahutamine, energiatõhusus ja hästi läbimõeldud ruumiline planeerimine; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, et kliimamuutuse tagajärjel muutub ehitiste energiakasutus ning et suurim probleem on toimetulek hoonete ülekuumenemisega; on seisukohal, et siin võivad oluliseks osutuda loomulik jahutus, mehaaniline jahutamine, energiatõhusus ja hästi läbimõeldud ruumiline planeerimine;

| 71. | on seisukohal, et aruka energiapoliitikaga, millega edendatakse aktiivselt taastuvaid energiaallikaid, detsentraliseeritud energiavarustust ja energiatõhusust oma territooriumil, aitavad piirkonnad kaasa mitte üksnes võitlusele kliimamuutuse mõjudega, vaid loovad oma kodanikele ka uusi majanduslikke võimalusi ja väljavaateid; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et aruka energiapoliitikaga, millega edendatakse aktiivselt taastuvaid energiaallikaid, detsentraliseeritud energiavarustust ja energiatõhusust oma territooriumil, aitavad piirkonnad kaasa mitte üksnes võitlusele kliimamuutuse mõjudega, vaid loovad oma kodanikele ka uusi majanduslikke võimalusi ja väljavaateid;

| 72. | rõhutab, et energiavarustuse ja energia kättesaadavuse meetmed tuleb määratleda liikmesriikidevahelisest solidaarsusest lähtudes ning et EL peaks aitama saavutada ülemaailmses poliitikas nihet suurema energiatõhususe ja madala süsinikusisaldusega energiaallikate, näiteks taastuvate energiaallikate edendamise suunas; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et energiavarustuse ja energia kättesaadavuse meetmed tuleb määratleda liikmesriikidevahelisest solidaarsusest lähtudes ning et EL peaks aitama saavutada ülemaailmses poliitikas nihet suurema energiatõhususe ja madala süsinikusisaldusega energiaallikate, näiteks taastuvate energiaallikate edendamise suunas;

| 73. | kutsub liikmesriike üles esitama 30. juuniks 2010 kaugeleulatuvaid, põhjalikke ja realistlikke riiklikke tegevuskavasid vastavalt ELi kehtestatud mudelitele ja parameetritele, pidades silmas seda, et liikmesriigi taastuvenergia vajaduse peab põhimõtteliselt rahuldama kohalik tootmine ning mehhanismi taastuvenergia statistiliseks ülekandeks liikmesriikide vahel võib kasutada üksnes õigustatud juhtudel; |
| --- | --- |

73.

kutsub liikmesriike üles esitama 30. juuniks 2010 kaugeleulatuvaid, põhjalikke ja realistlikke riiklikke tegevuskavasid vastavalt ELi kehtestatud mudelitele ja parameetritele, pidades silmas seda, et liikmesriigi taastuvenergia vajaduse peab põhimõtteliselt rahuldama kohalik tootmine ning mehhanismi taastuvenergia statistiliseks ülekandeks liikmesriikide vahel võib kasutada üksnes õigustatud juhtudel;

| 74. | rõhutab samuti, et esmatähtsaks tuleb pidada lisameetmeid edendamaks ühenduse strateegiat, millega püütakse 2020. aastaks saavutada energiatõhususe 20 %line tõus; peab kehtivate energiatõhususe tegevuskavade hindamisel samuti asjakohaseks kaaluda võimalust muuta see eesmärk ühenduse tasandil õiguslikult siduvaks; |
| --- | --- |

74.

rõhutab samuti, et esmatähtsaks tuleb pidada lisameetmeid edendamaks ühenduse strateegiat, millega püütakse 2020. aastaks saavutada energiatõhususe 20 %line tõus; peab kehtivate energiatõhususe tegevuskavade hindamisel samuti asjakohaseks kaaluda võimalust muuta see eesmärk ühenduse tasandil õiguslikult siduvaks;

Bioloogiline mitmekesisus

| 75. | arvestades asjaolu, et NATURA 2000 võrgustik on keskne element Euroopa Liidu poliitikas, mis näeb ette pingutusi ökosüsteemide säilitamiseks kliimamuutuse olukorras, nõuab NATURA 2000 ja muude asjakohaste maastike aktiivset haldamist koos ELi ja liikmesriikide poolse asjakohase rahastamisega ning koostöös ja konsulteerimisel kohalike kogukondadega, ning rõhutab, et on vaja juhiseid loodusmaastike vahelise sidususe tagamiseks; rõhutab, nii nagu on märgitud komisjoni teatisele „Euroopa Liidu strateegia väljatöötamine sissetungivate liikide suhtes” lisatud komisjoni mõjuhinnangus (SEK(2008)2887), et palju on veel teadmata liikide sissetungi ulatuse ja viiside kohta ning selle kohta, millist mõju nad avaldavad ökosüsteemidele ja kuidas mõjutab bioloogilist sissetungi kliimamuutus; |
| --- | --- |

75.

arvestades asjaolu, et NATURA 2000 võrgustik on keskne element Euroopa Liidu poliitikas, mis näeb ette pingutusi ökosüsteemide säilitamiseks kliimamuutuse olukorras, nõuab NATURA 2000 ja muude asjakohaste maastike aktiivset haldamist koos ELi ja liikmesriikide poolse asjakohase rahastamisega ning koostöös ja konsulteerimisel kohalike kogukondadega, ning rõhutab, et on vaja juhiseid loodusmaastike vahelise sidususe tagamiseks; rõhutab, nii nagu on märgitud komisjoni teatisele „Euroopa Liidu strateegia väljatöötamine sissetungivate liikide suhtes” lisatud komisjoni mõjuhinnangus (SEK(2008)2887), et palju on veel teadmata liikide sissetungi ulatuse ja viiside kohta ning selle kohta, millist mõju nad avaldavad ökosüsteemidele ja kuidas mõjutab bioloogilist sissetungi kliimamuutus;

| 76. | rõhutab, et nii maismaa kui ka mere ökosüsteemide vastupidavus sõltub lõppkokkuvõttes bioloogilise mitmekesisuse säilitamisest; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, et nii maismaa kui ka mere ökosüsteemide vastupidavus sõltub lõppkokkuvõttes bioloogilise mitmekesisuse säilitamisest;

| 77. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELi kehtivad õigusaktid, nagu vee raamdirektiiv (10) ja merestrateegia raamdirektiiv (11), võivad aidata säilitada Euroopa ökosüsteemide vastupidavust, kui haldamiskavades rakendatakse ökosüsteemipõhist lähenemist; palub komisjonil ja liikmesriikidel pöörata nimetatud poliitika rakendamisele suurimat tähelepanu; |
| --- | --- |

77.

juhib tähelepanu asjaolule, et ELi kehtivad õigusaktid, nagu vee raamdirektiiv (10) ja merestrateegia raamdirektiiv (11), võivad aidata säilitada Euroopa ökosüsteemide vastupidavust, kui haldamiskavades rakendatakse ökosüsteemipõhist lähenemist; palub komisjonil ja liikmesriikidel pöörata nimetatud poliitika rakendamisele suurimat tähelepanu;

| 78. | rõhutab, et oluline on uurida võõrliikide tungimist Euroopa ökosüsteemidesse (nt troopilised mereliigid Vahemeres) ja kujundada sobiv poliitika selle nähtuse tõrjumiseks; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et oluline on uurida võõrliikide tungimist Euroopa ökosüsteemidesse (nt troopilised mereliigid Vahemeres) ja kujundada sobiv poliitika selle nähtuse tõrjumiseks;

Linnakeskkond

| 79. | rõhutab asjaolu, et linnapiirkondades elab ligi 75 % Euroopa rahvastikust ja kliimamuutus on üks linnaelu kvaliteeti mõjutavaid tegureid; nõuab tungivalt, et Euroopa Keskkonnaagentuur uuriks kliimamuutuse oodatavat mõju linnapiirkondade mikrokliimale (võttes arvesse näiteks linna kui soojussaare nähtust); |
| --- | --- |

79.

rõhutab asjaolu, et linnapiirkondades elab ligi 75 % Euroopa rahvastikust ja kliimamuutus on üks linnaelu kvaliteeti mõjutavaid tegureid; nõuab tungivalt, et Euroopa Keskkonnaagentuur uuriks kliimamuutuse oodatavat mõju linnapiirkondade mikrokliimale (võttes arvesse näiteks linna kui soojussaare nähtust);

Ränne

| 80. | rõhutab, et kliimamuutus vallandab tõenäoliselt ulatusliku keskkonnarände piirkondadest, kust juba praegu lähtuvad Euroopasse suunduvad rändevood (Aafrika, Lähis-Ida, Aasia lõuna- ja kaguosa); |
| --- | --- |

80.

rõhutab, et kliimamuutus vallandab tõenäoliselt ulatusliku keskkonnarände piirkondadest, kust juba praegu lähtuvad Euroopasse suunduvad rändevood (Aafrika, Lähis-Ida, Aasia lõuna- ja kaguosa);

| 81. | rõhutab, et keskkonnarännet tuleks arvesse võtta pikaajalise arenguabipoliitika kavandamisel, et võtta päritolumaades õigeaegseid ennetavaid ja humanitaarmeetmeid; |
| --- | --- |

81.

rõhutab, et keskkonnarännet tuleks arvesse võtta pikaajalise arenguabipoliitika kavandamisel, et võtta päritolumaades õigeaegseid ennetavaid ja humanitaarmeetmeid;

Kultuuripärand

| 82. | rõhutab, et väga oluline on välja töötada kohanemismeetmed, milles võetaks arvesse Euroopa kultuuripärandi kõiki aspekte; |
| --- | --- |

82.

rõhutab, et väga oluline on välja töötada kohanemismeetmed, milles võetaks arvesse Euroopa kultuuripärandi kõiki aspekte;

Struktuur ja juhtimine

| 83. | rõhutab vajadust käsitada kohalikke ja piirkondlikke asutusi peaosalistena võitluses kliimamuutuse negatiivse mõjuga; |
| --- | --- |

83.

rõhutab vajadust käsitada kohalikke ja piirkondlikke asutusi peaosalistena võitluses kliimamuutuse negatiivse mõjuga;

| 84. | peab väga tähtsaks sekkumise asjakohase tasandi, sektoriülese ühtlustamise ja pideva keskkonnatoetuse olemasolu, et rakendatavate abinõude tõhusust maksimaalselt suurendada; |
| --- | --- |

84.

peab väga tähtsaks sekkumise asjakohase tasandi, sektoriülese ühtlustamise ja pideva keskkonnatoetuse olemasolu, et rakendatavate abinõude tõhusust maksimaalselt suurendada;

| 85. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kliimamuutusega kohanemist käsitledes edendama kooskõlastatud lähenemist, et tagada kogu Euroopa Liitu hõlmav territoriaalne ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

85.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kliimamuutusega kohanemist käsitledes edendama kooskõlastatud lähenemist, et tagada kogu Euroopa Liitu hõlmav territoriaalne ühtekuuluvus;

| 86. | on seisukohal, et tuleb võtta meetmeid, et ühitada majanduslikult uuenduslik ja säästev tegevus looduskeskkonna kaitsega ning seega vähendada miinimumini ökoloogiliste ja majanduslike huvide vastuolu; |
| --- | --- |

86.

on seisukohal, et tuleb võtta meetmeid, et ühitada majanduslikult uuenduslik ja säästev tegevus looduskeskkonna kaitsega ning seega vähendada miinimumini ökoloogiliste ja majanduslike huvide vastuolu;

| 87. | nõuab tungivalt, et komisjon viiks ellu ettepanekud kehtestada kohustuslikud riiklikud ja piirkondlikud kohanemiskavad; |
| --- | --- |

87.

nõuab tungivalt, et komisjon viiks ellu ettepanekud kehtestada kohustuslikud riiklikud ja piirkondlikud kohanemiskavad;

| 88. | palub komisjonil välja töötada kõikehõlmav lähenemisviis kindlustussektori kaasamiseks, pidades silmas riskiteadlikkust ja riskijagamist; |
| --- | --- |

88.

palub komisjonil välja töötada kõikehõlmav lähenemisviis kindlustussektori kaasamiseks, pidades silmas riskiteadlikkust ja riskijagamist;

| 89. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kujundada riiklike ametiasutuste tugeval juhtimisel ja osavõtul vajalikud avaliku ja erasektori partnerlussuhted pikaajalise, tugeva ja tõhusa kliimaga seotud ohtude haldamise raamistiku loomiseks (hõlmates kõiki aspekte ohuteadlikkusest ohtude jagamise ja taastumiseni); |
| --- | --- |

89.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kujundada riiklike ametiasutuste tugeval juhtimisel ja osavõtul vajalikud avaliku ja erasektori partnerlussuhted pikaajalise, tugeva ja tõhusa kliimaga seotud ohtude haldamise raamistiku loomiseks (hõlmates kõiki aspekte ohuteadlikkusest ohtude jagamise ja taastumiseni);

| 90. | on seisukohal, et äärepoolseimad piirkonnad on oma erilise olukorra – nagu on sätestatud Lissaboni lepingu artiklis 349 – ja lähistroopikavöötmes paiknemise tõttu tundlikud kliimamuutuse tagajärgede suhtes ja väärivad seetõttu komisjoni erilist tähelepanu; kutsub komisjoni seetõttu üles koostama äärepoolseimate piirkondade jaoks mõjuhinnangut ja konkreetset tegevuskava ning toetama teabe ja heade tavade vahetamist nimetatud piirkondade ning nende naabruses asuvate kolmandate riikide kohalike asutuste vahel; |
| --- | --- |

90.

on seisukohal, et äärepoolseimad piirkonnad on oma erilise olukorra – nagu on sätestatud Lissaboni lepingu artiklis 349 – ja lähistroopikavöötmes paiknemise tõttu tundlikud kliimamuutuse tagajärgede suhtes ja väärivad seetõttu komisjoni erilist tähelepanu; kutsub komisjoni seetõttu üles koostama äärepoolseimate piirkondade jaoks mõjuhinnangut ja konkreetset tegevuskava ning toetama teabe ja heade tavade vahetamist nimetatud piirkondade ning nende naabruses asuvate kolmandate riikide kohalike asutuste vahel;

| 91. | palub komisjonil täielikult kasutada talle Lissaboni lepingu artikliga 260 antud uusi õigusi, et täita oma ülesannet valvata aluslepingute täitmise järele; |
| --- | --- |

91.

palub komisjonil täielikult kasutada talle Lissaboni lepingu artikliga 260 antud uusi õigusi, et täita oma ülesannet valvata aluslepingute täitmise järele;

Rahastamine

| 92. | rõhutab, et ELi eelarves ei kajastu praegu ELi poliitilised põhieesmärgid kliimamuutusega kohanemise valdkonnas; |
| --- | --- |

92.

rõhutab, et ELi eelarves ei kajastu praegu ELi poliitilised põhieesmärgid kliimamuutusega kohanemise valdkonnas;

| 93. | nõuab tungivalt, et komisjon keskenduks praeguse mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel ELi eelarve suutlikkusele kliimamuutusega toime tulla; rõhutab, et kliimamuutus ja eriti kliimamuutusega kohanemise meetmed peaksid järgmises mitmeaastases finantsraamistikus olema tähtsal kohal, et tagada vajalike rahaliste vahendite kättesaadavus; |
| --- | --- |

93.

nõuab tungivalt, et komisjon keskenduks praeguse mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel ELi eelarve suutlikkusele kliimamuutusega toime tulla; rõhutab, et kliimamuutus ja eriti kliimamuutusega kohanemise meetmed peaksid järgmises mitmeaastases finantsraamistikus olema tähtsal kohal, et tagada vajalike rahaliste vahendite kättesaadavus;

| 94. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks ELi eelarve läbivaatamise raames ettepaneku ilmastikukindluse menetluse kohta, tagamaks, et eelarve läbivaatamisel võetakse arvesse kliimamuutuse mõju; |
| --- | --- |

94.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks ELi eelarve läbivaatamise raames ettepaneku ilmastikukindluse menetluse kohta, tagamaks, et eelarve läbivaatamisel võetakse arvesse kliimamuutuse mõju;

| 95. | nõuab, et kliimamuutus seataks tulevikus üheks prioriteediks, eriti sel teel, et kohanemisstrateegia liidetakse Euroopa Liidu poliitikaga; |
| --- | --- |

95.

nõuab, et kliimamuutus seataks tulevikus üheks prioriteediks, eriti sel teel, et kohanemisstrateegia liidetakse Euroopa Liidu poliitikaga;

| 96. | nõuab ranget järelevalvet selle üle, et energiatõhususe, jäätmekäitluse ja infrastruktuuride arendamise alaste Euroopa vahenditest rahastatavate projektide ettepanekute heakskiitmisel arvestataks kliimamuutuse mõju hinnangut; |
| --- | --- |

96.

nõuab ranget järelevalvet selle üle, et energiatõhususe, jäätmekäitluse ja infrastruktuuride arendamise alaste Euroopa vahenditest rahastatavate projektide ettepanekute heakskiitmisel arvestataks kliimamuutuse mõju hinnangut;

| 97. | rõhutab, et kliimamuutuse ja keskkonnakaitse eesmärgid tuleks integreerida ELi ühtekuuluvuspoliitika lähenemis- ja majanduskasvu eesmärkidesse struktuuripoliitika väljakujunenud ülesandeid asendamata; |
| --- | --- |

97.

rõhutab, et kliimamuutuse ja keskkonnakaitse eesmärgid tuleks integreerida ELi ühtekuuluvuspoliitika lähenemis- ja majanduskasvu eesmärkidesse struktuuripoliitika väljakujunenud ülesandeid asendamata;

| 98. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks kooskõlas ELi säästva arengu strateegiaga (12) kiiresti tegevuskava, et sektorite kaupa reformida toetusi, millel on silmanähtavalt kahjulik keskkonnamõju, eesmärgiga need toetused järkjärgult likvideerida; rõhutab ühtlasi, et reformi käigus kättesaadavaks tehtavad rahalised vahendid tuleks suunata kohanemispüüdlustesse ja nn roheliste töökohtade loomisse; |
| --- | --- |

98.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks kooskõlas ELi säästva arengu strateegiaga (12) kiiresti tegevuskava, et sektorite kaupa reformida toetusi, millel on silmanähtavalt kahjulik keskkonnamõju, eesmärgiga need toetused järkjärgult likvideerida; rõhutab ühtlasi, et reformi käigus kättesaadavaks tehtavad rahalised vahendid tuleks suunata kohanemispüüdlustesse ja nn roheliste töökohtade loomisse;

| 99. | rõhutab, et mitmesuguste majanduse elavdamise kavadega kättesaadavaks tehtavaid rahastamisvahendeid tuleks kasutada ka kohanemisinvesteeringuteks ning igal juhul tuleks tagada ilmastikukindlus; |
| --- | --- |

99.

rõhutab, et mitmesuguste majanduse elavdamise kavadega kättesaadavaks tehtavaid rahastamisvahendeid tuleks kasutada ka kohanemisinvesteeringuteks ning igal juhul tuleks tagada ilmastikukindlus;

| 100. | rõhutab ennetamise põhimõtet kliimamuutusega kohanemisel; kutsub komisjoni koostama strateegiat, mille ülesandeks on kindlustada, et kohanemismeetmete võtmatajätmisest tekkivaid kulusid ei jäeta elanikkonna kanda; |
| --- | --- |

100.

rõhutab ennetamise põhimõtet kliimamuutusega kohanemisel; kutsub komisjoni koostama strateegiat, mille ülesandeks on kindlustada, et kohanemismeetmete võtmatajätmisest tekkivaid kulusid ei jäeta elanikkonna kanda;

| 101. | toetab komisjoni nõudmist, et nõukogu taaselustaks solidaarsusfondi (EUSF) määruse läbivaatamise protsessi, millega loodaks võimalus käsitleda loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste kahjusid senisest tõhusamini, paindlikumalt ja õigeaegsemalt; |
| --- | --- |

101.

toetab komisjoni nõudmist, et nõukogu taaselustaks solidaarsusfondi (EUSF) määruse läbivaatamise protsessi, millega loodaks võimalus käsitleda loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste kahjusid senisest tõhusamini, paindlikumalt ja õigeaegsemalt;

| 102. | rõhutab, et oluline osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames saastekvootide enampakkumisel saadavatest tuludest (sealhulgas lennunduse ja meretranspordi saastekvootide enampakkumise tulud) tuleks reserveerida selleks, et võimaldada ELi liikmesriikidel ja arengumaadel kliimamuutusega kohaneda; on seisukohal, et niisuguse korralduse abil tuleks toetada ka Euroopa säästvaid transpordiliike, nagu raudteetransport; nõuab, et heitkogustega kauplemise süsteemi vahendid, mis on juba reserveeritud ühenduse solidaarsuse ja majanduskasvu heaks (10 % saastekvootide enampakkumise tulust), jagataks madalama sissetuleku tasemega liikmesriikide vahel, määrates võrdse osa nii kohanemis- kui leevendusmeetmete jaoks; |
| --- | --- |

102.

rõhutab, et oluline osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames saastekvootide enampakkumisel saadavatest tuludest (sealhulgas lennunduse ja meretranspordi saastekvootide enampakkumise tulud) tuleks reserveerida selleks, et võimaldada ELi liikmesriikidel ja arengumaadel kliimamuutusega kohaneda; on seisukohal, et niisuguse korralduse abil tuleks toetada ka Euroopa säästvaid transpordiliike, nagu raudteetransport; nõuab, et heitkogustega kauplemise süsteemi vahendid, mis on juba reserveeritud ühenduse solidaarsuse ja majanduskasvu heaks (10 % saastekvootide enampakkumise tulust), jagataks madalama sissetuleku tasemega liikmesriikide vahel, määrates võrdse osa nii kohanemis- kui leevendusmeetmete jaoks;

| 103. | nõuab, et saastekvootidega kauplemise süsteemist ja muudest ühenduse allikatest saadud vahendite abil aidataks liikmesriikidel kliimamuutusega kohaneda ja võtta arvesse iga liikmesriigi või piirkonna tundlikkust kliimamuutuse suhtes; |
| --- | --- |

103.

nõuab, et saastekvootidega kauplemise süsteemist ja muudest ühenduse allikatest saadud vahendite abil aidataks liikmesriikidel kliimamuutusega kohaneda ja võtta arvesse iga liikmesriigi või piirkonna tundlikkust kliimamuutuse suhtes;

| 104. | tunnistab tööstusriikide ajaloolist vastutust ülemaailmse õhutemperatuuri tõusu eest; kordab oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsioonis öeldut, sealhulgas seda, et kohustused, mida ELi võtab kliimamuutusega seotud meetmete rahastamiseks, peaksid olema uued ja täiendama ametliku arenguabi kohustusi ega tohiks sõltuda liikmesriikide iga-aastastest eelarvemenetlustest; |
| --- | --- |

104.

tunnistab tööstusriikide ajaloolist vastutust ülemaailmse õhutemperatuuri tõusu eest; kordab oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsioonis öeldut, sealhulgas seda, et kohustused, mida ELi võtab kliimamuutusega seotud meetmete rahastamiseks, peaksid olema uued ja täiendama ametliku arenguabi kohustusi ega tohiks sõltuda liikmesriikide iga-aastastest eelarvemenetlustest;

Välistegevus

| 105. | kordab, et vastavalt Kopenhaageni lepingu punktile 8 tuleb ELi kõikidesse välispoliitika valdkondadesse lisada kohanemismeetmed; |
| --- | --- |

105.

kordab, et vastavalt Kopenhaageni lepingu punktile 8 tuleb ELi kõikidesse välispoliitika valdkondadesse lisada kohanemismeetmed;

| 106. | rõhutab, et ökosüsteemiteenuste ja vastupidavuse väärtus on veelgi suurem vähim arenenud riikides (13); rõhutab, et kõigil rahvusvahelistel läbirääkimistel, kaasa arvatud kaubandusläbirääkimised, tuleks asjakohaselt arvesse võtta kliimaga kohanemise ja eelkõige ökosüsteemide vastupidavuse meetmeid; |
| --- | --- |

106.

rõhutab, et ökosüsteemiteenuste ja vastupidavuse väärtus on veelgi suurem vähim arenenud riikides (13); rõhutab, et kõigil rahvusvahelistel läbirääkimistel, kaasa arvatud kaubandusläbirääkimised, tuleks asjakohaselt arvesse võtta kliimaga kohanemise ja eelkõige ökosüsteemide vastupidavuse meetmeid;

| 107. | on kindlalt veendunud, et EL peab säilitama oma juhtiva positsiooni ülemaailmse soojenemise vastu peetavas rahvusvahelises võitluses ja tugevdama seda positsiooni, ja on seisukohal, et igasugune viivitamine meetmete võtmisel suurendab negatiivsete keskkonna-, majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede ning suuremate kulude kaasnemise ohtu; |
| --- | --- |

107.

on kindlalt veendunud, et EL peab säilitama oma juhtiva positsiooni ülemaailmse soojenemise vastu peetavas rahvusvahelises võitluses ja tugevdama seda positsiooni, ja on seisukohal, et igasugune viivitamine meetmete võtmisel suurendab negatiivsete keskkonna-, majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede ning suuremate kulude kaasnemise ohtu;

| 108. | rõhutab, et kliimamuutusega kohanemise Euroopa tegevusraamistiku eduka rakendamise tagamiseks on väga tähtis selle lisamine ülemaailmselt sõlmitud laiaulatuslikku kokkuleppesse (millel on õiguslikult siduvad eesmärgid), mis käsitleb kliimamuutustega võitlemise meetmeid, ning rõhutab, et EL peab võtma siin juhtrolli. |
| --- | --- |

108.

rõhutab, et kliimamuutusega kohanemise Euroopa tegevusraamistiku eduka rakendamise tagamiseks on väga tähtis selle lisamine ülemaailmselt sõlmitud laiaulatuslikku kokkuleppesse (millel on õiguslikult siduvad eesmärgid), mis käsitleb kliimamuutustega võitlemise meetmeid, ning rõhutab, et EL peab võtma siin juhtrolli.

| 109. | kutsub komisjoni üles kaaluma tulevases kaheksandas raamprogrammis nende avaliku sektori vahendite suurendamist, mis on ette nähtud rahvusvaheliseks koostööks:






  a. | arenenud riikidega, et suurendada taastuvatel energiaallikatel põhinevate tehnoloogiate levikut; |
| --- | --- | --- |

109.

kutsub komisjoni üles kaaluma tulevases kaheksandas raamprogrammis nende avaliku sektori vahendite suurendamist, mis on ette nähtud rahvusvaheliseks koostööks:

a.

arenenud riikidega, et suurendada taastuvatel energiaallikatel põhinevate tehnoloogiate levikut;

| b. | arengumaadega, et toetada nende võitlust kliimamuutuse vastu, mis mõjutab kõnealuste riikide kõige haavatavamaid piirkondi, kusjuures alati tuleb arvestada piirkonna eripäraga ning kriteeriumiks seada arenguriigi sotsiaalne ja majanduslik areng selles piirkonnas, millega rahvusvahelist koostööd korraldatakse; ning |
| --- | --- |

b.

arengumaadega, et toetada nende võitlust kliimamuutuse vastu, mis mõjutab kõnealuste riikide kõige haavatavamaid piirkondi, kusjuures alati tuleb arvestada piirkonna eripäraga ning kriteeriumiks seada arenguriigi sotsiaalne ja majanduslik areng selles piirkonnas, millega rahvusvahelist koostööd korraldatakse; ning

| c. | ELiga piirnevate kolmandate riikidega, kus kliimamuutuse mõju on sarnane ELis täheldatud mõjuga; |
| --- | --- |

c.

ELiga piirnevate kolmandate riikidega, kus kliimamuutuse mõju on sarnane ELis täheldatud mõjuga;

Kliimamuutuse mõju ja kliimamuutusega kohanemise juhtrühm

| 110. | toetab komisjoni ettepanekut luua kliimamuutuse mõju ja kliimamuutusega kohanemise juhtrühm; rõhutab, et on oluline, et juhtrühma kuuluksid lisaks riikide esindajatele piirkondlikud ja kohalikud osalised; palub komisjonil tagada, et sellesse rühma võetaks vaatlejatena Euroopa Parlamendi esindajad ja ekspertidena erasektori sidusrühmad; palub komisjonil tagada, et juhtrühm pööraks erilist tähelepanu kõige tõsisematele kliimamuutusega kaasnevatele terviseohtudele, nagu ilmastikuoludega seotud surmajuhtumite sagenemine ja siirutajate kaudu levivad haigused; |
| --- | --- |

110.

toetab komisjoni ettepanekut luua kliimamuutuse mõju ja kliimamuutusega kohanemise juhtrühm; rõhutab, et on oluline, et juhtrühma kuuluksid lisaks riikide esindajatele piirkondlikud ja kohalikud osalised; palub komisjonil tagada, et sellesse rühma võetaks vaatlejatena Euroopa Parlamendi esindajad ja ekspertidena erasektori sidusrühmad; palub komisjonil tagada, et juhtrühm pööraks erilist tähelepanu kõige tõsisematele kliimamuutusega kaasnevatele terviseohtudele, nagu ilmastikuoludega seotud surmajuhtumite sagenemine ja siirutajate kaudu levivad haigused;

Komisjoni eduaruanne

| 111. | palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti eespool mainitud valge raamatu rakendamise tulemustest 2012. aastaks; |
| --- | --- |

111.

palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti eespool mainitud valge raamatu rakendamise tulemustest 2012. aastaks;

*

* *

| 112. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

112.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 247 E 15.10.2009, lk 41.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0042.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0013.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0089.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0019.

(6)  ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni otsuse eelnõu -/CP.15, „Kopenhaageni kokkulepe”, FCCC/CP/2009/L.7.

(7)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 63.

(8)  Teadusuuringute Ühiskeskus – Tulevikutehnoloogiate Instituut: „Kliimamuutuste mõju Euroopa põllumajandusele. PESETA põllumajandusuuring”, EUR 24 107 EN, 2009.

(9)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1), mida on muudetud direktiiviga 2008/32/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 60).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv), ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(12)  Nõukogu dokument nr 10917/06, ELi säästva arengu strateegia läbivaatamine.

(13)  Ebamugav probleem, leidlik lahendus: Ecosystem based Approaches to Climate Change, World Bank, Environment Department, 2009, and The Natural Fix? The Role of Ecosystems in Climate Mitigation, UNEP, 2009.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/128

---

Neljapäev, 6. mai 2010Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlus ning 2008. aasta aruanne

P7_TA(2010)0155

Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse ning 2008. aasta aruande kohta (2009/2167(INI))

2011/C 81 E/22

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta;

võttes arvesse komisjoni 15. juuli 2009. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Ühenduste finantshuvide kaitse – Pettustevastane võitlus – 2008. aasta aruanne” (KOM(2009)0372), kaasa arvatud selle lisasid (SEK(2009)1002 ja SEK(2009)1003);

võttes arvesse OLAFi 2008. aasta tegevusaruannet (1) ja OLAFi 19. juuni 2008. aasta teist aruannet nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) rakendamise kohta, samuti suuniseid OLAFi käsiraamatu asendamise kohta;

võttes arvesse OLAFi järelevalvekomitee tegevusaruannet 2008. aasta juuni ja 2009. aasta mai vahelise perioodi kohta (2);

võttes arvesse OLAFi järelevalvekomitee tegevusaruannet 2007. aasta juuni ja 2008. aasta mai vahelise perioodi kohta (3);

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet 2008. aasta eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (4);

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm (5), eelkõige peatükki majanduskuritegude ja korruptsiooni kohta;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 319 lõiget 3 ja artikli 325 lõiget 5;

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (6);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 119 lõiget 2;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A7-0100/2010),

Üldised seisukohad: teatatud eiramisjuhtumitega seotud summad

| 1. | märgib, et eiramisjuhtumite (niivõrd kuivõrd neid on tuvastatud) finantsmõju oli 2007. aastal 1 024 miljardit eurot ja langes 2008. aastal 783,2 miljoni euro peale, kusjuures vähenemist mõõdeti kõikides kulude valdkondades, välja arvatud otsetoetused ja ühinemiseelsed vahendid, ja kogusumma jaguneb järgmiselt:






  — | omavahendid: 351 miljonit eurot (vähenemine võrreldes 2007. aastaga 12,5 %), |
| --- | --- | --- |

1.

märgib, et eiramisjuhtumite (niivõrd kuivõrd neid on tuvastatud) finantsmõju oli 2007. aastal 1 024 miljardit eurot ja langes 2008. aastal 783,2 miljoni euro peale, kusjuures vähenemist mõõdeti kõikides kulude valdkondades, välja arvatud otsetoetused ja ühinemiseelsed vahendid, ja kogusumma jaguneb järgmiselt:

—

omavahendid: 351 miljonit eurot (vähenemine võrreldes 2007. aastaga 12,5 %),

| — | põllumajanduskulud: 102,3 miljonit eurot (vähenemine võrreldes 2007. aastaga 34 %), |
| --- | --- |

—

põllumajanduskulud: 102,3 miljonit eurot (vähenemine võrreldes 2007. aastaga 34 %),

| — | struktuurimeetmed: 585,2 miljonit eurot (vähenemine võrreldes 2007. aastaga 27 %), |
| --- | --- |

—

struktuurimeetmed: 585,2 miljonit eurot (vähenemine võrreldes 2007. aastaga 27 %),

| — | ühinemiseelsed vahendid: 61 miljonit eurot (kasv võrreldes 2007. aastaga 90,6 %), |
| --- | --- |

—

ühinemiseelsed vahendid: 61 miljonit eurot (kasv võrreldes 2007. aastaga 90,6 %),

| — | otsekulutused: 34,7 miljonit eurot (kasv võrreldes 2007. aastaga 5,15 %); |
| --- | --- |

—

otsekulutused: 34,7 miljonit eurot (kasv võrreldes 2007. aastaga 5,15 %);

| 2. | rõhutab vajadust kaasata teave eiramisjuhtumite kohta, mis selgitaks kõikide kulutatavate ressursside proportsioone erinevates vigadest ja pettusekahtluse juhtumitest mõjutatud kuluvaldkondades ja liikmesriikides; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust kaasata teave eiramisjuhtumite kohta, mis selgitaks kõikide kulutatavate ressursside proportsioone erinevates vigadest ja pettusekahtluse juhtumitest mõjutatud kuluvaldkondades ja liikmesriikides;

| 3. | rõhutab, et pettuste- ja korruptsioonivastane võitlus on oluline ülesanne Euroopa institutsioonide ja kõigi liikmesriikide jaoks, kes peavad eraldama kõik vajalikud vahendid tõhusaks võitluseks nende probleemidega, et kaitsta liidu ja selle maksumaksjate finantshuvisid ning võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu, mis liikmesriikide näitajate põhjal suurendab oma suutlikkust kokkumänguks institutsioonidega, eelkõige ühenduse eelarvega seonduvaid pettuste abil; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et pettuste- ja korruptsioonivastane võitlus on oluline ülesanne Euroopa institutsioonide ja kõigi liikmesriikide jaoks, kes peavad eraldama kõik vajalikud vahendid tõhusaks võitluseks nende probleemidega, et kaitsta liidu ja selle maksumaksjate finantshuvisid ning võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu, mis liikmesriikide näitajate põhjal suurendab oma suutlikkust kokkumänguks institutsioonidega, eelkõige ühenduse eelarvega seonduvaid pettuste abil;

| 4. | väljendab kahetsust asjaolu üle, et suur osa ELi rahalistest vahenditest makstakse ikka veel välja ekslikult, ja kutsub komisjoni üles võtma asjakohased meetmed nende vahendite tagasinõudmiseks; |
| --- | --- |

4.

väljendab kahetsust asjaolu üle, et suur osa ELi rahalistest vahenditest makstakse ikka veel välja ekslikult, ja kutsub komisjoni üles võtma asjakohased meetmed nende vahendite tagasinõudmiseks;

Omavahendid

| 5. | väljendab heameelt asjaolu üle, et eiramisjuhtumitega seotud hinnanguline summa oli 12,5 % väiksem kui 2007. aastal; märgib siiski, et nii nagu ka eelmistel aastatel, registreeriti kõige rohkem eiramisjuhtumeid televiisorite ja monitoride osas, ning kutsub seetõttu komisjoni üles jälgima eriti tähelepanelikult nimetatud tooteid ja võtma vajalikke meetmeid mis tahes omavahendite või tasumisele kuuluvate intresside tagasisaamiseks; kutsub lisaks komisjoni üles soodustama vajalikku tasakaalu impordi füüsilise kontrolli ja ettevõtjate tollivormistusjärgsete auditite vahel; kutsub liikmesriike üles parandama statistiliste andmete esitamist selles valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt asjaolu üle, et eiramisjuhtumitega seotud hinnanguline summa oli 12,5 % väiksem kui 2007. aastal; märgib siiski, et nii nagu ka eelmistel aastatel, registreeriti kõige rohkem eiramisjuhtumeid televiisorite ja monitoride osas, ning kutsub seetõttu komisjoni üles jälgima eriti tähelepanelikult nimetatud tooteid ja võtma vajalikke meetmeid mis tahes omavahendite või tasumisele kuuluvate intresside tagasisaamiseks; kutsub lisaks komisjoni üles soodustama vajalikku tasakaalu impordi füüsilise kontrolli ja ettevõtjate tollivormistusjärgsete auditite vahel; kutsub liikmesriike üles parandama statistiliste andmete esitamist selles valdkonnas;

| 6. | peab ülioluliseks, et võetaks vastu tulemuslikud õigusaktid halduskoostöö parandamiseks võitluses kahjulike maksutavade vastu ja siseturu tõrgeteta toimimise tagamisel; tervitab sellega seoses komisjoni esitatud ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv maksustamisalase halduskoostöö kohta (KOM(2009)0029); rõhutab vajadust tähelepanelikult jälgida selliseid juhtumeid, mille korral liikmesriik keeldub konkreetset teavet edastamast või haldusuurimist läbi viimast, ning et Euroopa Parlamenti tuleb kõikidel nimetatud juhtudel selgelt ja arusaadavalt teavitada; |
| --- | --- |

6.

peab ülioluliseks, et võetaks vastu tulemuslikud õigusaktid halduskoostöö parandamiseks võitluses kahjulike maksutavade vastu ja siseturu tõrgeteta toimimise tagamisel; tervitab sellega seoses komisjoni esitatud ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv maksustamisalase halduskoostöö kohta (KOM(2009)0029); rõhutab vajadust tähelepanelikult jälgida selliseid juhtumeid, mille korral liikmesriik keeldub konkreetset teavet edastamast või haldusuurimist läbi viimast, ning et Euroopa Parlamenti tuleb kõikidel nimetatud juhtudel selgelt ja arusaadavalt teavitada;

| 7. | tervitab komisjoni ettepanekut uuesti sõnastada nõukogu määrus halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (KOM(2009)0427); rõhutab seoses sellega liikmesriikide vastutuse suurendamise tähtsust, alustades andmebaasidesse sisestatava teabe kvaliteedist; kutsub komisjoni üles kontrollima nimetatud teabe täpsust ja tagama, et kõik saadaolevad käibemaksusummad oleksid tasutud; |
| --- | --- |

7.

tervitab komisjoni ettepanekut uuesti sõnastada nõukogu määrus halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (KOM(2009)0427); rõhutab seoses sellega liikmesriikide vastutuse suurendamise tähtsust, alustades andmebaasidesse sisestatava teabe kvaliteedist; kutsub komisjoni üles kontrollima nimetatud teabe täpsust ja tagama, et kõik saadaolevad käibemaksusummad oleksid tasutud;

| 8. | kutsub lisaks komisjoni üles andma põhjalikku teavet, mis võimaldaks võrrelda kulutusi, mida liikmesriigid teevad traditsiooniliste omavahendite kogumisel, ning summasid, mida nimetatud kogumise kulude katmiseks kinni peetakse; |
| --- | --- |

8.

kutsub lisaks komisjoni üles andma põhjalikku teavet, mis võimaldaks võrrelda kulutusi, mida liikmesriigid teevad traditsiooniliste omavahendite kogumisel, ning summasid, mida nimetatud kogumise kulude katmiseks kinni peetakse;

Põllumajanduskulud

| 9. | väljendab heameelt asjaolu üle, et eiramisjuhtumitega seotud hinnanguline summa oli 34 % väiksem kui 2007. aastal; rõhutab, et ilmselt tuleneb eiramisjuhtumite suhteliselt väike arv peamiselt kohustusliku teavitamise kõrgemast lävest (10 000 eurot), mis kehtestati komisjoni 14. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1848/2006 eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta ühise põllumajanduspoliitika rahastamisel ja infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas (7); |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt asjaolu üle, et eiramisjuhtumitega seotud hinnanguline summa oli 34 % väiksem kui 2007. aastal; rõhutab, et ilmselt tuleneb eiramisjuhtumite suhteliselt väike arv peamiselt kohustusliku teavitamise kõrgemast lävest (10 000 eurot), mis kehtestati komisjoni 14. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1848/2006 eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta ühise põllumajanduspoliitika rahastamisel ja infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas (7);

| 10. | rõhutab eiramisjuhtumitest teavitamise nõuetest kinnipidamise tähtsust ja taunib Austrias, Rootsis, Slovakkias ja Ungaris selles osas esinenud puudusi; |
| --- | --- |

10.

rõhutab eiramisjuhtumitest teavitamise nõuetest kinnipidamise tähtsust ja taunib Austrias, Rootsis, Slovakkias ja Ungaris selles osas esinenud puudusi;

| 11. | kutsub komisjoni üles võtma täiendavaid meetmeid määruse (EÜ) nr 1975/2006 (8) rakendamiseks, millega kehtestatakse uued kontrollieeskirjad maaelu arengu toetusmeetmete kohta, mille eesmärgiks on tagada, et toetuste saajad täidaksid oma kohustusi; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles võtma täiendavaid meetmeid määruse (EÜ) nr 1975/2006 (8) rakendamiseks, millega kehtestatakse uued kontrollieeskirjad maaelu arengu toetusmeetmete kohta, mille eesmärgiks on tagada, et toetuste saajad täidaksid oma kohustusi;

| 12. | toetab kontrollikoja seisukohta, et ühtne haldus- ja kontrollsüsteem (IACS) on veariski või nõuetele mittevastavate kulude piiramisel tulemuslik vaid siis, kui seda kasutatakse nõuetekohaselt ning sellesse sisestatakse täpne ja usaldusväärne teave; taunib olulisi puudusi, mis on tuvastatud Ühendkuningriigi (Šotimaa), Bulgaaria ja Rumeenia kasutatavates süsteemides; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks rangeid meetmeid, kui nimetatud probleemid jätkuvad; |
| --- | --- |

12.

toetab kontrollikoja seisukohta, et ühtne haldus- ja kontrollsüsteem (IACS) on veariski või nõuetele mittevastavate kulude piiramisel tulemuslik vaid siis, kui seda kasutatakse nõuetekohaselt ning sellesse sisestatakse täpne ja usaldusväärne teave; taunib olulisi puudusi, mis on tuvastatud Ühendkuningriigi (Šotimaa), Bulgaaria ja Rumeenia kasutatavates süsteemides; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks rangeid meetmeid, kui nimetatud probleemid jätkuvad;

Struktuurimeetmed

| 13. | väljendab heameelt asjaolu üle, et eiramisjuhtumite finantsmõju oli komisjoni hinnangul 27 % väiksem kui 2007. aastal; märgib seoses kõikide tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega, et kontrollikoja 2008. aasta kinnitava avalduse alusel on veamäär ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ikka veel üle 5 %; väljendab muret, et Itaalias, Poolas, Ühendkuningriigis ja Hispaanias on esitatud andmete põhjal eiramisjuhtumite arv kõige suurem; väljendab samas rahulolu mõnede nimetatud liikmesriikide ja komisjoni hea koostöö üle nende probleemide lahendamisel ning loodab, et teised liikmesriigid järgivad nende eeskuju; juhib tähelepanu asjaolule, et nagu kontrollikoda rõhutas, kuuluvad struktuurimeetmed kulude valdkonda, kus valitsevad ELi eelarve kõige rangemad eeskirjad ja keerukaim menetluskord, ning nagu märkis komisjon, ei tähenda suurema arvu finantsrikkumiste avastamine mõnes liikmesriigis alati seda, et vigu ja pettuste juhtumeid oleks rohkem, vaid et kontroll on põhjalikum ja rangem; juhib samuti tähelepanu asjaolule, et 2008. aasta eelarve täitmist käsitlevas kontrollikoja aruandes ei võeta arvesse uut programmiperioodi 2007–2013, milleks on ette nähtud uued kulude haldamise ja kontrolli süsteemid; märgib, et sageli esineb kulude abikõlblikkusega seotud vigu ja avalike hangete eeskirjade rikkumisi, ning peab seetõttu soovitavaks, et komisjon koostaks liikmesriikidele ja kohalikele ametiasutustele ennetavad suunised selle kohta, kuidas nimetatud eeskirju tuleb kohaldada, ning väldiks olukorra teket, kus haldav asutus asendab komisjoni poolt abikõlbmatuks loetud kulutuse uuega, mis on samuti abikõlbmatu; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt asjaolu üle, et eiramisjuhtumite finantsmõju oli komisjoni hinnangul 27 % väiksem kui 2007. aastal; märgib seoses kõikide tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega, et kontrollikoja 2008. aasta kinnitava avalduse alusel on veamäär ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ikka veel üle 5 %; väljendab muret, et Itaalias, Poolas, Ühendkuningriigis ja Hispaanias on esitatud andmete põhjal eiramisjuhtumite arv kõige suurem; väljendab samas rahulolu mõnede nimetatud liikmesriikide ja komisjoni hea koostöö üle nende probleemide lahendamisel ning loodab, et teised liikmesriigid järgivad nende eeskuju; juhib tähelepanu asjaolule, et nagu kontrollikoda rõhutas, kuuluvad struktuurimeetmed kulude valdkonda, kus valitsevad ELi eelarve kõige rangemad eeskirjad ja keerukaim menetluskord, ning nagu märkis komisjon, ei tähenda suurema arvu finantsrikkumiste avastamine mõnes liikmesriigis alati seda, et vigu ja pettuste juhtumeid oleks rohkem, vaid et kontroll on põhjalikum ja rangem; juhib samuti tähelepanu asjaolule, et 2008. aasta eelarve täitmist käsitlevas kontrollikoja aruandes ei võeta arvesse uut programmiperioodi 2007–2013, milleks on ette nähtud uued kulude haldamise ja kontrolli süsteemid; märgib, et sageli esineb kulude abikõlblikkusega seotud vigu ja avalike hangete eeskirjade rikkumisi, ning peab seetõttu soovitavaks, et komisjon koostaks liikmesriikidele ja kohalikele ametiasutustele ennetavad suunised selle kohta, kuidas nimetatud eeskirju tuleb kohaldada, ning väldiks olukorra teket, kus haldav asutus asendab komisjoni poolt abikõlbmatuks loetud kulutuse uuega, mis on samuti abikõlbmatu;

| 14. | toonitab, et ajavahemiku 2007–2013 programmide haldus- ja kontrollsüsteemide heakskiidu edasilükkamise tõttu on võib-olla raskem leida vigu ja võimalikku pettust seoses ettemaksete kuludega; on lisaks arvamusel, et sellest tulenevad viivitused vahemaksetega seotud kulude puhul võivad põhjustada kiirustamist, et kulutada summad ära napilt enne kohustustest vabastamise tähtaega; nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks kohustustest vabastamise eeskirjade läbivaatamist eesmärgiga parandada kulutuste kvaliteeti ja tagada kvantitatiivsete eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

14.

toonitab, et ajavahemiku 2007–2013 programmide haldus- ja kontrollsüsteemide heakskiidu edasilükkamise tõttu on võib-olla raskem leida vigu ja võimalikku pettust seoses ettemaksete kuludega; on lisaks arvamusel, et sellest tulenevad viivitused vahemaksetega seotud kulude puhul võivad põhjustada kiirustamist, et kulutada summad ära napilt enne kohustustest vabastamise tähtaega; nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks kohustustest vabastamise eeskirjade läbivaatamist eesmärgiga parandada kulutuste kvaliteeti ja tagada kvantitatiivsete eesmärkide saavutamine;

| 15. | tunneb heameelt mõnede liikmesriikide tehtud edusammude üle eeskirjade eiramistest teatamise süsteemide ühtlustamisel tänu pettustevastase infosüsteemi (AFIS) laialdasemale kasutamisele; nõuab elektrooniliste aruandlussüsteemide abil andmete kvaliteedi ja aruandluse tähtaegadest kinnipidamise osas seni saavutatud häid tulemusi silmas pidades tungivalt, et liikmesriigid, kus selliseid süsteeme veel ei ole, hangiksid need endale võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt mõnede liikmesriikide tehtud edusammude üle eeskirjade eiramistest teatamise süsteemide ühtlustamisel tänu pettustevastase infosüsteemi (AFIS) laialdasemale kasutamisele; nõuab elektrooniliste aruandlussüsteemide abil andmete kvaliteedi ja aruandluse tähtaegadest kinnipidamise osas seni saavutatud häid tulemusi silmas pidades tungivalt, et liikmesriigid, kus selliseid süsteeme veel ei ole, hangiksid need endale võimalikult kiiresti;

| 16. | kutsub liikmesriike üles esitama komisjonile täielikumat ja usaldusväärsemat teavet finantskorrektsioonide kohta ajavahemikul 2000–2006; kutsub komisjoni omakorda olema rangem liikmesriikidelt põhjaliku teabe esitamise nõudmises ning rakendama hoolikalt finantskorrektsiooni eeskirju seoses rakenduskavadega; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles esitama komisjonile täielikumat ja usaldusväärsemat teavet finantskorrektsioonide kohta ajavahemikul 2000–2006; kutsub komisjoni omakorda olema rangem liikmesriikidelt põhjaliku teabe esitamise nõudmises ning rakendama hoolikalt finantskorrektsiooni eeskirju seoses rakenduskavadega;

| 17. | väljendab rahulolu asjaoluga, et komisjon võttis struktuurimeetmete jaoks kasutusele ühise pettuste ennetamise strateegia, mis koostati koostöös OLAFiga, ja toonitab, kui oluline on tulemuslikum koostöö piirkondlike ametiasutuste ja pädevate riiklike õigusasutustega; |
| --- | --- |

17.

väljendab rahulolu asjaoluga, et komisjon võttis struktuurimeetmete jaoks kasutusele ühise pettuste ennetamise strateegia, mis koostati koostöös OLAFiga, ja toonitab, kui oluline on tulemuslikum koostöö piirkondlike ametiasutuste ja pädevate riiklike õigusasutustega;

Ühinemiseelsed vahendid

| 18. | taunib asjaolu, et eiramisjuhtumitega seotud hinnanguline summa kasvas EL-10 andmetel 8 % võrra, samas kui EL-2 jaoks tõusis see 152 % ning tagasinõutud summad vähenesid 2007. aastaga võrreldes 15,6 % võrra; kutsub eeskätt Bulgaariat ja Rumeeniat suurendama oma haldussuutlikkust, et tulla toime ELi rahastamise haldamisega, kaotada olemasolevad või võimalikud huvide vastuolud vahendite haldamises, parandada riigihankemenetluste järelevalvet ja läbipaistvust tsentraalsel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning võtta kiiresti kasutusele vajalikud ettevaatusabinõud, parandus- ja/või distsiplinaarmeetmed ja teavitada neist komisjoni; avaldab tunnustust ja toetust Bulgaaria ja Rumeenia poolt komisjoni soovitusel võetud meetmetele ühise haldamise süsteemi ja finantskontrolli normide parandamiseks; |
| --- | --- |

18.

taunib asjaolu, et eiramisjuhtumitega seotud hinnanguline summa kasvas EL-10 andmetel 8 % võrra, samas kui EL-2 jaoks tõusis see 152 % ning tagasinõutud summad vähenesid 2007. aastaga võrreldes 15,6 % võrra; kutsub eeskätt Bulgaariat ja Rumeeniat suurendama oma haldussuutlikkust, et tulla toime ELi rahastamise haldamisega, kaotada olemasolevad või võimalikud huvide vastuolud vahendite haldamises, parandada riigihankemenetluste järelevalvet ja läbipaistvust tsentraalsel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning võtta kiiresti kasutusele vajalikud ettevaatusabinõud, parandus- ja/või distsiplinaarmeetmed ja teavitada neist komisjoni; avaldab tunnustust ja toetust Bulgaaria ja Rumeenia poolt komisjoni soovitusel võetud meetmetele ühise haldamise süsteemi ja finantskontrolli normide parandamiseks;

| 19. | kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid, et vähendada riske, mis on põhjustatud äärmiselt muutlikust keskkonnast, milles laienemise peadirektoraat tegutseb, eesmärgiga tagada siseauditeerimise tulemuslik mitmeaastane planeerimine; kutsub komisjoni üles võtma kiiresti kasutusele järelkontrolli poliitika tsentraalse halduse tingimustes, kasutades 2008. aastal saadud kogemusi ja võttes arvesse vajadust tagada kulutustele vastav tulu; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid, et vähendada riske, mis on põhjustatud äärmiselt muutlikust keskkonnast, milles laienemise peadirektoraat tegutseb, eesmärgiga tagada siseauditeerimise tulemuslik mitmeaastane planeerimine; kutsub komisjoni üles võtma kiiresti kasutusele järelkontrolli poliitika tsentraalse halduse tingimustes, kasutades 2008. aastal saadud kogemusi ja võttes arvesse vajadust tagada kulutustele vastav tulu;

| 20. | rõhutab, et ühinemiseelsete vahendite strateegilisi eesmärke tuleb täiendavalt määratleda, nagu on viidatud kontrollikoja eriaruandes Türgi ühinemiseelsete vahendite kohta, selleks et hõlbustada läbiviidud projektide hindamist seoses üldeesmärkidega; on arvamusel, et eesmärgid ja tulemused tuleb teatavaks teha läbipaistval viisil; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et ühinemiseelsete vahendite strateegilisi eesmärke tuleb täiendavalt määratleda, nagu on viidatud kontrollikoja eriaruandes Türgi ühinemiseelsete vahendite kohta, selleks et hõlbustada läbiviidud projektide hindamist seoses üldeesmärkidega; on arvamusel, et eesmärgid ja tulemused tuleb teatavaks teha läbipaistval viisil;

| 21. | rõhutab, et komisjon peab jätkama algatusi, mille eesmärk on parandada projektide kavandamist ja rakendamist; rõhutab, et tuleb parandada projektide rakendamisest aruandmise mehhanismi ning projektide tegevuse ja tulemuste edastamist; on arvamusel, et tuleb tagada projektide tulemuste (ja mõjude) aruanne iga projekti lõpus ning seejärel asjakohaste ajavahemike järel, et pakkuda tulevase kavandamise hõlbustamiseks vajalikku teavet toimimise kohta; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et komisjon peab jätkama algatusi, mille eesmärk on parandada projektide kavandamist ja rakendamist; rõhutab, et tuleb parandada projektide rakendamisest aruandmise mehhanismi ning projektide tegevuse ja tulemuste edastamist; on arvamusel, et tuleb tagada projektide tulemuste (ja mõjude) aruanne iga projekti lõpus ning seejärel asjakohaste ajavahemike järel, et pakkuda tulevase kavandamise hõlbustamiseks vajalikku teavet toimimise kohta;

Otsekulutused

| 22. | juhib tähelepanu asjaolule, et välisabi valdkonnas esineb üha enam eeskirjade eiramist ja pettusi; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu asjaolule, et välisabi valdkonnas esineb üha enam eeskirjade eiramist ja pettusi;

| 23. | palub komisjonil pöörata tähelepanu projektide topeltrahastamise probleemile; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil pöörata tähelepanu projektide topeltrahastamise probleemile;

| 24. | toonitab asjaolu, et EL on viimase viie aasta jooksul toetanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni igal aastal rohkem kui ühe miljardi euroga; kordab seepärast, kui oluline on tugevdada OLAFi volitusi rahvusvahelises kontekstis ning anda OLAFile kõik vajalikud õiguslikud vahendid, et ta saaks jätkata oma ülesannete täitmist ja kontrollida neid järjest suurenevaid otsekulutusi; kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ajakohastatud teavet nimetatud küsimuses; |
| --- | --- |

24.

toonitab asjaolu, et EL on viimase viie aasta jooksul toetanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni igal aastal rohkem kui ühe miljardi euroga; kordab seepärast, kui oluline on tugevdada OLAFi volitusi rahvusvahelises kontekstis ning anda OLAFile kõik vajalikud õiguslikud vahendid, et ta saaks jätkata oma ülesannete täitmist ja kontrollida neid järjest suurenevaid otsekulutusi; kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ajakohastatud teavet nimetatud küsimuses;

Ühtse sisekontrolli raamistik

| 25. | tervitab asjaolu, et komisjoni teatis aktsepteeritava riski küsimuses (KOM(2008)0866) andis aluse aruteluks mainitud küsimuses, ning palub, et komisjon hoiaks parlamenti kursis arengutega selles valdkonnas; jagab seisukohta, et igale valdkonnale võib kehtestada erineva aktsepteeritavate vigade läve, mis võtab arvesse nende iseloomulikke omadusi ja eeskirju; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vajalikul määral arvesse ka teisi meetmeid, mida tuleb võtta ELi vahendite paremaks haldamiseks (nt kontrollisüsteemide tõhususe suurendamine ja nende suunamine kulutamise kvaliteedile, või asjaomaste õigusaktide lihtsustamine); |
| --- | --- |

25.

tervitab asjaolu, et komisjoni teatis aktsepteeritava riski küsimuses (KOM(2008)0866) andis aluse aruteluks mainitud küsimuses, ning palub, et komisjon hoiaks parlamenti kursis arengutega selles valdkonnas; jagab seisukohta, et igale valdkonnale võib kehtestada erineva aktsepteeritavate vigade läve, mis võtab arvesse nende iseloomulikke omadusi ja eeskirju; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vajalikul määral arvesse ka teisi meetmeid, mida tuleb võtta ELi vahendite paremaks haldamiseks (nt kontrollisüsteemide tõhususe suurendamine ja nende suunamine kulutamise kvaliteedile, või asjaomaste õigusaktide lihtsustamine);

| 26. | on seisukohal, et liikmesriikide poolt komisjonile esitatud iga-aastastel kokkuvõtetel peab olema tugevam õiguslik alus kui praegu kehtiv (nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (finantsmääruse) artikli 53b lõige 3); nõuab seetõttu seoses finantsmääruse läbivaatamisega, et mainitud kokkuvõtted esitaksid ammendava kvalitatiivse analüüsi iga liikmesriigi teostatud auditi tulemuste kohta; on lisaks seisukohal, et komisjonil on ülioluline ka edaspidi edendada struktuurifondide nn usalduslepinguid liikmesriikidega ning samal ajal pakkuda täiendavaid tagatisi seoses riiklike kontrollisüsteemidega, tihendades sidemeid sõltumatute kõrgeimate kontrolliasutustega; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et liikmesriikide poolt komisjonile esitatud iga-aastastel kokkuvõtetel peab olema tugevam õiguslik alus kui praegu kehtiv (nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (finantsmääruse) artikli 53b lõige 3); nõuab seetõttu seoses finantsmääruse läbivaatamisega, et mainitud kokkuvõtted esitaksid ammendava kvalitatiivse analüüsi iga liikmesriigi teostatud auditi tulemuste kohta; on lisaks seisukohal, et komisjonil on ülioluline ka edaspidi edendada struktuurifondide nn usalduslepinguid liikmesriikidega ning samal ajal pakkuda täiendavaid tagatisi seoses riiklike kontrollisüsteemidega, tihendades sidemeid sõltumatute kõrgeimate kontrolliasutustega;

Läbipaistvuse parandamine ning pettuste, korruptsiooni ja finantskuritegude vastu võitlemine

| 27. | märgib, et avalike hangete valdkonda ohustavad teistest enim halb juhtimine, pettused ja korruptsioon ning selline seadusevastane tegevus moonutab turgu, tõstab hindu ja tasusid, mida tarbijad peavad kaupade ja teenuste eest maksma, ning vähendab usaldust Euroopa Liidu vastu; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike vaatama tähelepanelikult läbi kehtivad avalike hangete eeskirjad ja tegema ettepanekuid nende parandamiseks; tunnistab samas, et on saavutatud edu suurema läbipaistvuse saavutamisel ELi rahalistest vahenditest abi saajate osas, ning palub komisjonil töötada välja kord, mille kohaselt abisaajate nimekiri avaldatakse sõltumata asjaomasest haldavast asutusest ühel veebilehel, kus antakse selget ja võrreldavat teavet kõikidest liikmesriikidest vähemalt ühes ELi töökeeles; lisaks sellele palub komisjonil tagada, et kõik liikmesriigid edastaksid ELi rahalistest vahenditest abi saajate kohta usaldusväärset ja ühtset teavet, mis lisatakse varajase hoiatamise süsteemi ja menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogusse; |
| --- | --- |

27.

märgib, et avalike hangete valdkonda ohustavad teistest enim halb juhtimine, pettused ja korruptsioon ning selline seadusevastane tegevus moonutab turgu, tõstab hindu ja tasusid, mida tarbijad peavad kaupade ja teenuste eest maksma, ning vähendab usaldust Euroopa Liidu vastu; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike vaatama tähelepanelikult läbi kehtivad avalike hangete eeskirjad ja tegema ettepanekuid nende parandamiseks; tunnistab samas, et on saavutatud edu suurema läbipaistvuse saavutamisel ELi rahalistest vahenditest abi saajate osas, ning palub komisjonil töötada välja kord, mille kohaselt abisaajate nimekiri avaldatakse sõltumata asjaomasest haldavast asutusest ühel veebilehel, kus antakse selget ja võrreldavat teavet kõikidest liikmesriikidest vähemalt ühes ELi töökeeles; lisaks sellele palub komisjonil tagada, et kõik liikmesriigid edastaksid ELi rahalistest vahenditest abi saajate kohta usaldusväärset ja ühtset teavet, mis lisatakse varajase hoiatamise süsteemi ja menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogusse;

| 28. | palub komisjonil alustada huvitatud sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna esindajatega esialgseid arutelusid ja konsultatsioone kõikide aspektide üle, mis on seotud ELi finantshuve kahjustavate kuritegude vastase võitlusega tegeleva Euroopa Prokuratuuri asutamisega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 86, ja kiirendada kõikide kõnealuse ameti asutamiseks vajalike meetmete võtmist; |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil alustada huvitatud sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna esindajatega esialgseid arutelusid ja konsultatsioone kõikide aspektide üle, mis on seotud ELi finantshuve kahjustavate kuritegude vastase võitlusega tegeleva Euroopa Prokuratuuri asutamisega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 86, ja kiirendada kõikide kõnealuse ameti asutamiseks vajalike meetmete võtmist;

| 29. | nõuab tungivalt, et nõukogu eesistuja annaks komisjonile volitused rääkida läbi ja viia võimalikult kiiresti lõpule pettustevastased lepingud Andorra, Monaco ja San Marinoga ning pidada läbirääkimisi uue ja ulatuslikuma lepingu üle Šveitsiga; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et nõukogu eesistuja annaks komisjonile volitused rääkida läbi ja viia võimalikult kiiresti lõpule pettustevastased lepingud Andorra, Monaco ja San Marinoga ning pidada läbirääkimisi uue ja ulatuslikuma lepingu üle Šveitsiga;

| 30. | toonitab, et ELi finantshuvide aktiivseks kaitseks on vaja tugevdada võitlust finants- ja majanduskuritegevuse vastu; kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama asjakohaseid liidu õigusakte, sh vastastikuse õigusabi 2000. aasta konventsioon ja selle protokoll, mis käsitleb pangandustegevust, konfiskeerimisotsuseid käsitlev raamotsus (2006/783/JSK) (9) ning rahatrahve käsitlev raamotsus (2005/214/JSK) (10); |
| --- | --- |

30.

toonitab, et ELi finantshuvide aktiivseks kaitseks on vaja tugevdada võitlust finants- ja majanduskuritegevuse vastu; kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama asjakohaseid liidu õigusakte, sh vastastikuse õigusabi 2000. aasta konventsioon ja selle protokoll, mis käsitleb pangandustegevust, konfiskeerimisotsuseid käsitlev raamotsus (2006/783/JSK) (9) ning rahatrahve käsitlev raamotsus (2005/214/JSK) (10);

| 31. | kutsub komisjoni üles töötama välja ettepaneku õiguste äravõtmise vastastikuse tunnustamise kohta, mis käsitleb eelkõige finantsvaldkonna kutsealasid, nagu näiteks pettuste toimepanijate keeld töötada tegevjuhina; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles töötama välja ettepaneku õiguste äravõtmise vastastikuse tunnustamise kohta, mis käsitleb eelkõige finantsvaldkonna kutsealasid, nagu näiteks pettuste toimepanijate keeld töötada tegevjuhina;

| 32. | palub komisonil välja töötada mõju hindamine ning ettepanek laiendada ELi õigustikku õigusrikkumiste ühiste määratluste osas finants- ja majanduskuritegude valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

palub komisonil välja töötada mõju hindamine ning ettepanek laiendada ELi õigustikku õigusrikkumiste ühiste määratluste osas finants- ja majanduskuritegude valdkonnas;

| 33. | on arvamusel, et maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiisides toimuva ebaseadusliku tegevuse peatamine on vajalik, et kaitsta liidu finantshuve; kutsub komisjoni üles kaaluma, kas keelata nendel äriühingutel, kes kasutavad tegutsemiseks maksuparadiise, sõlmida ärialaseid kokkuleppeid Euroopa Liidus asuvate äriühingutega, kui nende tegutsemiskoht riiklikule järelevalvele mittekuuluvas piirkonnas põhjustab ühepoolset viivitust liiduga koostöölepingute vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

33.

on arvamusel, et maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiisides toimuva ebaseadusliku tegevuse peatamine on vajalik, et kaitsta liidu finantshuve; kutsub komisjoni üles kaaluma, kas keelata nendel äriühingutel, kes kasutavad tegutsemiseks maksuparadiise, sõlmida ärialaseid kokkuleppeid Euroopa Liidus asuvate äriühingutega, kui nende tegutsemiskoht riiklikule järelevalvele mittekuuluvas piirkonnas põhjustab ühepoolset viivitust liiduga koostöölepingute vastuvõtmisel;

| 34. | märgib, et 2009. aasta Eurobaromeetri järgi leiab 78 % ELi kodanikest, et korruptsioon on nende riigis väga suur probleem; kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma kohustuse tagada vajalike vahendite eraldamine selleks, et ELi rahaliste vahendite kasutamisel ei oleks korruptsiooni, kiirendada pettuse, maksudest kõrvalehoidmise, rahapesu ja muude sarnaste kuritegudega seotud kriminaaltulude konfiskeerimist ning kohaldada selgeid ja läbipaistvaid eeskirju poliitikas aktiivselt tegevate isikute suhtes vastavalt kolmandale rahapesudirektiivile (direktiiv 2005/60/EÜ) (11); palub komisjonil töötada kooskõlas Stockholmi programmiga võimalikult kiiresti välja näitajad, millega mõõta korruptsiooniga võitlemise kvantitatiivset mahtu, pöörates erilist tähelepanu avalikele hangetele; nõuab tihedamat koostööd kriminaaltulu jälitamise talituste vahel, et varade konfiskeerimine muutuks tõhusamaks; kutsub komisjoni võtma vastavalt Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsioonile (12) viivitamatult meetmeid hea valitsemistava edendamiseks maksude valdkonnas, eriti maksuparadiiside osas; |
| --- | --- |

34.

märgib, et 2009. aasta Eurobaromeetri järgi leiab 78 % ELi kodanikest, et korruptsioon on nende riigis väga suur probleem; kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma kohustuse tagada vajalike vahendite eraldamine selleks, et ELi rahaliste vahendite kasutamisel ei oleks korruptsiooni, kiirendada pettuse, maksudest kõrvalehoidmise, rahapesu ja muude sarnaste kuritegudega seotud kriminaaltulude konfiskeerimist ning kohaldada selgeid ja läbipaistvaid eeskirju poliitikas aktiivselt tegevate isikute suhtes vastavalt kolmandale rahapesudirektiivile (direktiiv 2005/60/EÜ) (11); palub komisjonil töötada kooskõlas Stockholmi programmiga võimalikult kiiresti välja näitajad, millega mõõta korruptsiooniga võitlemise kvantitatiivset mahtu, pöörates erilist tähelepanu avalikele hangetele; nõuab tihedamat koostööd kriminaaltulu jälitamise talituste vahel, et varade konfiskeerimine muutuks tõhusamaks; kutsub komisjoni võtma vastavalt Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsioonile (12) viivitamatult meetmeid hea valitsemistava edendamiseks maksude valdkonnas, eriti maksuparadiiside osas;

OLAFi tegevus

| 35. | tunnustab ja toetab OLAFi tööd ning vajadust tagada selle täielik tegevuslik sõltumatus oma ülesannete täitmisel, mida ta peab oluliseks Euroopa Liidu, ja seega liidu kodanike finantshuvide kaitsmisel, samuti Euroopa institutsioonide maine hoidmisel; on seetõttu arvamusel, et tuleb koostada selline inimressursside strateegia, mille raames tagatakse töötajate praeguste kvaliteedistandardite säilimine; |
| --- | --- |

35.

tunnustab ja toetab OLAFi tööd ning vajadust tagada selle täielik tegevuslik sõltumatus oma ülesannete täitmisel, mida ta peab oluliseks Euroopa Liidu, ja seega liidu kodanike finantshuvide kaitsmisel, samuti Euroopa institutsioonide maine hoidmisel; on seetõttu arvamusel, et tuleb koostada selline inimressursside strateegia, mille raames tagatakse töötajate praeguste kvaliteedistandardite säilimine;

| 36. | on seisukohal, et OLAF peaks uurimiste algatamisel rohkem lähtuma komisjoni siseaudititalituste tehtavast tööst, mitte niivõrd tuginema ametnike või liikmesriikide esitatavale teabele; peab niisama oluliseks kontrollida, kas ja kuidas komisjoni siseaudititalitus võtab arvesse OLAFi soovitusi; kutsub seetõttu OLAFit üles esitama oma tulevastes aastaaruannetes asjakohast statistikat; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et OLAF peaks uurimiste algatamisel rohkem lähtuma komisjoni siseaudititalituste tehtavast tööst, mitte niivõrd tuginema ametnike või liikmesriikide esitatavale teabele; peab niisama oluliseks kontrollida, kas ja kuidas komisjoni siseaudititalitus võtab arvesse OLAFi soovitusi; kutsub seetõttu OLAFit üles esitama oma tulevastes aastaaruannetes asjakohast statistikat;

| 37. | on arvamusel, et OLAFi tööd saab muuta veelgi tulemuslikumaks, kui tagada juurdluste hoolikas ja üksikasjalik kavandamine kohustusliku juhisena toimiva ajutise menetlusmääruse vastuvõtmise abil, edendades juurdluste jaoks SMART-eesmärke ja RACER-näitajaid, parandades koostööd ja teabevahetust OLAFi ja riiklike õigusasutuste vahel alates juurdluse algusest ning kiiresti kohaldades nn põhiülesannete strateegiat ja järelevalve korda OLAFi juurdluste algstaadiumis, mis võimaldaks väiksemate pettuste menetlemist teistes asutustes, samas kui korduv väikepettus, mille tagajärjel esineb struktuurilistest probleemidest tulenevaid suuresummalisi eiramisjuhtumeid, võib OLAFi juurdlusteks huvi pakkuda; palub OLAFil seetõttu oma järgmises aruandes lühidalt iseloomustada eelnevaga seoses tehtud edusamme ning anda aru, mil määral on seda arvesse võetud OLAFi operatiivkäsiraamatus, mis peaks ilmuma lähitulevikus; |
| --- | --- |

37.

on arvamusel, et OLAFi tööd saab muuta veelgi tulemuslikumaks, kui tagada juurdluste hoolikas ja üksikasjalik kavandamine kohustusliku juhisena toimiva ajutise menetlusmääruse vastuvõtmise abil, edendades juurdluste jaoks SMART-eesmärke ja RACER-näitajaid, parandades koostööd ja teabevahetust OLAFi ja riiklike õigusasutuste vahel alates juurdluse algusest ning kiiresti kohaldades nn põhiülesannete strateegiat ja järelevalve korda OLAFi juurdluste algstaadiumis, mis võimaldaks väiksemate pettuste menetlemist teistes asutustes, samas kui korduv väikepettus, mille tagajärjel esineb struktuurilistest probleemidest tulenevaid suuresummalisi eiramisjuhtumeid, võib OLAFi juurdlusteks huvi pakkuda; palub OLAFil seetõttu oma järgmises aruandes lühidalt iseloomustada eelnevaga seoses tehtud edusamme ning anda aru, mil määral on seda arvesse võetud OLAFi operatiivkäsiraamatus, mis peaks ilmuma lähitulevikus;

| 38. | palub komisjonil kaasata OLAF aktiivselt läbirääkimistesse kõikide koostöölepingute üle, milles käsitletakse pettustevastast võitlust ja maksualase teabe vahetust; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil kaasata OLAF aktiivselt läbirääkimistesse kõikide koostöölepingute üle, milles käsitletakse pettustevastast võitlust ja maksualase teabe vahetust;

OLAFi suhted Europoli ja Eurojustiga

| 39. | tervitab OLAFi ja Eurojusti vahel kokku lepitud tegutsemiskorda veelgi tihedama koostöö ja kooskõlastamise osas võitluses finantspettuste vastu; |
| --- | --- |

39.

tervitab OLAFi ja Eurojusti vahel kokku lepitud tegutsemiskorda veelgi tihedama koostöö ja kooskõlastamise osas võitluses finantspettuste vastu;

| 40. | tervitab OLAFi ja Europoli vahelist koostööd; märgib, et kombineerides Europoli analüütilisi ressursse ja OLAFi praktilisi kogemusi, on võimalik pakkuda liikmesriikidele tõhusat teenust, vältides dubleerimist; palub OLAFil oma järgmises aruandes lühidalt iseloomustada praktilist mõju, mida põhjustab Europoli staatuse muutumine 1. jaanuarist 2010; |
| --- | --- |

40.

tervitab OLAFi ja Europoli vahelist koostööd; märgib, et kombineerides Europoli analüütilisi ressursse ja OLAFi praktilisi kogemusi, on võimalik pakkuda liikmesriikidele tõhusat teenust, vältides dubleerimist; palub OLAFil oma järgmises aruandes lühidalt iseloomustada praktilist mõju, mida põhjustab Europoli staatuse muutumine 1. jaanuarist 2010;

OLAFi koostöö liikmesriikidega

| 41. | taunib puudusi, mis ilmnesid 2008. aasta aruande I lisas (EÜ asutamislepingu artikli 280 rakendamine liikmesriikide poolt 2008. aastal – SEK(2009)1002) nii seoses sellega, kuidas liikmesriigid vastavad komisjoni küsimustikule, kui ka seoses komisjoni poolt esitatavate küsimuste laadile, millele ei ole võimalik anda kvantifitseeritavaid vastuseid või mida liikmesriikidel on kerge vältida; kutsub seetõttu komisjoni üles kaaluma muudatuste tegemist küsimustikus kooskõlas liikmesriikide ametiasutustega, eesmärgiga muuta selle ülesande täitmine tõhusaks ja tulemuslikuks; |
| --- | --- |

41.

taunib puudusi, mis ilmnesid 2008. aasta aruande I lisas (EÜ asutamislepingu artikli 280 rakendamine liikmesriikide poolt 2008. aastal – SEK(2009)1002) nii seoses sellega, kuidas liikmesriigid vastavad komisjoni küsimustikule, kui ka seoses komisjoni poolt esitatavate küsimuste laadile, millele ei ole võimalik anda kvantifitseeritavaid vastuseid või mida liikmesriikidel on kerge vältida; kutsub seetõttu komisjoni üles kaaluma muudatuste tegemist küsimustikus kooskõlas liikmesriikide ametiasutustega, eesmärgiga muuta selle ülesande täitmine tõhusaks ja tulemuslikuks;

| 42. | palub OLAFil esitada järgmises aruandes üksikasjaliku analüüsi igas liikmesriigis kehtestatud strateegiate ja meetmete kohta pettustevastases võitluses ning ELi rahaliste vahendite kasutamisel esinevate eiramisjuhtumite, sealhulgas korruptsioonist põhjustatud eiramisjuhtumite ennetamise ja tuvastamise kohta; on arvamusel, et erilist tähelepanu tuleb pöörata põllumajandus- ja struktuurifondide rakendamisele; on seisukohal, et 27 riiki käsitlevas aruandes tuleks analüüsida riikide kohtuasutuste ja uurimisorganite kasutatavat lähenemisviisi ning teostatud kontrolli kvantiteeti ja kvaliteeti, samuti statistikat ja põhjusi nendel juhtudel, kui riikide ametiasutused ei ole OLAFi aruande põhjal võtnud vastavaid meetmeid; on lisaks seisukohal, et aruandes tuleks esitada teadmiste baas, mille põhjal määratakse selgemini kindlaks OLAFi strateegia, eriuurimiste läbiviimise prioriteedid, käivitatakse eriotstarbelisi algatusi ning parandatakse liikmesriikidega tehtavat koostööd ning suurendatakse OLAFi ja kohalike järelevalveasutuste tõhusust; |
| --- | --- |

42.

palub OLAFil esitada järgmises aruandes üksikasjaliku analüüsi igas liikmesriigis kehtestatud strateegiate ja meetmete kohta pettustevastases võitluses ning ELi rahaliste vahendite kasutamisel esinevate eiramisjuhtumite, sealhulgas korruptsioonist põhjustatud eiramisjuhtumite ennetamise ja tuvastamise kohta; on arvamusel, et erilist tähelepanu tuleb pöörata põllumajandus- ja struktuurifondide rakendamisele; on seisukohal, et 27 riiki käsitlevas aruandes tuleks analüüsida riikide kohtuasutuste ja uurimisorganite kasutatavat lähenemisviisi ning teostatud kontrolli kvantiteeti ja kvaliteeti, samuti statistikat ja põhjusi nendel juhtudel, kui riikide ametiasutused ei ole OLAFi aruande põhjal võtnud vastavaid meetmeid; on lisaks seisukohal, et aruandes tuleks esitada teadmiste baas, mille põhjal määratakse selgemini kindlaks OLAFi strateegia, eriuurimiste läbiviimise prioriteedid, käivitatakse eriotstarbelisi algatusi ning parandatakse liikmesriikidega tehtavat koostööd ning suurendatakse OLAFi ja kohalike järelevalveasutuste tõhusust;

| 43. | rõhutab asjaolu, et ELi õigusaktide kohaselt peavad liikmesriigid teatama kõikidest eiramisjuhtumitest hiljemalt kahe kuu möödumisel selle kvartali lõpust, mil eiramisjuhtumi suhtes algatati haldus- või kohtukorras eeluurimine ja/või mil saadi uut teavet juba teatatud eiramisjuhtumi kohta; kutsub seepärast liikmesriike tegema kõik, et lühendada eiramisjuhtumi tuvastamise ja sellest teatamise vahelist ajavahemikku, sh muutma sujuvamaks siseriiklikku halduskorda; |
| --- | --- |

43.

rõhutab asjaolu, et ELi õigusaktide kohaselt peavad liikmesriigid teatama kõikidest eiramisjuhtumitest hiljemalt kahe kuu möödumisel selle kvartali lõpust, mil eiramisjuhtumi suhtes algatati haldus- või kohtukorras eeluurimine ja/või mil saadi uut teavet juba teatatud eiramisjuhtumi kohta; kutsub seepärast liikmesriike tegema kõik, et lühendada eiramisjuhtumi tuvastamise ja sellest teatamise vahelist ajavahemikku, sh muutma sujuvamaks siseriiklikku halduskorda;

| 44. | palub komisjonil algatada uuesti menetlus, et võtta vastu direktiiv ühenduste finantshuvide kriminaalõiguskaitse kohta (2001/0115(COD)), mida nõukogu on blokeerinud alates 2002. aastast, ja määrus vastastikuse haldusabi kohta ühenduste finantshuvide kaitseks (2004/0172(COD)), mida nõukogu on blokeerinud alates 2005. aastast; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil algatada uuesti menetlus, et võtta vastu direktiiv ühenduste finantshuvide kriminaalõiguskaitse kohta (2001/0115(COD)), mida nõukogu on blokeerinud alates 2002. aastast, ja määrus vastastikuse haldusabi kohta ühenduste finantshuvide kaitseks (2004/0172(COD)), mida nõukogu on blokeerinud alates 2005. aastast;

*

* *

| 45. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ühenduste Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, OLAFi järelevalvekomiteele ja OLAFile. |
| --- | --- |

45.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ühenduste Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, OLAFi järelevalvekomiteele ja OLAFile.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/olaf/2008/EN.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup_comm/2008-2009/Activity-report_en.pdf.

(3)  ELT C 295, 18.11.2008, lk 1.

(4)  ELT C 269, 10.11.2009, lk 1.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0090.

(6)  ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.

(7)  ELT L 355, 15.12.2006, lk 56.

(8)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1975/2006, 7. detsember 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta (ELT L 368, 23.12.2006, lk 74).

(9)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 59.

(10)  ELT L 76, 22.3.2005, lk 16.

(11)  ELT L 309, 25.11.2005, lk 15.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0020.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/135 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/135

---

Neljapäev, 6. mai 2010Euroopa Investeerimispank (EIP) - 2008. aasta aruanne

P7_TA(2010)0156

Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga 2008. aasta aruande kohta (2009/2166(INI))

2011/C 81 E/23

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2008. aasta aastaaruannet;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 15, 126, 175, 208–209, 271 ja 308–309 ning EIP põhikirja protokolli nr 5;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 287 kontrollikoja ülesannete kohta;

võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni tähelepanekutega, mis on seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa (1);

võttes arvesse parlamendi 23. aprilli 2009. aasta resolutsioonile järgnenud kirjavahetust parlamendi presidendi hr Pötteringi ja hr Maystadti vahel;

võttes arvesse oma 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga 2007. aasta aastaaruannete kohta (2);

võttes arvesse oma 22. aprill 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga 2006. aasta aastaaruande kohta (3);

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsust 2006/1016/EÜ, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (4);

võttes arvesse Euroopa Kohtu 6. novembri 2008. aasta otsust nõukogu otsuse 2006/1016/EÜ õigusliku aluse kohta (5);

võttes arvesse EIP 28. märtsil 2006. aastal vastu võetud avalikustamispoliitikat (6);

võttes arvesse EIP tegevuskava aastateks 2009–2011, mille panga direktorite nõukogu 16. detsembril 2008 heaks kiitis;

võttes arvesse Euroopa Kohtu 10. juuli 2003. aasta otsust Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) uurimistegevuse volituste kohta seoses EIPga (7);

võttes arvesse kontrollikoja, EIP ja komisjoni vahel vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõikele 3 (8) sõlmitud ja juulis 2007 pikendatud kolmepoolset kokkulepet kontrollikoja teostatava kontrolli laadi kohta;

võttes arvesse 27. mail 2008 Euroopa Komisjoni ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga vahel alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumit Euroopa Liidu välislaenude poliitika paremaks kooskõlastamiseks;

võttes arvesse 9. juulil 2008 Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Investeerimispanga vahel alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumit, mis käsitleb teavet panga poliitika, standardite ja menetluste kohta ning kaebuste, sh kolmandate riikide kodanike ja elanike kaebuste käsitlemist;

võttes arvesse EIP läbivaadatud poliitikat maksuvabade finantskeskuste kohta;

võttes arvesse EIP kaebuste büroo 2008. aasta tegevusaruannet;

võttes arvesse EIP viimast aruannet Euroopa Parlamendile parlamendi soovituste rakendamise kohta;

võttes arvesse EIP auditikomisjoni 2008. aasta tegevusaruannet juhatajate nõukogule;

võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2008. aasta teatist „Finantskriisist taastumine: Euroopa tegevusraamistik” (KOM(2008)0706);

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2008. aasta teatist „Euroopa majanduse taastamise kava” (KOM(2008)0800);

võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni EL 2020 kohta (9);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 119 lõiget 2;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi (A7-0062/2010),

| A. | arvestades, et EIP loodi Rooma lepinguga ning selle põhieesmärk on aidata kaasa ühisturu arengule ja erinevuste vähendamisele eri piirkondade arengutaseme vahel, kasutades selleks kapitaliturge ja omavahendeid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EIP loodi Rooma lepinguga ning selle põhieesmärk on aidata kaasa ühisturu arengule ja erinevuste vähendamisele eri piirkondade arengutaseme vahel, kasutades selleks kapitaliturge ja omavahendeid;

| B. | arvestades, et EIP finantstegevus Euroopa Liidus keskendub kuuele poliitilisele prioriteedile: majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamine; valmistumine teadmistepõhiseks majanduseks; üleeuroopaliste transpordi- ja juurdepääsuvõrkude väljaarendamine; väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) toetamine; keskkonnakaitse ja -areng ning säästev, konkurentsivõimeline ja turvaline energeetika; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EIP finantstegevus Euroopa Liidus keskendub kuuele poliitilisele prioriteedile: majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamine; valmistumine teadmistepõhiseks majanduseks; üleeuroopaliste transpordi- ja juurdepääsuvõrkude väljaarendamine; väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) toetamine; keskkonnakaitse ja -areng ning säästev, konkurentsivõimeline ja turvaline energeetika;

| C. | arvestades, et EIP väljaspool Euroopa Liitu teostatavate tehingute peamine eesmärk on toetada Euroopa Liidu välispoliitilist tegevust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EIP väljaspool Euroopa Liitu teostatavate tehingute peamine eesmärk on toetada Euroopa Liidu välispoliitilist tegevust;

| D. | arvestades, et EIP otsustas kooskõlas Lissaboni strateegiaga suurendada põhikirjajärgset kapitali 67 miljardi euro võrra 165 miljardilt eurolt 232 miljardi euroni, millest liikmesriigid on maksnud 8,2 miljardit eurot; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EIP otsustas kooskõlas Lissaboni strateegiaga suurendada põhikirjajärgset kapitali 67 miljardi euro võrra 165 miljardilt eurolt 232 miljardi euroni, millest liikmesriigid on maksnud 8,2 miljardit eurot;

| E. | arvestades, et EIP põhikirja järgi võivad panga laenud ja tagatised pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist moodustada kuni 250 % mitte üksnes tema märgitud kapitalist, vaid ka vabadest vahenditest, määramata assigneeringutest ja puhaskasumist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EIP põhikirja järgi võivad panga laenud ja tagatised pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist moodustada kuni 250 % mitte üksnes tema märgitud kapitalist, vaid ka vabadest vahenditest, määramata assigneeringutest ja puhaskasumist;

| F. | arvestades, et majandus- ja finantskriisist tingitud krediidikriisi tõttu on rahavajadused suurenenud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et majandus- ja finantskriisist tingitud krediidikriisi tõttu on rahavajadused suurenenud;

| G. | arvestades, et EIP pöörab erilist tähelepanu VKEdele, säästvale, konkurentsivõimelisele ja turvalisele energiale ning kliimamuutuse leevendamisele ja investeeringutele ELi lähenemispiirkondadesse, mida hiljutine majanduse jahtumine on eriti tugevalt mõjutanud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EIP pöörab erilist tähelepanu VKEdele, säästvale, konkurentsivõimelisele ja turvalisele energiale ning kliimamuutuse leevendamisele ja investeeringutele ELi lähenemispiirkondadesse, mida hiljutine majanduse jahtumine on eriti tugevalt mõjutanud;

| H. | arvestades, et strateegia EL 2020 eesmärke ei saa saavutada ilma piisavate rahaliste vahenditeta ning Euroopa Parlament väljendab EL 2020 käsitleva resolutsiooni lõikes 35 seisukohta, et „Euroopa Investeerimispangal ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangal peaks olema tähtsam roll infrastruktuuri, rohelise tehnoloogia, innovatsiooni ja VKEdesse tehtavate investeeringute toetamisel”; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et strateegia EL 2020 eesmärke ei saa saavutada ilma piisavate rahaliste vahenditeta ning Euroopa Parlament väljendab EL 2020 käsitleva resolutsiooni lõikes 35 seisukohta, et „Euroopa Investeerimispangal ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangal peaks olema tähtsam roll infrastruktuuri, rohelise tehnoloogia, innovatsiooni ja VKEdesse tehtavate investeeringute toetamisel”;

| I. | arvestades, et EIP laenude maht suurenes 2008. aastal oluliselt – lepinguliste laenude maht ulatus 57,6 miljardi euroni ning väljamakstud laenude maht 48,6 miljardi euroni, ületades 10 miljardi võrra ootusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EIP laenude maht suurenes 2008. aastal oluliselt – lepinguliste laenude maht ulatus 57,6 miljardi euroni ning väljamakstud laenude maht 48,6 miljardi euroni, ületades 10 miljardi võrra ootusi;

| J. | arvestades, et allkirjastatud projektide väärtus suurenes 2007. aastaga võrreldes 20,5 % võrra ja 2006. aastaga võrreldes 25,9 % võrra. aastal oli 89,34 % EIP tehingutest seotud ELi liikmesriikides asuvate projektidega – see on 2,7 % rohkem kui 2007. aastal ja 2,25 % rohkem kui 2006. aastal; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et allkirjastatud projektide väärtus suurenes 2007. aastaga võrreldes 20,5 % võrra ja 2006. aastaga võrreldes 25,9 % võrra. aastal oli 89,34 % EIP tehingutest seotud ELi liikmesriikides asuvate projektidega – see on 2,7 % rohkem kui 2007. aastal ja 2,25 % rohkem kui 2006. aastal;

| K. | arvestades, et 2007. aastaga võrreldes on Kesk- ja Ida-Euroopa projektidega seotud allkirjastatud lepingute väärtus kasvanud 2008. aastal 17 % 6 905 miljardi euroni, mis tähendab peaaegu kahekordset väärtuse kasvu 2004. aastaga võrreldes; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2007. aastaga võrreldes on Kesk- ja Ida-Euroopa projektidega seotud allkirjastatud lepingute väärtus kasvanud 2008. aastal 17 % 6 905 miljardi euroni, mis tähendab peaaegu kahekordset väärtuse kasvu 2004. aastaga võrreldes;

| L. | arvestades, et EIP laenutegevus väljaspool ELi oli 2008. aastal geograafiliste piirkondade lõikes järgmine: Aasia ja Ladina-Ameerika 469 miljonit eurot, Ida-Euroopa, Lõuna-Kaukaasia ja Venemaa 170 miljonit eurot, Vahemere piirkonna riigid 1 290 miljardit eurot, ühinemiseks valmistuvad riigid 3 453 miljardit eurot, AKV riigid 561 miljonit eurot ning Lõuna-Aafrika 203 miljonit eurot, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EIP laenutegevus väljaspool ELi oli 2008. aastal geograafiliste piirkondade lõikes järgmine: Aasia ja Ladina-Ameerika 469 miljonit eurot, Ida-Euroopa, Lõuna-Kaukaasia ja Venemaa 170 miljonit eurot, Vahemere piirkonna riigid 1 290 miljardit eurot, ühinemiseks valmistuvad riigid 3 453 miljardit eurot, AKV riigid 561 miljonit eurot ning Lõuna-Aafrika 203 miljonit eurot,

Märkused EIP 2008. aasta aruande kohta

| 1. | väljendab heameelt EIP 2008. aasta aruande üle ning julgustab panka jätkama oma tegevust, et arendada Euroopa majandust, edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning piirkondadevahelist ja sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt EIP 2008. aasta aruande üle ning julgustab panka jätkama oma tegevust, et arendada Euroopa majandust, edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning piirkondadevahelist ja sotsiaalset ühtekuuluvust;

| 2. | märgib rahuloluga, et Euroopa Investeerimispank reageeris ülemaailmsele majanduskriisile kiiresti, finantseerides ise oma kapitali suurendamist ning suurendades sellega oma laenude mahtu Euroopa majanduse elavdamise kava toetuseks; palub pangal jätkata oma finantskriisi leevendamise programme, eriti nendes liikmesriikides, mis on kriisi tõttu kõvasti kannatada saanud, ning palub veelgi suurendada laenutegevust nendes riikides; eeldab, et 2009. aastal suurendab EIP rahastamine (75 000 miljonit eurot) investeeringuid reaalmajandusse kokku ligi 225 000 miljoni euro ulatuses; |
| --- | --- |

2.

märgib rahuloluga, et Euroopa Investeerimispank reageeris ülemaailmsele majanduskriisile kiiresti, finantseerides ise oma kapitali suurendamist ning suurendades sellega oma laenude mahtu Euroopa majanduse elavdamise kava toetuseks; palub pangal jätkata oma finantskriisi leevendamise programme, eriti nendes liikmesriikides, mis on kriisi tõttu kõvasti kannatada saanud, ning palub veelgi suurendada laenutegevust nendes riikides; eeldab, et 2009. aastal suurendab EIP rahastamine (75 000 miljonit eurot) investeeringuid reaalmajandusse kokku ligi 225 000 miljoni euro ulatuses;

| 3. | märgib, et finantsvahendajate kaudu VKEdele antud uute laenude maht suurenes 2008. aastal 42,4 % võrra 8,1 miljardi euroni, sellest 4,7 miljardi võrra viimases kvartalis; 30 miljardit eurot on eraldatud perioodil 2008–2011 Euroopas VKEdele antavateks laenudeks; |
| --- | --- |

3.

märgib, et finantsvahendajate kaudu VKEdele antud uute laenude maht suurenes 2008. aastal 42,4 % võrra 8,1 miljardi euroni, sellest 4,7 miljardi võrra viimases kvartalis; 30 miljardit eurot on eraldatud perioodil 2008–2011 Euroopas VKEdele antavateks laenudeks;

Lissaboni lepingu mõju

| 4. | väljendab heameelt auditikomisjoni tugevdamise üle – selle liikmete arvu suurendati kolmelt kuuele ning talle anti ülesandeks kontrollida, kas panga tegevus vastab heale pangandustavale, ning auditeerida raamatupidamisaruandeid; rõhutab vajadust tagada, et auditikomisjoni liikmetel oleks suur pangandusjärelevalve kogemus; rõhutab siiski, et auditikomisjoni tugevdamisele peavad järgnema konkreetsed sammud, mille tulemusena hakatakse EIP üle lähitulevikus teostama korralikku pangandusjärelevalvet; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt auditikomisjoni tugevdamise üle – selle liikmete arvu suurendati kolmelt kuuele ning talle anti ülesandeks kontrollida, kas panga tegevus vastab heale pangandustavale, ning auditeerida raamatupidamisaruandeid; rõhutab vajadust tagada, et auditikomisjoni liikmetel oleks suur pangandusjärelevalve kogemus; rõhutab siiski, et auditikomisjoni tugevdamisele peavad järgnema konkreetsed sammud, mille tulemusena hakatakse EIP üle lähitulevikus teostama korralikku pangandusjärelevalvet;

| 5. | palub EIP-l ja liikmesriikidel kaaluda võimalust, et lisaks liikmesriikidele hakkaks panga aktsionäriks ka Euroopa Liit (kuna EL on Lissaboni lepingu kohaselt juriidiline isik), mis parlamendi arvates aitaks tihendada koostööd EIP ja Euroopa Komisjoni vahel; |
| --- | --- |

5.

palub EIP-l ja liikmesriikidel kaaluda võimalust, et lisaks liikmesriikidele hakkaks panga aktsionäriks ka Euroopa Liit (kuna EL on Lissaboni lepingu kohaselt juriidiline isik), mis parlamendi arvates aitaks tihendada koostööd EIP ja Euroopa Komisjoni vahel;

Pangandusjärelevalve

| 6. | märgib, et EIP osaleb alates 2009. aasta juulist koos Euroopa Keskpangaga (EKP) eurosüsteemi rahapoliitika toimingutes ning see staatus toob kaasa teatavad kohustused EKP-le Banque Centrale du Luxembourgi (BCL) kaudu aru anda, eelkõige EIP likviidsusriski juhtimise raamistiku kohta; |
| --- | --- |

6.

märgib, et EIP osaleb alates 2009. aasta juulist koos Euroopa Keskpangaga (EKP) eurosüsteemi rahapoliitika toimingutes ning see staatus toob kaasa teatavad kohustused EKP-le Banque Centrale du Luxembourgi (BCL) kaudu aru anda, eelkõige EIP likviidsusriski juhtimise raamistiku kohta;

| 7. | on siiski veendunud, et on vaja Euroopa usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve süsteemi, mille alusel EIP-l tuleb järgida krediidiasutustega samu usaldatavusnormatiive ja alluda tegelikule usaldusnormatiivide täitmise järelevalvele, mis jälgib EIP finantsolukorra kvaliteeti ning tagab raamatupidamistulemuste täpse hindamise ja kutsealastest käitumisreeglitest kinnipidamise; |
| --- | --- |

7.

on siiski veendunud, et on vaja Euroopa usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve süsteemi, mille alusel EIP-l tuleb järgida krediidiasutustega samu usaldatavusnormatiive ja alluda tegelikule usaldusnormatiivide täitmise järelevalvele, mis jälgib EIP finantsolukorra kvaliteeti ning tagab raamatupidamistulemuste täpse hindamise ja kutsealastest käitumisreeglitest kinnipidamise;

| 8. | seepärast toetab mõtet, Euroopa pangandusinspektorite komitee (CEBS) tuleks muuta suuremate volitustega Euroopa pangandusjärelevalve asutuseks, mis tegutseb Euroopa finantsjärelevalve asutuse haldusalas; soovitab, et kõik rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevad finantsinstitutsioonid ja -rühmad, sh EIP, kuuluksid Euroopa pangandusjärelevalve asutuse pädevusalasse; palub komisjonil ja liikmesriikidel teha kõik jõupingutused, et uue finantsjärelevalve süsteemi saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

8.

seepärast toetab mõtet, Euroopa pangandusinspektorite komitee (CEBS) tuleks muuta suuremate volitustega Euroopa pangandusjärelevalve asutuseks, mis tegutseb Euroopa finantsjärelevalve asutuse haldusalas; soovitab, et kõik rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevad finantsinstitutsioonid ja -rühmad, sh EIP, kuuluksid Euroopa pangandusjärelevalve asutuse pädevusalasse; palub komisjonil ja liikmesriikidel teha kõik jõupingutused, et uue finantsjärelevalve süsteemi saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta;

Eelarvekontroll ja haldus

| 9. | väljendab heameelt asjaolu üle, et pank on suutnud turgude volatiilsusest ja ebakindlusest hoolimata säilitada väga hea krediidiseisundi; väljendab samuti heameelt asjaolu üle, et pank suurendas rahastamise ülemmäära 55 miljardilt eurolt 60 miljardi euroni ning võib laenata 59,5 miljardit eurot, mis on märkimisväärselt (8,8 %) rohkem kui 2007. aastal (54,7 miljardit eurot); |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt asjaolu üle, et pank on suutnud turgude volatiilsusest ja ebakindlusest hoolimata säilitada väga hea krediidiseisundi; väljendab samuti heameelt asjaolu üle, et pank suurendas rahastamise ülemmäära 55 miljardilt eurolt 60 miljardi euroni ning võib laenata 59,5 miljardit eurot, mis on märkimisväärselt (8,8 %) rohkem kui 2007. aastal (54,7 miljardit eurot);

| 10. | palub EIP-l teha kõik jõupingutused, et säilitada reiting AAA, mis on hädavajalik, et tagada parimad tingimused tema antavatele laenudele; |
| --- | --- |

10.

palub EIP-l teha kõik jõupingutused, et säilitada reiting AAA, mis on hädavajalik, et tagada parimad tingimused tema antavatele laenudele;

Välismandaat ja investeerimisrahastu

| 11. | ootab EIP välisfinantstehingute vahekokkuvõtet 30. aprilliks 2010 ning komisjoni ettepanekut võtta vastu uus otsus, millega asendatakse otsus nr 633/2009/EÜ; on seisukohal, et nii vahekokkuvõttes kui ka komisjoni uues ettepanekus tuleks võtta lisaks Michel Camdessuse juhitava juhtkomitee soovitustele arvesse ka parlamendi varasemaid soovitusi; nõuab eelkõige EIP välismandaadi puhul suuremat järjekindlust nii selles osas, mis puudutab vahendite piisavust kogu uue mandaadi perioodiks kui ka vahendite jaotamises geograafiliste piirkondade vahel; |
| --- | --- |

11.

ootab EIP välisfinantstehingute vahekokkuvõtet 30. aprilliks 2010 ning komisjoni ettepanekut võtta vastu uus otsus, millega asendatakse otsus nr 633/2009/EÜ; on seisukohal, et nii vahekokkuvõttes kui ka komisjoni uues ettepanekus tuleks võtta lisaks Michel Camdessuse juhitava juhtkomitee soovitustele arvesse ka parlamendi varasemaid soovitusi; nõuab eelkõige EIP välismandaadi puhul suuremat järjekindlust nii selles osas, mis puudutab vahendite piisavust kogu uue mandaadi perioodiks kui ka vahendite jaotamises geograafiliste piirkondade vahel;

| 12. | rõhutab asjaolu, et EIP välistegevus peaks olema kooskõlas Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Liidu toimimise lepingus seatud ELi poliitika eesmärkidega; on seisukohal, et EIP kui ELi poliitikat järgiv pank peaks hoidma tasakaalu ELi naabruses asuvate eri piirkondade rahastamise osas; on seisukohal, et piirkondade puhul, kus EIP tegevus võib kattuda muude piirkondlike või rahvusvaheliste avaliku sektori poolt rahastatavate finantsinstitutsioonide tegevusega, võib vaja olla selget tööjaotust; väljendab seoses sellega heameelt Lääne-Balkani riikide investeerimisraamistiku üle; kordab siiski, et kehtiv komisjoni, EIP ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga vaheline koostööleping, mis käsitleb finantstehinguid idapoolsetes naaberriikides, Venemaal ja Kesk-Aasias, tuleb läbi vaadata; väljendab seepärast heameelt asjaolu üle, et ekspertidest koosnev juhtkomitee kiitis heaks 2009. aasta märtsis vastu võetud Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud EIP ja EBRD vastastikuse mõistmise parandamiseks. |
| --- | --- |

12.

rõhutab asjaolu, et EIP välistegevus peaks olema kooskõlas Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Liidu toimimise lepingus seatud ELi poliitika eesmärkidega; on seisukohal, et EIP kui ELi poliitikat järgiv pank peaks hoidma tasakaalu ELi naabruses asuvate eri piirkondade rahastamise osas; on seisukohal, et piirkondade puhul, kus EIP tegevus võib kattuda muude piirkondlike või rahvusvaheliste avaliku sektori poolt rahastatavate finantsinstitutsioonide tegevusega, võib vaja olla selget tööjaotust; väljendab seoses sellega heameelt Lääne-Balkani riikide investeerimisraamistiku üle; kordab siiski, et kehtiv komisjoni, EIP ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga vaheline koostööleping, mis käsitleb finantstehinguid idapoolsetes naaberriikides, Venemaal ja Kesk-Aasias, tuleb läbi vaadata; väljendab seepärast heameelt asjaolu üle, et ekspertidest koosnev juhtkomitee kiitis heaks 2009. aasta märtsis vastu võetud Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud EIP ja EBRD vastastikuse mõistmise parandamiseks.

| 13. | tuletab meelde, et tegi oma 22. aprilli 2008. aasta resolutsiooni (kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) 2006. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta) (10) lõikes 24 ettepaneku, et heakskiidu andmise menetluse käigus esitab EIP oma aastaaruande ja selgitab investeerimisrahastu rakendamist vahetult eelarvekontrollikomisjonile; lisaks tuletab meelde, et EIP kasutab avaliku sektori vahendeid, mis on saadud Euroopa maksumaksjatelt, mitte finantsturgudelt; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et tegi oma 22. aprilli 2008. aasta resolutsiooni (kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) 2006. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta) (10) lõikes 24 ettepaneku, et heakskiidu andmise menetluse käigus esitab EIP oma aastaaruande ja selgitab investeerimisrahastu rakendamist vahetult eelarvekontrollikomisjonile; lisaks tuletab meelde, et EIP kasutab avaliku sektori vahendeid, mis on saadud Euroopa maksumaksjatelt, mitte finantsturgudelt;

| 14. | peab jätkuvalt kahetsusväärseks, et EIP aastaaruanne investeerimisrahastu kohta sisaldab peamiselt finantsteavet ja väga vähe – kui üldse – teavet rahastatud programmide tulemuste kohta; |
| --- | --- |

14.

peab jätkuvalt kahetsusväärseks, et EIP aastaaruanne investeerimisrahastu kohta sisaldab peamiselt finantsteavet ja väga vähe – kui üldse – teavet rahastatud programmide tulemuste kohta;

| 15. | märgib, et nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (11), eelseisev läbivaatamine annab võimaluse lisada investeerimisrahastu projektid ja tulemused heakskiidu andmise menetlusse; palub komisjonil oma ettepanekut tehes pakkuda välja lahendus selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

15.

märgib, et nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (11), eelseisev läbivaatamine annab võimaluse lisada investeerimisrahastu projektid ja tulemused heakskiidu andmise menetlusse; palub komisjonil oma ettepanekut tehes pakkuda välja lahendus selle eesmärgi saavutamiseks;

Läbipaistvus ja võitlus pettuse vastu

| 16. | märgib rahuloluga, et EIP on viimastel aastatel parlamendi soovitustest lähtudes süsteemselt meetmeid võtnud; |
| --- | --- |

16.

märgib rahuloluga, et EIP on viimastel aastatel parlamendi soovitustest lähtudes süsteemselt meetmeid võtnud;

| 17. | tuletab meelde, et EIP on võtnud kohustuse avalikustamispoliitika iga kolme aasta järel ametlikult läbi vaadata, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et 2009. aasta mais käivitas EIP avalikud konsultatsioonid oma kaebuste esitamise poliitika, avalikustamispoliitika ja läbipaistvuspoliitika teemal; peab kahetsusväärseks, et avalikustamispoliitikat 2009. aastal kavakohaselt läbi ei vaadatud, ning eeldab, et EIP vaatab need kolm poliitikavaldkonda võimalikult ruttu läbi; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et EIP on võtnud kohustuse avalikustamispoliitika iga kolme aasta järel ametlikult läbi vaadata, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et 2009. aasta mais käivitas EIP avalikud konsultatsioonid oma kaebuste esitamise poliitika, avalikustamispoliitika ja läbipaistvuspoliitika teemal; peab kahetsusväärseks, et avalikustamispoliitikat 2009. aastal kavakohaselt läbi ei vaadatud, ning eeldab, et EIP vaatab need kolm poliitikavaldkonda võimalikult ruttu läbi;

| 18. | nõuab, et EIP määratleks tulevases avalikustamispoliitikas täpselt teabe mitteavaldamise tingimused, et kehtestada kõrged läbipaistvuse standardid; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et EIP määratleks tulevases avalikustamispoliitikas täpselt teabe mitteavaldamise tingimused, et kehtestada kõrged läbipaistvuse standardid;

| 19. | märgib rahuloluga, et avalikest konsultatsioonidest on viimastel aastatel saanud EIP läbipaistvuspoliitika lahutamatu osa; palub EIP-l siiski pöörata rohkem tähelepanu sidusrühmade kaasamisele, andes neile selged juhised nende võimaliku osalemise kohta konsultatsioonides ja hindamistes; |
| --- | --- |

19.

märgib rahuloluga, et avalikest konsultatsioonidest on viimastel aastatel saanud EIP läbipaistvuspoliitika lahutamatu osa; palub EIP-l siiski pöörata rohkem tähelepanu sidusrühmade kaasamisele, andes neile selged juhised nende võimaliku osalemise kohta konsultatsioonides ja hindamistes;

| 20. | väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP ja eelkõige selle kõrgeim järelevalveametnik pöörasid rohkem tähelepanu informaatorite kaitset käsitlevate uute eeskirjade koostamisele, mis avaldati 2009. aasta aprillis ning mis tagavad kõikidele EIP töötajatele ja teistele pangale teenust osutavatele isikutele täieliku kaitse; juhib panga tähelepanu siiski asjaolule, et EIP ei paku väljastpoolt kaebuste esitajatele kaitset kättemaksu eest, ning palub EIP-l uurida võimalusi selle puuduse kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP ja eelkõige selle kõrgeim järelevalveametnik pöörasid rohkem tähelepanu informaatorite kaitset käsitlevate uute eeskirjade koostamisele, mis avaldati 2009. aasta aprillis ning mis tagavad kõikidele EIP töötajatele ja teistele pangale teenust osutavatele isikutele täieliku kaitse; juhib panga tähelepanu siiski asjaolule, et EIP ei paku väljastpoolt kaebuste esitajatele kaitset kättemaksu eest, ning palub EIP-l uurida võimalusi selle puuduse kõrvaldamiseks;

| 21. | toetab EIP nulltolerantsi poliitikat pettuse ja korruptsiooni suhtes ning palub pangal koostöös komisjoniga kiirendada petturite musta nimekirja koostamist ning välistamissüsteemi väljaarendamist ja rakendamist nende ettevõtete jaoks, keda EIP ja teised mitmepoolsed arengupangad on leidnud korruptsioonis süüdi olevat; |
| --- | --- |

21.

toetab EIP nulltolerantsi poliitikat pettuse ja korruptsiooni suhtes ning palub pangal koostöös komisjoniga kiirendada petturite musta nimekirja koostamist ning välistamissüsteemi väljaarendamist ja rakendamist nende ettevõtete jaoks, keda EIP ja teised mitmepoolsed arengupangad on leidnud korruptsioonis süüdi olevat;

| 22. | väljendab heameelt asjaolu üle, et avalikustamispoliitika on tõlgitud kõikidesse ELi keeltesse ning palub EIP-l teha kõikides ELi keeltes kättesaadavaks ka keskkonnainfo kättesaadavuse poliitika, kaebuste esitamise poliitika ja läbipaistvuspoliitika; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt asjaolu üle, et avalikustamispoliitika on tõlgitud kõikidesse ELi keeltesse ning palub EIP-l teha kõikides ELi keeltes kättesaadavaks ka keskkonnainfo kättesaadavuse poliitika, kaebuste esitamise poliitika ja läbipaistvuspoliitika;

Maksuvabasid finantskeskusi käsitlev poliitika

| 23. | väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP on astunud sammu edasi, vaadates läbi oma poliitika maksuvabade finantskeskuste suhtes, nii et see läheb kaugemale olemasolevast maksuparadiisi kaudu tegutsevate promootorite rahastamise keelust; |
| --- | --- |

23.

väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP on astunud sammu edasi, vaadates läbi oma poliitika maksuvabade finantskeskuste suhtes, nii et see läheb kaugemale olemasolevast maksuparadiisi kaudu tegutsevate promootorite rahastamise keelust;

| 24. | võtab rahuloluga teadmiseks panga uuendatud poliitika maksuvabade finantskeskuste suhtes, mis ei seisne enam üksnes praeguse maksuvabade finantskeskuste mustas nimekirjas olevate promootorite rahastamise keelu säilitamises, eelkõige EIP kehtestatud uue kohustuse, mille kohaselt tuleb kõikidel sellistes maksuvabades finantskeskustes asuvatel partneritel, mis ei ole küll maksuvabade finantskeskuste mustas nimekirjas, kuid on nõrgalt reguleeritud, asuda enne asjakohaste lepingute sõlmimist ümber riiki, mis ei ole maksuvaba finantskeskus, tagades sellega, et panga tulevase laenutegevuse ajal pärast 31. märtsi 2010 ei asu ükski EIP laenuvõtja nõrgalt reguleeritud maksuvabas finantskeskuses; |
| --- | --- |

24.

võtab rahuloluga teadmiseks panga uuendatud poliitika maksuvabade finantskeskuste suhtes, mis ei seisne enam üksnes praeguse maksuvabade finantskeskuste mustas nimekirjas olevate promootorite rahastamise keelu säilitamises, eelkõige EIP kehtestatud uue kohustuse, mille kohaselt tuleb kõikidel sellistes maksuvabades finantskeskustes asuvatel partneritel, mis ei ole küll maksuvabade finantskeskuste mustas nimekirjas, kuid on nõrgalt reguleeritud, asuda enne asjakohaste lepingute sõlmimist ümber riiki, mis ei ole maksuvaba finantskeskus, tagades sellega, et panga tulevase laenutegevuse ajal pärast 31. märtsi 2010 ei asu ükski EIP laenuvõtja nõrgalt reguleeritud maksuvabas finantskeskuses;

| 25. | palub EIP-l uurida, kas uus maksuvabasid finantskeskusi käsitlev uuendatud poliitika hõlmab vahendeid, mida EIP kasutab projektidele laenude andmiseks; on lisaks seisukohal, et EIP peaks tagama, et sellistest vahenditest saadavat tulu ei saaks pärast projektide lõpetamist viia maksuparadiisidesse; |
| --- | --- |

25.

palub EIP-l uurida, kas uus maksuvabasid finantskeskusi käsitlev uuendatud poliitika hõlmab vahendeid, mida EIP kasutab projektidele laenude andmiseks; on lisaks seisukohal, et EIP peaks tagama, et sellistest vahenditest saadavat tulu ei saaks pärast projektide lõpetamist viia maksuparadiisidesse;

| 26. | väljendab muret, et üldiste laenude andmise ja järelevalve maksuhalduse osas puudub läbipaistvus; tuletab meelde, et EIP peaks tagama selle, et laenusaajad ei kasuta maksuparadiise ega muid võimalusi, nagu siirdehindade kuritarvitamine, mis võivad viia maksudest kõrvalehoidumiseni; kutsub Euroopa Investeerimispanka sellega seoses üles nõudma, et finantsvahendajad avalikustaksid neile antud üldiste ja raamlaenude kasutamise, sealhulgas annaksid aru oma tegevusest igas konkreetses riigis, kus nad tegutsevad; |
| --- | --- |

26.

väljendab muret, et üldiste laenude andmise ja järelevalve maksuhalduse osas puudub läbipaistvus; tuletab meelde, et EIP peaks tagama selle, et laenusaajad ei kasuta maksuparadiise ega muid võimalusi, nagu siirdehindade kuritarvitamine, mis võivad viia maksudest kõrvalehoidumiseni; kutsub Euroopa Investeerimispanka sellega seoses üles nõudma, et finantsvahendajad avalikustaksid neile antud üldiste ja raamlaenude kasutamise, sealhulgas annaksid aru oma tegevusest igas konkreetses riigis, kus nad tegutsevad;

| 27. | tervitab EIP grupi tegevusaruannet ja ettevõtte vastutuse aruannet, milles kajastatakse meetmeid, mida on võetud, et saavutada panga strateegilised eesmärgid, mis täiendavad ja tugevdavad ELi poliitilisi eesmärke; |
| --- | --- |

27.

tervitab EIP grupi tegevusaruannet ja ettevõtte vastutuse aruannet, milles kajastatakse meetmeid, mida on võetud, et saavutada panga strateegilised eesmärgid, mis täiendavad ja tugevdavad ELi poliitilisi eesmärke;

Strateegia ja eesmärgid

| 28. | väljendab heameelt EIP 2009.–2011. aasta tegevuskava üle, milles pank on märkimisväärselt suurendanud oma tegevuse eesmärke 2008.–2010. aasta tegevuskavaga võrreldes; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt EIP 2009.–2011. aasta tegevuskava üle, milles pank on märkimisväärselt suurendanud oma tegevuse eesmärke 2008.–2010. aasta tegevuskavaga võrreldes;

| 29. | rõhutab, et EIP peab mängima olulist rolli EL 2020 eesmärkide saavutamises; seepärast palub pangal hoolt kanda, et tema laenud toetaksid strateegia eesmärkide saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et EIP peab mängima olulist rolli EL 2020 eesmärkide saavutamises; seepärast palub pangal hoolt kanda, et tema laenud toetaksid strateegia eesmärkide saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi;

| 30. | märgib, et EIP peamised eesmärgid on majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning lähenemine, eelkõige ELi ühtekuuluvuspoliitika lähenemissammas; |
| --- | --- |

30.

märgib, et EIP peamised eesmärgid on majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning lähenemine, eelkõige ELi ühtekuuluvuspoliitika lähenemissammas;

| 31. | tunnustab EIPd, et see on omapoolse panusena lähenemiseesmärgi täitmisse andnud lähenemisprojektidele laenu 21 miljardit eurot, mis moodustab 41 % EIP laenude kogumahust ELis; |
| --- | --- |

31.

tunnustab EIPd, et see on omapoolse panusena lähenemiseesmärgi täitmisse andnud lähenemisprojektidele laenu 21 miljardit eurot, mis moodustab 41 % EIP laenude kogumahust ELis;

| 32. | rõhutab lisandväärtust, mida annavad komisjoniga koostöös võetud meetmed ning panga strateegia pakkuda struktuurifondide sekkumismeetmetele lisatuge ja aidata nende meetmete mõju suurendada; |
| --- | --- |

32.

rõhutab lisandväärtust, mida annavad komisjoniga koostöös võetud meetmed ning panga strateegia pakkuda struktuurifondide sekkumismeetmetele lisatuge ja aidata nende meetmete mõju suurendada;

| 33. | nõuab ELi toetuste ja EIP rahastamisvahendite kombineeritud kasutamise tõhustamist eelkõige ühtekuuluvuspiirkondades, kus omavahendite hankimine on eriti raske, et toetada ühtekuuluvust ja hoida ära veelgi sügavam majandusseisak kriisi tõttu kõige rohkem kannatanud riikides; |
| --- | --- |

33.

nõuab ELi toetuste ja EIP rahastamisvahendite kombineeritud kasutamise tõhustamist eelkõige ühtekuuluvuspiirkondades, kus omavahendite hankimine on eriti raske, et toetada ühtekuuluvust ja hoida ära veelgi sügavam majandusseisak kriisi tõttu kõige rohkem kannatanud riikides;

| 34. | nõuab, et tulevastes EIP aruannetes oleks üksikasjalikult välja toodud suured laenud, mis täiendavad Euroopa Regionaalarengu Fondi toetusi piirkondadele, kus rakendatakse uudse tehnoloogiaga programme või programme, mis on seotud taastuva või puhta energia varustusega; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et tulevastes EIP aruannetes oleks üksikasjalikult välja toodud suured laenud, mis täiendavad Euroopa Regionaalarengu Fondi toetusi piirkondadele, kus rakendatakse uudse tehnoloogiaga programme või programme, mis on seotud taastuva või puhta energia varustusega;

| 35. | rõhutab EIP suurt rolli VKEde toetamises finantskriisi ajal, arvestades, et VKEd moodustavad 99 % ELi ettevõtetest ja annavad tööd rohkem kui 100 miljonile inimesele ning on seega Euroopa majanduse mootor; |
| --- | --- |

35.

rõhutab EIP suurt rolli VKEde toetamises finantskriisi ajal, arvestades, et VKEd moodustavad 99 % ELi ettevõtetest ja annavad tööd rohkem kui 100 miljonile inimesele ning on seega Euroopa majanduse mootor;

| 36. | tunnistab süsteemi sissekodeeritud võimendusefekti, mis tähendab, et finantsvahendajad peavad laenama VKEdele vähemalt kaks korda suurema summa, kui EIP on neile laenanud, ning et uus VKEdele laenamise algatus parandab VKEde jaoks finantstingimusi; palub EIP-l lisada tulevasse tegevusaruandesse üksikasjad nende laenude kasutamise tõhususe kohta, tagamaks, et osa kasust, mida nad EIP rahastamisest saavad, kandub asjakohasel viisil üle VKEdele, ning samuti selleks, et rahaliste vahendite päritolu oleks selge; |
| --- | --- |

36.

tunnistab süsteemi sissekodeeritud võimendusefekti, mis tähendab, et finantsvahendajad peavad laenama VKEdele vähemalt kaks korda suurema summa, kui EIP on neile laenanud, ning et uus VKEdele laenamise algatus parandab VKEde jaoks finantstingimusi; palub EIP-l lisada tulevasse tegevusaruandesse üksikasjad nende laenude kasutamise tõhususe kohta, tagamaks, et osa kasust, mida nad EIP rahastamisest saavad, kandub asjakohasel viisil üle VKEdele, ning samuti selleks, et rahaliste vahendite päritolu oleks selge;

| 37. | märgib sellega seoses, et perioodiks 2008–2011 on EIP aktsionäride taotlusel VKEdele antavate laenude jaoks eraldatud 30 miljardit eurot ja et pool sellest summast anti välja aastatel 2008-2009; rõhutab tõhustatud järelevalve tähtsust tagamaks seda, et rahastajad ei jätaks EIP antud krediiti endale oma bilansi stabiliseerimise eesmärgil; |
| --- | --- |

37.

märgib sellega seoses, et perioodiks 2008–2011 on EIP aktsionäride taotlusel VKEdele antavate laenude jaoks eraldatud 30 miljardit eurot ja et pool sellest summast anti välja aastatel 2008-2009; rõhutab tõhustatud järelevalve tähtsust tagamaks seda, et rahastajad ei jätaks EIP antud krediiti endale oma bilansi stabiliseerimise eesmärgil;

| 38. | arvestades, et majanduskriis ei ole veel möödas ning töötuse kasv jätkub, kutsub EIPd võtma VKEde suhtes kohaldatavas laenupoliitikas julgemalt riske, seadmata ohtu oma AAA reitingut; teeb ettepaneku, et EIP kohandaks 2006. aasta riskikapitaliga seotud mandaati Euroopa Investeerimisfondile, et võtta paremini arvesse praegust majanduslikku ebastabiilsust ja vajadust parandada VKEde juurdepääsu kapitalile suurema riskiga projektide jaoks; nõuab, et EIP praegust 20 miljoni euro suurust osalust programmis JASMINE vähemalt kahekordistataks; |
| --- | --- |

38.

arvestades, et majanduskriis ei ole veel möödas ning töötuse kasv jätkub, kutsub EIPd võtma VKEde suhtes kohaldatavas laenupoliitikas julgemalt riske, seadmata ohtu oma AAA reitingut; teeb ettepaneku, et EIP kohandaks 2006. aasta riskikapitaliga seotud mandaati Euroopa Investeerimisfondile, et võtta paremini arvesse praegust majanduslikku ebastabiilsust ja vajadust parandada VKEde juurdepääsu kapitalile suurema riskiga projektide jaoks; nõuab, et EIP praegust 20 miljoni euro suurust osalust programmis JASMINE vähemalt kahekordistataks;

| 39. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni (Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga 2007. aasta aastaaruannete kohta) (12) lõiget 8, milles nõutakse tungivalt, et „EIP teostaks tõhusamat järelevalvet VKEde toetamiseks mõeldud üldiste laenude olemuse ja lõppsihtkoha üle ning muudaks need läbipaistvamaks”; palub EIP-l teha laenude andmine finantsvahendajate kaudu veelgi läbipaistvamaks ning kehtestada selged rahastamistingimused finantsvahendajatele ja laenamise tõhususe kriteeriumid; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni (Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga 2007. aasta aastaaruannete kohta) (12) lõiget 8, milles nõutakse tungivalt, et „EIP teostaks tõhusamat järelevalvet VKEde toetamiseks mõeldud üldiste laenude olemuse ja lõppsihtkoha üle ning muudaks need läbipaistvamaks”; palub EIP-l teha laenude andmine finantsvahendajate kaudu veelgi läbipaistvamaks ning kehtestada selged rahastamistingimused finantsvahendajatele ja laenamise tõhususe kriteeriumid;

| 40. | palub EIP-l ühtlustada lähenemiseesmärgi piirkondades laenude andmist VKEdele struktuurifondide eraldistega ning tagada eri liiki VKEde tasakaalustatud toetus; |
| --- | --- |

40.

palub EIP-l ühtlustada lähenemiseesmärgi piirkondades laenude andmist VKEdele struktuurifondide eraldistega ning tagada eri liiki VKEde tasakaalustatud toetus;

| 41. | nõuab tungivalt, et EIP teostaks tõhusamat järelevalvet VKEde toetamiseks mõeldud üldiste laenude olemuse ja lõppsihtkoha üle ning muudaks need läbipaistvamaks; teeb ettepaneku koostada EIP laenutegevuse kordistavat mõju peegeldav tulemustabel; |
| --- | --- |

41.

nõuab tungivalt, et EIP teostaks tõhusamat järelevalvet VKEde toetamiseks mõeldud üldiste laenude olemuse ja lõppsihtkoha üle ning muudaks need läbipaistvamaks; teeb ettepaneku koostada EIP laenutegevuse kordistavat mõju peegeldav tulemustabel;

| 42. | palub EIP-l aastaaruannete jaoks, kus kajastatakse struktuurifondide meetmeid täiendavate rahaliste vahendite kasutamist, välja töötada üksikasjalikum ja metoodiliselt paremini ühtlustatud analüüs; sellega seoses võiks pank Euroopa Parlamendile selgitada, kuidas toimib riskijagamisrahastu, mille pank koos komisjoniga asutas; on seisukohal, et eriti oluline on rahastu, millest eraldatakse vahendeid teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames, ja struktuurifondide vastastikune mõju; |
| --- | --- |

42.

palub EIP-l aastaaruannete jaoks, kus kajastatakse struktuurifondide meetmeid täiendavate rahaliste vahendite kasutamist, välja töötada üksikasjalikum ja metoodiliselt paremini ühtlustatud analüüs; sellega seoses võiks pank Euroopa Parlamendile selgitada, kuidas toimib riskijagamisrahastu, mille pank koos komisjoniga asutas; on seisukohal, et eriti oluline on rahastu, millest eraldatakse vahendeid teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames, ja struktuurifondide vastastikune mõju;

| 43. | märgib, et EIP aastaaruande kohaselt lõppes JEREMIE (Euroopa ühine rahastamisskeem väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks) hindamisetapp 2008. aastal; peab kahetsusväärseks, et aruanne ei sisalda hindamise tulemusi; |
| --- | --- |

43.

märgib, et EIP aastaaruande kohaselt lõppes JEREMIE (Euroopa ühine rahastamisskeem väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks) hindamisetapp 2008. aastal; peab kahetsusväärseks, et aruanne ei sisalda hindamise tulemusi;

| 44. | palub EIP-l lisada oma järgmisesse aastaaruandesse üksikasjad kahe 2009. aasta poliitika – JASMINE’i (ühismeede mikrokrediidiga tegelevate asutuste toetamiseks Euroopas) ning Mezzanine kasvurahastu rakendamise – esimeste saavutuste kohta; |
| --- | --- |

44.

palub EIP-l lisada oma järgmisesse aastaaruandesse üksikasjad kahe 2009. aasta poliitika – JASMINE’i (ühismeede mikrokrediidiga tegelevate asutuste toetamiseks Euroopas) ning Mezzanine kasvurahastu rakendamise – esimeste saavutuste kohta;

| 45. | palub EIP-l püüda igati lihtsustada teatavates projektides sisalduvaid keerukaid ja bürokraatlikke regulatsioone, et teha projektide rahastamine kiiremaks ja tõhusamaks, võttes eriti arvesse ülemaailmset kriisi; |
| --- | --- |

45.

palub EIP-l püüda igati lihtsustada teatavates projektides sisalduvaid keerukaid ja bürokraatlikke regulatsioone, et teha projektide rahastamine kiiremaks ja tõhusamaks, võttes eriti arvesse ülemaailmset kriisi;

| 46. | rõhutab, et Euroopa makropiirkondade uute programmide edukus sõltub eelkõige piirkondlikku mõju avaldavate tegevuste kooskõlastamisest kõikides poliitikavaldkondades ning makropiirkondade rahastamisele pikaajalise lahenduse leidmisest; nõuab seetõttu, et pank kaaluks sel eesmärgil võimalust EIP ja Euroopa Investeerimisfondi poolseks rahastamiseks lisaks ELi rahastamisele järgmisel, 2014. aastal algaval finantsplaneerimise perioodil; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et Euroopa makropiirkondade uute programmide edukus sõltub eelkõige piirkondlikku mõju avaldavate tegevuste kooskõlastamisest kõikides poliitikavaldkondades ning makropiirkondade rahastamisele pikaajalise lahenduse leidmisest; nõuab seetõttu, et pank kaaluks sel eesmärgil võimalust EIP ja Euroopa Investeerimisfondi poolseks rahastamiseks lisaks ELi rahastamisele järgmisel, 2014. aastal algaval finantsplaneerimise perioodil;

| 47. | palub EIP-l teha kõik endast oleneva, et vältida Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) töö dubleerimist väljaspool ELi; kordab oma eespool nimetatud 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni lõikes 28 antud soovitusi, et saavutada EIP ja EBRD vahel paremini struktureeritud koostöö nendes riikides, kus mõlemad tegutsevad; |
| --- | --- |

47.

palub EIP-l teha kõik endast oleneva, et vältida Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) töö dubleerimist väljaspool ELi; kordab oma eespool nimetatud 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni lõikes 28 antud soovitusi, et saavutada EIP ja EBRD vahel paremini struktureeritud koostöö nendes riikides, kus mõlemad tegutsevad;

*

* *

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

48.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 255, 26.9.2009, lk 98.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0185.

(3)  ELT C 259 E 29.10.2009, lk 14.

(4)  ELT L 414, 30.12.2006, lk 95.

(5)  Kohtuasi C-155/07, Euroopa Parlament vs. Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Kohtu lahendites veel avaldamata.

(6)  ELT C 332, 30.12.2006, lk 45.

(7)  Kohtuasi C-15/00, Euroopa Ühenduste Komisjon vs Euroopa Investeerimispank, (2003) EKL I-7281.

(8)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõige 3.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0053.

(10)  ELT L 88, 31.3.2009, lk 253.

(11)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0185.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/143 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/143

---

Neljapäev, 6. mai 2010Massilised hirmuteod jaanuaris ja märtsis Josis (Nigeeria)

P7_TA(2010)0157

Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon massiliste hirmutegude kohta Nigeerias Josis

2011/C 81 E/24

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste rikkumise kohta Nigeerias;

võttes arvesse 1966. aasta kodanike- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Nigeeria ratifitseeris 29. oktoobril 1993;

võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Nigeeria ratifitseeris 22. juunil 1983;

võttes arvesse Nigeeria Liitvabariigi põhiseadust ja eriti selle IV peatüki (mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabaduse kohta) sätteid usuvabaduse kaitse kohta;

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | olles vapustatud hiljutistest vägivallapuhangutest Nigeeria islamistliku põhjaosa ja kristliku lõunaosa kokkupuutealal Josi linnas ja selle ümbruses, mille käigus tapeti käesoleva aasta jaanuaris ja märtsis usu- ja rahvuspõhistes kokkupõrgetes sadu inimesi; |
| --- | --- |

A.

olles vapustatud hiljutistest vägivallapuhangutest Nigeeria islamistliku põhjaosa ja kristliku lõunaosa kokkupuutealal Josi linnas ja selle ümbruses, mille käigus tapeti käesoleva aasta jaanuaris ja märtsis usu- ja rahvuspõhistes kokkupõrgetes sadu inimesi;

| B. | arvestades, et sõjavägi etendas olukorra kontrolli alla saamisel põhilist rolli, kuid samal ajal on teatatud sõjaväe ning politsei sooritatud kohtuvälistest hukkamistest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sõjavägi etendas olukorra kontrolli alla saamisel põhilist rolli, kuid samal ajal on teatatud sõjaväe ning politsei sooritatud kohtuvälistest hukkamistest;

| C. | arvestades, et kogukondadevahelisi konflikte esineb Josis pidevalt ning suuremad kokkupõrked on toimunud 2001., 2004. ja 2008. aastal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kogukondadevahelisi konflikte esineb Josis pidevalt ning suuremad kokkupõrked on toimunud 2001., 2004. ja 2008. aastal;

| D. | arvestades, et inimõigusaruannete kohaselt on pärast seda, kui 1999. aastal lõppes Nigeeria sõjaväevalitsuse võim, usulise või rahvusliku taustaga kokkupõrgetes hukkunud üle 14 000 inimese; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimõigusaruannete kohaselt on pärast seda, kui 1999. aastal lõppes Nigeeria sõjaväevalitsuse võim, usulise või rahvusliku taustaga kokkupõrgetes hukkunud üle 14 000 inimese;

| E. | arvestades, et Punase Risti ametniku sõnul rünnati veel vähemalt kaht kogukonda selle ala lähistel, kus tänavu jaanuaris tapeti usulahkude kokkupõrgete käigus sadu inimesi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Punase Risti ametniku sõnul rünnati veel vähemalt kaht kogukonda selle ala lähistel, kus tänavu jaanuaris tapeti usulahkude kokkupõrgete käigus sadu inimesi;

| F. | arvestades, et Punase Risti teatel on vägivallalaine tõttu piirkonnast põgenemas vähemalt 5 600 inimest, kes kardavad oma elu pärast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Punase Risti teatel on vägivallalaine tõttu piirkonnast põgenemas vähemalt 5 600 inimest, kes kardavad oma elu pärast;

| G. | arvestades, et Josi piirkonna probleemid tulenevad majanduslikust mahajäämusest ja kliimamuutuse kahjulikust mõjust ning aastakümnete jooksul kogunenud vaenust peamiselt kristlastest ja animistidest kohalike elanike ning riigi islamiusulisest põhjaosast sisse rännanud hausa keelt kõnelevate asunike vahel, kes võistlevad piirkonna viljakate põllumaade pärast; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Josi piirkonna probleemid tulenevad majanduslikust mahajäämusest ja kliimamuutuse kahjulikust mõjust ning aastakümnete jooksul kogunenud vaenust peamiselt kristlastest ja animistidest kohalike elanike ning riigi islamiusulisest põhjaosast sisse rännanud hausa keelt kõnelevate asunike vahel, kes võistlevad piirkonna viljakate põllumaade pärast;

| H. | arvestades, et ei ole võimalik liigitada moslemeid ega kristlasi kallaletungijateks või ohvriteks, kuna ajalooliselt on esinetud nii ühes kui ka teises rollis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ei ole võimalik liigitada moslemeid ega kristlasi kallaletungijateks või ohvriteks, kuna ajalooliselt on esinetud nii ühes kui ka teises rollis;

| I. | arvestades, et praegune ebastabiilsus nõrgestab Aafrika suurima rahvaarvuga riiki veelgi, samal ajal kui läheneb 2011. aasta valimiste kampaania ning seoses president Yar'Adua haigusega valitseb ebakindlus poliitilise juhtkonna suhtes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et praegune ebastabiilsus nõrgestab Aafrika suurima rahvaarvuga riiki veelgi, samal ajal kui läheneb 2011. aasta valimiste kampaania ning seoses president Yar'Adua haigusega valitseb ebakindlus poliitilise juhtkonna suhtes;

| J. | arvestades, et Nigeeria stabiilsusel ja demokraatial on suur tähtsus ka väljaspool tema piire, võttes arvesse riigi juhtivat rolli piirkonnas ja Sahara-taguses Aafrikas ning asjaolu, et Nigeeria on ÜRO Julgeolekunõukogu liige, ülemaailmse tähtsusega naftatootja, Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) juhte, oluline rahutagamisoperatsioonides osaleja ja Lääne-Aafrika stabiilsuse toetaja; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Nigeeria stabiilsusel ja demokraatial on suur tähtsus ka väljaspool tema piire, võttes arvesse riigi juhtivat rolli piirkonnas ja Sahara-taguses Aafrikas ning asjaolu, et Nigeeria on ÜRO Julgeolekunõukogu liige, ülemaailmse tähtsusega naftatootja, Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) juhte, oluline rahutagamisoperatsioonides osaleja ja Lääne-Aafrika stabiilsuse toetaja;

| K. | arvestades, et EL on Nigeeria oluline rahaline toetaja ja arvestades, et Euroopa Komisjon ning Nigeeria föderaalvalitsus kirjutasid 12. novembril 2009. aastal alla Nigeeria-EÜ riigistrateegia dokumendile ja 2008.–2013. aasta riiklikule sihtprogrammile, mille raames EL rahastab muuhulgas rahu, julgeoleku ja inimõiguste tagamisele suunatud projekte; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL on Nigeeria oluline rahaline toetaja ja arvestades, et Euroopa Komisjon ning Nigeeria föderaalvalitsus kirjutasid 12. novembril 2009. aastal alla Nigeeria-EÜ riigistrateegia dokumendile ja 2008.–2013. aasta riiklikule sihtprogrammile, mille raames EL rahastab muuhulgas rahu, julgeoleku ja inimõiguste tagamisele suunatud projekte;

| L. | arvestades, et Nigeeria taolises rikkalike naftavarudega riigis tuleb konfliktide rahumeelse lahendamise eeldusena tagada õiglane juurdepääsu ressurssidele ja tulude õiglane ümberjaotamine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Nigeeria taolises rikkalike naftavarudega riigis tuleb konfliktide rahumeelse lahendamise eeldusena tagada õiglane juurdepääsu ressurssidele ja tulude õiglane ümberjaotamine;

| M. | arvestades, et kuigi Nigeeria on maailma riikide seas suuruselt kaheksas naftatootja, elab enamik riigi 148 miljonist elanikust allpool vaesuspiiri; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kuigi Nigeeria on maailma riikide seas suuruselt kaheksas naftatootja, elab enamik riigi 148 miljonist elanikust allpool vaesuspiiri;

| N. | arvestades, et muudetud Cotonou lepingu artikli 8 kohaselt peab EL Nigeeriaga korrapäraselt poliitilist dialoogi inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete teemal, sh ka rahvusliku, usulise või rassilise diskrimineerimise küsimuses, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et muudetud Cotonou lepingu artikli 8 kohaselt peab EL Nigeeriaga korrapäraselt poliitilist dialoogi inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete teemal, sh ka rahvusliku, usulise või rassilise diskrimineerimise küsimuses,

| 1. | mõistab otsustavalt hukka hiljutise vägivalla ja traagilise inimelude kaotuse Josi linnas ja selle ümbruses ning avaldab kaastunnet hukkunute omastele ning vigastatutele; |
| --- | --- |

1.

mõistab otsustavalt hukka hiljutise vägivalla ja traagilise inimelude kaotuse Josi linnas ja selle ümbruses ning avaldab kaastunnet hukkunute omastele ning vigastatutele;

| 2. | nõuab tungivalt, et kõik osalised ilmutaksid vaoshoitust ja otsiksid rahumeelseid võimalusi Nigeeria usu- ja rahvusrühmade erimeelsuste lahendamiseks; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et kõik osalised ilmutaksid vaoshoitust ja otsiksid rahumeelseid võimalusi Nigeeria usu- ja rahvusrühmade erimeelsuste lahendamiseks;

| 3. | palub Nigeeria föderaalvalitsusel korraldada uurimine kõige hiljutisemate vägivallategude põhjuste selgitamiseks ning tagada, et vägivalla toimepanejad antakse õiglasel ja läbipaistval viisil kohtu alla; |
| --- | --- |

3.

palub Nigeeria föderaalvalitsusel korraldada uurimine kõige hiljutisemate vägivallategude põhjuste selgitamiseks ning tagada, et vägivalla toimepanejad antakse õiglasel ja läbipaistval viisil kohtu alla;

| 4. | kutsub keskvalitsust ja osariikide valitsusi konkreetsete ja viivitamatute meetmetega toetama rahvus- ja usurühmade dialoogi ning tervitab presidendi kohusetäitja Goodluck Jonathani algatust kutsuda kokku usujuhid ja kogukonnavanemad; |
| --- | --- |

4.

kutsub keskvalitsust ja osariikide valitsusi konkreetsete ja viivitamatute meetmetega toetama rahvus- ja usurühmade dialoogi ning tervitab presidendi kohusetäitja Goodluck Jonathani algatust kutsuda kokku usujuhid ja kogukonnavanemad;

| 5. | nõuab konflikti sügavamate põhjuste, sh sotsiaalsete, majanduslike ja etniliste pingete põhjalikumat uurimist ning soovitab hoolikalt vältida üldistatud ja lihtsustatud seletusi, mis põhinevad ainult usulistel erinevustel ja mida ei saa võtta piirkonna probleemide pikaajalise ja kestva lahendamise aluseks; |
| --- | --- |

5.

nõuab konflikti sügavamate põhjuste, sh sotsiaalsete, majanduslike ja etniliste pingete põhjalikumat uurimist ning soovitab hoolikalt vältida üldistatud ja lihtsustatud seletusi, mis põhinevad ainult usulistel erinevustel ja mida ei saa võtta piirkonna probleemide pikaajalise ja kestva lahendamise aluseks;

| 6. | kutsub Nigeeria võime tühistama Nigeeria mõne osariigi juhi otsused täide viia surmamõistetute surmanuhtlusi, et leevendada vanglate ülerahvastuse probleemi, mis oleks inimõiguste räige rikkumine; kutsub osariikide juhte üles mõõdukusele ning jätkama de facto moratooriumi; meenutab, et surmanuhtluse kui karistuse kasutamine on vastuolus kohustustega, mis Nigeeria on võtnud rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

6.

kutsub Nigeeria võime tühistama Nigeeria mõne osariigi juhi otsused täide viia surmamõistetute surmanuhtlusi, et leevendada vanglate ülerahvastuse probleemi, mis oleks inimõiguste räige rikkumine; kutsub osariikide juhte üles mõõdukusele ning jätkama de facto moratooriumi; meenutab, et surmanuhtluse kui karistuse kasutamine on vastuolus kohustustega, mis Nigeeria on võtnud rahvusvahelisel tasandil;

| 7. | palub Nigeeria föderaalvalitsusel korraldada oma rahva kaitseks korrapärane patrullimine kogu piirkonnas ning kõrvaldada vägivalla tekkepõhjused, tagades kõigi kodanike võrdsed õigused ja lahendades probleemid, mis on seotud kontrolliga viljakate põllumaade üle, juurdepääsuga ressurssidele, tööpuuduse, vaesuse ja kliimamuutuse leevendamisega; nõuab, et nendel, kes veresauna tõttu olid sunnitud põgenema, võimaldataks ohutult oma kodudesse tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

7.

palub Nigeeria föderaalvalitsusel korraldada oma rahva kaitseks korrapärane patrullimine kogu piirkonnas ning kõrvaldada vägivalla tekkepõhjused, tagades kõigi kodanike võrdsed õigused ja lahendades probleemid, mis on seotud kontrolliga viljakate põllumaade üle, juurdepääsuga ressurssidele, tööpuuduse, vaesuse ja kliimamuutuse leevendamisega; nõuab, et nendel, kes veresauna tõttu olid sunnitud põgenema, võimaldataks ohutult oma kodudesse tagasi pöörduda;

| 8. | nõuab tungivalt, et EL jätkaks poliitilist dialoogi Nigeeriaga vastavalt muudetud Cotonou lepingu artiklile 8, pöörates sealjuures viivitamatult tähelepanu probleemidele seoses mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusega, mis on sätestatud rahvusvahelistes, piirkondlikes ja riiklikes inimõigusi käsitlevates õigusaktides; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et EL jätkaks poliitilist dialoogi Nigeeriaga vastavalt muudetud Cotonou lepingu artiklile 8, pöörates sealjuures viivitamatult tähelepanu probleemidele seoses mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusega, mis on sätestatud rahvusvahelistes, piirkondlikes ja riiklikes inimõigusi käsitlevates õigusaktides;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Nigeeria föderaalvalitsusele, Aafrika Liidu institutsioonidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassambleele, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele ja Üleaafrikalisele Parlamendile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Nigeeria föderaalvalitsusele, Aafrika Liidu institutsioonidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassambleele, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele ja Üleaafrikalisele Parlamendile.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 5. mai 2010

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/146 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/146

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Miloslav Ransdorfilt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus

P7_TA(2010)0093

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta otsus Miloslav Ransdorfi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2009/2208(IMM))

2011/C 81 E/25

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Miloslav Ransdorfi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Tšehhi vabariigi pädevad ametiasutused esitasid 16. septembril 2009. aastal ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 23. novembril 2009. aastal;

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Miloslav Ransdorfi ära kuulanud;

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid; (1)

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0107/2010),

| A. | arvestades, et Miloslav Ransdorf on Euroopa Parlamendi liige; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Miloslav Ransdorf on Euroopa Parlamendi liige;

| B. | arvestades, et vastavalt 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel istungjärkude ajal oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendi liige tabatakse õigusrikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust tühistada oma liikme immuniteet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel istungjärkude ajal oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendi liige tabatakse õigusrikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust tühistada oma liikme immuniteet;

| C. | arvestades, et vastavalt Tšehhi Vabariigi põhiseaduse artikli 27 lõikele 4 ei saa ei parlamendi ega senati liiget võtta kriminaalvastutusele ilma seadusandliku koja nõusolekuta, mille koosseisu ta kuulub, ning kui vastav koda keeldub nõusoleku andmisest, on kriminaalvastutusele võtmine alatiseks välistatud, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Tšehhi Vabariigi põhiseaduse artikli 27 lõikele 4 ei saa ei parlamendi ega senati liiget võtta kriminaalvastutusele ilma seadusandliku koja nõusolekuta, mille koosseisu ta kuulub, ning kui vastav koda keeldub nõusoleku andmisest, on kriminaalvastutusele võtmine alatiseks välistatud,

| 1. | otsustab Miloslav Ransdorfi puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Miloslav Ransdorfi puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Tšehhi Vabariigi pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Tšehhi Vabariigi pädevatele asutustele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 383, ning kohtuasi 149/85 Wybot vs. Faure jt, EKL 1986, lk 2391.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 5. mai 2010

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/148 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/148

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Halduskoostöö ning maksupettuste vastane võitlus käibemaksu valdkonnas (uuesti sõnastamine) *

P7_TA(2010)0091

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus halduskoostöö kohta ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (uuestisõnastamine) (KOM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS))

2011/C 81 E/26

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine - uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0427);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0165/2009);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113;

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 12. novembri 2009. aasta kirja majandus- ja rahanduskomisjonile;

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0061/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi;

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 2 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 3 a (uus) |
| | (3a) | Euroopa Parlament kinnitas oma 2. septembri 2008. aasta resolutsioonis maksupettuste vastase võitluse tõhustamise kooskõlastatud strateegia kohta (2), et praegune käibemaksusüsteem vajab radikaalset uuendamist, ning nõudis seepärast tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud käibemaksukohustuslaste registreerimise ja registrist kustutamise menetluste ühtlustamiseks ja liikmesriikidele automaatse juurdepääsu võimaldamiseks oma maksukohustuslasi puudutavatele mittetundlikele andmetele, mida säilitab teine liikmesriik. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

(3a)

Euroopa Parlament kinnitas oma 2. septembri 2008. aasta resolutsioonis maksupettuste vastase võitluse tõhustamise kooskõlastatud strateegia kohta (2), et praegune käibemaksusüsteem vajab radikaalset uuendamist, ning nõudis seepärast tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud käibemaksukohustuslaste registreerimise ja registrist kustutamise menetluste ühtlustamiseks ja liikmesriikidele automaatse juurdepääsu võimaldamiseks oma maksukohustuslasi puudutavatele mittetundlikele andmetele, mida säilitab teine liikmesriik.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 b (uus)

| (3b) | Automaatse juurdepääsu saamisel mittetundlikele andmetele tuleks tagada vahetatava teabe piisav kaitsetase ja piiratud säilitusaeg ning andmeid hoidva institutsiooni või asutuse nõuetekohane vastutus, et vältida andmete halba haldamist või lekkimist. |
| --- | --- |

(3b)

Automaatse juurdepääsu saamisel mittetundlikele andmetele tuleks tagada vahetatava teabe piisav kaitsetase ja piiratud säilitusaeg ning andmeid hoidva institutsiooni või asutuse nõuetekohane vastutus, et vältida andmete halba haldamist või lekkimist.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| (5a) | Euroopa Parlamendi 4. detsembri 2008. aasta resolutsioonis käibemaksu valdkonna halduskoostööd käsitleva Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 8/2007 kohta (3) väljendatakse veendumust, et Eurofisci loomine saab anda lisandväärtust üksnes juhul, kui liikmesriigi osalemine on kohustuslik vältimaks Euroopa karusellpettuste vastu võitlemise võrgustikus (Eurocanetile) tekkinud probleeme, ning kui komisjon osaleb täiel määral Eurofisci tegevuses ja koordineerib seda. |
| --- | --- |

(5a)

Euroopa Parlamendi 4. detsembri 2008. aasta resolutsioonis käibemaksu valdkonna halduskoostööd käsitleva Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 8/2007 kohta (3) väljendatakse veendumust, et Eurofisci loomine saab anda lisandväärtust üksnes juhul, kui liikmesriigi osalemine on kohustuslik vältimaks Euroopa karusellpettuste vastu võitlemise võrgustikus (Eurocanetile) tekkinud probleeme, ning kui komisjon osaleb täiel määral Eurofisci tegevuses ja koordineerib seda.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 b (uus)

| (5 b) | Euroopa Parlament nõudis oma 4. detsembri 2008. aasta resolutsioonis ka Eurofisci loomist ning tuletas meelde, et piiriüleses käibemaksupettustevastases võitluses on ülimalt vajalik jagada riikide parimaid tavasid, et rakendada asjakohaseid stiimuleid käibemaksuhoolikuse suurendamiseks liikmesriikides ja tunnustada ausaid maksumaksjaid. |
| --- | --- |

(5 b)

Euroopa Parlament nõudis oma 4. detsembri 2008. aasta resolutsioonis ka Eurofisci loomist ning tuletas meelde, et piiriüleses käibemaksupettustevastases võitluses on ülimalt vajalik jagada riikide parimaid tavasid, et rakendada asjakohaseid stiimuleid käibemaksuhoolikuse suurendamiseks liikmesriikides ja tunnustada ausaid maksumaksjaid.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| (14) | Pidades silmas teatavate taotluste korduvat laadi ja keelelist mitmekesisust ühenduses, tuleks edendada standardvormide kasutamist teabevahetusel, et võimaldada seeläbi teabetaotluste kiiremat käsitlemist. |
| --- | --- |

(14)

Pidades silmas teatavate taotluste korduvat laadi ja keelelist mitmekesisust ühenduses, tuleks edendada standardvormide kasutamist teabevahetusel, et võimaldada seeläbi teabetaotluste kiiremat käsitlemist.

| (14) | Pidades silmas teatavate taotluste korduvat laadi ja keelelist mitmekesisust ühenduses, tuleks edendada
  ja soodustada
  standardvormide kasutamist teabevahetusel, et võimaldada seeläbi teabetaotluste kiiremat käsitlemist. |
| --- | --- |

(14)

Pidades silmas teatavate taotluste korduvat laadi ja keelelist mitmekesisust ühenduses, tuleks edendada
  ja soodustada
  standardvormide kasutamist teabevahetusel, et võimaldada seeläbi teabetaotluste kiiremat käsitlemist.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| (20) | Tuleks selgelt määratleda tingimused elektrooniliselt säilitatud andmete vahetamiseks ja liikmesriikide automaatseks juurdepääsuks nendele andmetele igas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(20)

Tuleks selgelt määratleda tingimused elektrooniliselt säilitatud andmete vahetamiseks ja liikmesriikide automaatseks juurdepääsuks nendele andmetele igas liikmesriigis.

| (20) | Tuleks selgelt määratleda tingimused elektrooniliselt säilitatud andmete vahetamiseks ja liikmesriikide automaatseks juurdepääsuks nendele andmetele igas liikmesriigis,
  samuti nende andmete säilitamise moodused
  . |
| --- | --- |

(20)

Tuleks selgelt määratleda tingimused elektrooniliselt säilitatud andmete vahetamiseks ja liikmesriikide automaatseks juurdepääsuks nendele andmetele igas liikmesriigis,
  samuti nende andmete säilitamise moodused
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| (29) | Karussellpettuste vastase võitluse raames määruse (EÜ) nr 1798/2003 kohaldamisel saadud hiljutised kogemused osutavad, et teatavatel juhtudel on tõhusaks maksupettuste vastaseks võitluseks esmatähtis kehtestada palju kiirem teabevahetuse mehhanism, mis hõlmab palju ulatuslikumat ja sihipärasemat teavet, kusjuures kõnealune mehhanism peaks kuuluma käesoleva määruse raamistikku, kuid olema samas piisavalt paindlik, et kohanduda uut liiki pettustega. Belgia algatusel ja komisjoni toetusel loodud EUROCANET ((Euroopa karussellpettuste vastu võitlemise võrgustik) on näide sellisest koostööst. |
| --- | --- |

(29)

Karussellpettuste vastase võitluse raames määruse (EÜ) nr 1798/2003 kohaldamisel saadud hiljutised kogemused osutavad, et teatavatel juhtudel on tõhusaks maksupettuste vastaseks võitluseks esmatähtis kehtestada palju kiirem teabevahetuse mehhanism, mis hõlmab palju ulatuslikumat ja sihipärasemat teavet, kusjuures kõnealune mehhanism peaks kuuluma käesoleva määruse raamistikku, kuid olema samas piisavalt paindlik, et kohanduda uut liiki pettustega. Belgia algatusel ja komisjoni toetusel loodud EUROCANET ((Euroopa karussellpettuste vastu võitlemise võrgustik) on näide sellisest koostööst.

| (29) | Karussellpettuste vastase võitluse raames määruse (EÜ) nr 1798/2003 kohaldamisel saadud hiljutised kogemused osutavad, et teatavatel juhtudel on tõhusaks maksupettuste vastaseks võitluseks esmatähtis kehtestada palju kiirem teabevahetuse mehhanism, mis hõlmab palju ulatuslikumat ja sihipärasemat teavet, kusjuures kõnealune mehhanism peaks kuuluma käesoleva määruse raamistikku, kuid olema samas piisavalt paindlik, et kohanduda uut liiki pettustega.
  Kirjeldatud mehhanismi nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleks vastu võtta ELi lähenemisviis.
  Belgia algatusel ja komisjoni toetusel loodud EUROCANET on näide sellisest koostööst. |
| --- | --- |

(29)

Karussellpettuste vastase võitluse raames määruse (EÜ) nr 1798/2003 kohaldamisel saadud hiljutised kogemused osutavad, et teatavatel juhtudel on tõhusaks maksupettuste vastaseks võitluseks esmatähtis kehtestada palju kiirem teabevahetuse mehhanism, mis hõlmab palju ulatuslikumat ja sihipärasemat teavet, kusjuures kõnealune mehhanism peaks kuuluma käesoleva määruse raamistikku, kuid olema samas piisavalt paindlik, et kohanduda uut liiki pettustega.
  Kirjeldatud mehhanismi nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleks vastu võtta ELi lähenemisviis.
  Belgia algatusel ja komisjoni toetusel loodud EUROCANET on näide sellisest koostööst.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35

| (35) | Käesoleva määruse kohaldamiseks on vaja kaaluda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) sätestatud teatavate õiguste ja kohustuste piiramist, et kaitsta selle direktiivi artikli 13 lõike 1 punktis e osutatud huve.
  Kõnealune piirang on vajalik ja proportsionaalne, pidades silmas liikmesriikide võimalikku saamatajäävat maksutulu ja kõnealuse teabe olulisust tõhusal pettustevastasel võitlusel
  . |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva määruse kohaldamiseks on vaja kaaluda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) sätestatud teatavate õiguste ja kohustuste piiramist, et kaitsta selle direktiivi artikli 13 lõike 1 punktis e osutatud huve.
  Kõnealune piirang on vajalik ja proportsionaalne, pidades silmas liikmesriikide võimalikku saamatajäävat maksutulu ja kõnealuse teabe olulisust tõhusal pettustevastasel võitlusel
  .

| (35) | Käesoleva määruse kohaldamiseks on vaja kaaluda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)
  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta)

   (4) sätestatud teatavate õiguste ja kohustuste piiramist, et kaitsta direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 lõike 1 punktis e osutatud huve. |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva määruse kohaldamiseks on vaja kaaluda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)
  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta)

   (4) sätestatud teatavate õiguste ja kohustuste piiramist, et kaitsta direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 lõike 1 punktis e osutatud huve.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36 a (uus)

| (36a) | Euroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud, |
| --- | --- |

(36a)

Euroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud,

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 a (uus)

Artikkel 1 a

Käesoleva määruse kohaldamise raames tagavad liikmesriigid ja komisjon direktiivis 95/46/EÜ ja määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud õiguste ja kohustuste järgimise.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15

Liikmesriikide pädevad asutused edastavad omaalgatuslikult teiste liikmesriikide pädevatele asutustele artiklis 1 osutatud teavet, millest nad on teadlikud ja mis
  võib teiste liikmesriikide pädevatele asutustele kasulik olla
  .

Liikmesriikide pädevad asutused edastavad omaalgatuslikult teiste liikmesriikide pädevatele asutustele artiklis 1 osutatud teavet, millest nad on teadlikud ja mis
  on vajalik selleks, et aidata käibemaksu õigesti arvutada, kontrollida käibemaksu käsitlevate õigusaktide õiget kohaldamist, eelkõige liidusiseste tehingute puhul, ja võidelda käibemaksupettuste vastu
  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

Punktis b osutatud isikutel palutakse esitada oma arvamus säilitatava teabe kvaliteedi kohta.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 3

3.   Käesoleva artikli lõike 1 punktides b, c
  ja
  d ning lõikes 2 osutatud andmete loetelu ja üksikasjad kehtestatakse artikli 60 lõikes 2 sätestatud korras.

4.   Käesoleva artikli lõike 1 punktides b, c, d
  ja e
  ning lõikes 2 osutatud andmete loetelu ja üksikasjad kehtestatakse artikli 60 lõikes 2 sätestatud korras,
  ilma et taotluse saanud asutusele pandaks ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Iga liikmesriik võimaldab
  kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele automaatse juurdepääsu artiklis 18 osutatud andmebaasisüsteemis olevale teabele. Seoses kõnealuse artikli lõike 1 punktis a osutatud teabega on kättesaadavad vähemalt järgmised andmed:

Üksnes käibemaksualaste õigusaktide rikkumise ärahoidmiseks ja kui seda peetakse vajalikuks, et kontrollida niisuguste kaupade liidusisest ostmist või teenuste liidusisest osutamist, mis on antud liikmesriigis maksustatavad, võimaldab iga liikmesriik
  kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele automaatse juurdepääsu artiklis 18 osutatud andmebaasisüsteemis olevale teabele. Seoses kõnealuse artikli lõike 1 punktis a osutatud teabega on kättesaadavad vähemalt järgmised andmed:

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõik 2 a (uus)

Kui artikli 18 lõike 1 punktis a osutatud informatsioon sisaldab isikuandmeid, piirdub automaatne juurdepääs üksnes käesolevas artiklis nimetatud andmekategooriatega.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 1 – sissejuhatav osa

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse
  ühtne
  struktuur võitluseks käibemaksust kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega. Kõnealusel struktuuril on järgmised ülesanded:

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse
  ELi tasandi
  struktuur võitluseks käibemaksust kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega. Kõnealusel struktuuril on järgmised ülesanded:

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2

2.   
  Liikmesriikide pädevad asutused määravad kindlaks
  lõikes 1 osutatud
  struktuuriga hõlmatud uurimisvaldkonnad
  .

2.   Lõikes 1 osutatud
  ELi tasandi struktuur koosneb liikmesriikide pädevate asutuste määratud ametnikest
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 3

3.   
  Iga uurimisvaldkonna puhul määravad liikmesriikide pädevad asutused struktuuri raames ühe või mitu liikmesriiki, kes vastutavad
  lõikes 1 osutatud
  ülesannete täitmise kontrolli ja juhtimise eest
  .

3.   Lõikes 1 osutatud
  ELi tasandi struktuur määrab kindlaks uurimisvaldkonnad, milles toimub tema tegevus
  .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 3 a (uus)

3a.
     
  Et käibemaksupettusi ELis tõhusamalt uurida, töötatakse välja piiriüleste maksunõuete sissenõudmist stimuleeriv mehhanism, millega õiglane osa sissenõutud käibemaksuvõlast jagatakse maksunõudeid sissenõudva liikmesriigi ja taotluse esitanud liikmesriigi vahel.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35

Artikliga 34 kehtestatud struktuur koosneb
  liikmesriikide
  pädevate asutuste määratud pädevatest ametnikest
  .
  Komisjon annab kõnealusele struktuurile tehnilist, haldus- ja rakenduslikku toetust.

Komisjon koordineerib, juhib ja jälgib artikli 34 lõikes 1 osutatud ülesannete täitmist ning annab
  liikmesriikide
  pädevatele asutustele tehnilist, haldus- ja rakenduslikku abi
  .

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39

Artikliga 34 kehtestatud struktuur esitab artiklis 60 osutatud komiteele igal aastal tegevusaruande.

Artikliga 34 kehtestatud struktuur esitab
  liikmesriikidele, Euroopa Parlamendile ja
  artiklis 60 osutatud komiteele igal aastal tegevusaruande.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 1

1.   Liikmesriigid ja komisjon jälgivad ja hindavad seda, kuidas käesolevas määruses sätestatud halduskoostöö kord toimib. Eelkõige viivad liikmesriigid läbi halduskoostöö korra toimimise auditeid. Komisjon kogub liikmesriikide kogemusi, et parandada selle korra toimimist.

1.   Liikmesriigid,
  Euroopa Parlament
  ja komisjon jälgivad ja hindavad seda, kuidas käesolevas määruses sätestatud halduskoostöö kord toimib. Eelkõige viivad liikmesriigid läbi halduskoostöö korra toimimise auditeid. Komisjon kogub liikmesriikide kogemusi, et parandada selle korra toimimist,
  ning teavitab liikmesriike ja Euroopa Parlamenti regulaarselt tulemustest
  .

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 2

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu kättesaadava teabe, mis on käesoleva määruse kohaldamise puhul oluline.

2.   Liikmesriigid edastavad
  Euroopa Parlamendile ja
  komisjonile kogu kättesaadava teabe, mis on käesoleva määruse kohaldamise puhul oluline.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 9

9.   Komisjon
  võib esitada
  eksperdiarvamusi,
  anda
  tehnilist või logistilist abi,
  viia
  läbi teavitamiskampaaniaid ja
  anda
  liikmesriikidele muud tegevustoetust käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks.

9.   Komisjon
  esitab
  eksperdiarvamusi,
  annab
  tehnilist või logistilist abi,
  viib
  läbi teavitamiskampaaniaid ja
  annab
  liikmesriikidele muud tegevustoetust käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõige 2

2.   Kui asjaomane kolmas riik on võtnud kohustuse anda vajalikku abi tõendite kogumiseks käibemaksualaseid õigusakte ilmselt rikkuvate tehingute ebaseaduslikkuse kohta, võib käesoleva määruse alusel saadud teabe sellele kolmandale riigile edastada teavet andnud pädevate asutuste nõusolekul ja kooskõlas nende asutuste asukohaliikmesriikide õigusaktidega, mis käsitlevad isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele.

2.   Kui asjaomane kolmas riik on võtnud kohustuse anda vajalikku abi tõendite kogumiseks käibemaksualaseid õigusakte ilmselt rikkuvate tehingute ebaseaduslikkuse kohta, võib käesoleva määruse alusel saadud teabe sellele kolmandale riigile edastada teavet andnud pädevate asutuste nõusolekul ja kooskõlas nende asutuste asukohaliikmesriikide õigusaktidega, mis käsitlevad isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele,
  järgides samas direktiivi 95/46/EÜ ja määrust (EÜ) nr 45/2001 ning nende rakendussätteid
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 1 – lõik 1

1.   Käesoleva määruse kohaselt mis tahes kujul edastatud või kogutud teabe suhtes , sealhulgas teabe suhtes, millele oli ametnikul juurdepääs VII, VIII ja X peatüki ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud asjaoludel, kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele nii seda saava liikmesriigi siseriiklike õigusaktide kui ka ühenduse asutuste suhtes kohaldatavate vastavate sätete kohaselt. Kõnealust teavet võib kasutada ainult käesoleva määrusega ettenähtud asjaoludel.

1.   Käesoleva määruse kohaselt mis tahes kujul edastatud või kogutud teabe suhtes, sealhulgas teabe suhtes, millele oli ametnikul juurdepääs VII, VIII ja X peatüki ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud asjaoludel, kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele nii seda saava liikmesriigi siseriiklike õigusaktide kui ka ühenduse asutuste suhtes kohaldatavate vastavate sätete kohaselt.
  Niisugust teavet kaitstakse ka direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 ning nende rakendussätete alusel.
  Kõnealust teavet võib kasutada ainult käesoleva määrusega ettenähtud asjaoludel.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 5

5.   Kogu käesoleva määruse kohase teabe säilitamise või vahetamise suhtes kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ rakendussätteid. Käesoleva määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks
  piiravad
  liikmesriigid siiski direktiivi 95/46/EÜ artiklis 10, artikli 11 lõikes 1 ja artiklites 12 ja 21 sätestatud kohustuste ja õiguste ulatust niivõrd, kuivõrd see on vajalik kõnealuse direktiivi artikli 13 punktis e osutatud huvide kaitsmiseks.

5.   Kogu käesoleva määruse kohase teabe säilitamise või vahetamise suhtes kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ
  ja määruse (EÜ) nr 45/2001
  rakendussätteid. Käesoleva määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks
  võivad
  liikmesriigid siiski
  võtta seadusandlikke meetmeid, millega piiratakse
  direktiivi 95/46/EÜ artiklis 10, artikli 11 lõikes 1 ja artiklites 12 ja 21 sätestatud kohustuste ja õiguste ulatust niivõrd, kuivõrd see on vajalik kõnealuse direktiivi artikli 13 punktis e osutatud huvide kaitsmiseks.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 5 a (uus)

5a.
     
  Liikmesriigid ja komisjon tagavad läbipaistvust ja huvitatud isikute teavitamist puudutavate kohustuste järgimise direktiivis 95/46/EÜ ja määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete saamise korral.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| (ca) | tagada vahetatava teabe võimalikult kõrge kvaliteet ja võimalikult suur läbipaistvus, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

(ca)

tagada vahetatava teabe võimalikult kõrge kvaliteet ja võimalikult suur läbipaistvus, kui see on asjakohane.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59 – lõige 2 a (uus)

2a.
     
  Liikmesriigid teatavad komisjonile igal aastal juhtumitest, kus mõni liikmesriik on keeldunud taotlevale liikmesriigile teavet edastamast või takistanud taotlevat liikmesriiki nõuetekohaselt taotletud haldusuurimist läbi viimast. Liikmesriik, kellele taotlus esitati, peab teavitama komisjoni põhjustest, miks ta keeldus teabe andmisest või taotletud uurimise alustamisest. Komisjon vaatab esitatud teabe läbi ja koostab asjakohased soovitused. Need soovitused edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – lõige 2 a (uus)

2a.
     
  Kui lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt võetud meetmed viitavad isikuandmete töötlemisele või hõlmavad seda, konsulteeritakse Euroopa andmekaitseinspektoriga.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

(2)  

  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 13.

(3)  

  ELT C 21 E, 28.1.2010, lk 3.

(4)  

  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/156 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/156

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Ühine käibemaksusüsteem arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osas *

P7_TA(2010)0092

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osas (KOM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS))

2011/C 81 E/27

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0021);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0078/2009);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113;

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A7-0065/2010),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt


  Põhjendus 4 |
| (4) | Selleks et aidata väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, kellel on raskusi käibemaksu tasumisega pädevale asutusele enne teenuse saajatelt või soetajatelt makse saamist,
  peaks liikmesriikidel olema võimalus lubada
  arvestada käibemaksu kassapõhise raamatupidamisarvestuse alusel, mille kohaselt võib tarnija tasuda käibemaksu pädevale asutusele siis, kui ta saab tarne eest makse, ja millega ta saab mahaarvamisõiguse pärast seda, kui ta tasub tarne eest. Sellega võimaldatakse liikmesriikidel kohaldada vabatahtlikku kassapõhist raamatupidamisarvestust, millel ei ole negatiivset mõju käibemaksulaekumistega seotud rahavoogudele. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 4

(4)

Selleks et aidata väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, kellel on raskusi käibemaksu tasumisega pädevale asutusele enne teenuse saajatelt või soetajatelt makse saamist,
  peaks liikmesriikidel olema võimalus lubada
  arvestada käibemaksu kassapõhise raamatupidamisarvestuse alusel, mille kohaselt võib tarnija tasuda käibemaksu pädevale asutusele siis, kui ta saab tarne eest makse, ja millega ta saab mahaarvamisõiguse pärast seda, kui ta tasub tarne eest. Sellega võimaldatakse liikmesriikidel kohaldada vabatahtlikku kassapõhist raamatupidamisarvestust, millel ei ole negatiivset mõju käibemaksulaekumistega seotud rahavoogudele.

| (4) | Selleks et aidata väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, kellel on raskusi käibemaksu tasumisega pädevale asutusele enne teenuse saajatelt või soetajatelt makse saamist,
  peaksid liikmesriigid lubama
  arvestada käibemaksu kassapõhise raamatupidamisarvestuse alusel, mille kohaselt võib tarnija tasuda käibemaksu pädevale asutusele siis, kui ta saab tarne eest makse, ja millega ta saab mahaarvamisõiguse pärast seda, kui ta tasub tarne eest. Sellega võimaldatakse liikmesriikidel kohaldada vabatahtlikku kassapõhist raamatupidamisarvestust, millel ei ole negatiivset mõju käibemaksulaekumistega seotud rahavoogudele. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et aidata väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, kellel on raskusi käibemaksu tasumisega pädevale asutusele enne teenuse saajatelt või soetajatelt makse saamist,
  peaksid liikmesriigid lubama
  arvestada käibemaksu kassapõhise raamatupidamisarvestuse alusel, mille kohaselt võib tarnija tasuda käibemaksu pädevale asutusele siis, kui ta saab tarne eest makse, ja millega ta saab mahaarvamisõiguse pärast seda, kui ta tasub tarne eest. Sellega võimaldatakse liikmesriikidel kohaldada vabatahtlikku kassapõhist raamatupidamisarvestust, millel ei ole negatiivset mõju käibemaksulaekumistega seotud rahavoogudele.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 7 a (uus)

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 91 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| (7 a) | Artikli 91 lõikesse 2 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:




  „Erandina esimesest lõigust aktsepteerivad liikmesriigid käibemaksu sissenõutavaks muutumise kuupäeval Euroopa Keskpanga avaldatud vahetuskurssi või, kui sel kuupäeval vahetuskurssi ei avaldatud, käibemaksu sissenõutavaks muutumise päevale eelneval kuupäeval avaldatud vahetuskurssi. Kui kumbki valuuta ei ole euro, lähtutakse vahetuskursi arvutamisel nende valuutade ja euro vahelisest vahetuskursist.” |
| --- | --- |

(7 a)

Artikli 91 lõikesse 2 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:

„Erandina esimesest lõigust aktsepteerivad liikmesriigid käibemaksu sissenõutavaks muutumise kuupäeval Euroopa Keskpanga avaldatud vahetuskurssi või, kui sel kuupäeval vahetuskurssi ei avaldatud, käibemaksu sissenõutavaks muutumise päevale eelneval kuupäeval avaldatud vahetuskurssi. Kui kumbki valuuta ei ole euro, lähtutakse vahetuskursi arvutamisel nende valuutade ja euro vahelisest vahetuskursist.”

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 8

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 167a – lõige 2 – sissejuhatav osa

2.   Liikmesriigid
  võivad
  vabatahtliku kava alusel ette
  näha
  , et teatavatel tingimustel peab maksukohustuslane edasi lükkama mahaarvamisõiguse rakendamist kuni hetkeni, mil käibemaks on tarnijale tasutud:

2.   Liikmesriigid
  näevad
  vabatahtliku kava alusel ette, et teatavatel tingimustel peab maksukohustuslane edasi lükkama mahaarvamisõiguse rakendamist kuni hetkeni, mil käibemaks on tarnijale tasutud:

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 9 – alapunkt c

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 178 – punkt f

| c) | punkt f asendatakse järgmisega:










  „f) | kui ta peab artiklite 194–197 või artikli 199 kohaldamise korral teenuse saaja või kaupade soetajana käibemaksu tasuma, peab tal olema XI jaotise 3. peatüki 3.–6. jao kohaselt koostatud arve ja ta peab täitma asjaomase liikmesriigi kehtestatud formaalsused.” |
| --- | --- | --- |

c)

punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

kui ta peab artiklite 194–197 või artikli 199 kohaldamise korral teenuse saaja või kaupade soetajana käibemaksu tasuma, peab tal olema XI jaotise 3. peatüki 3.–6. jao kohaselt koostatud arve ja ta peab täitma asjaomase liikmesriigi kehtestatud formaalsused.”

välja jäetud

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 14

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 219a

1.   Arve väljastamise suhtes kohaldatakse sellise liikmesriigi eeskirju,
  kes väljastas maksukohustuslasele käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri, mille alusel maksukohustuslane kaupu tarnis või teenuseid osutas
  .

1.   Arve väljastamise suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi eeskirju,
  kus käibemaks tasumisele kuulub
  .

Kui
  sellist numbrit ei ole väljastatud
  , kohaldatakse sellise liikmesriigi eeskirju, kus on kauba tarnija või teenuse osutaja asukoht või püsiv tegevuskoht, kust kaubad tarnitakse või teenused osutatakse, või kus kõnealuse asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel on kauba tarnija või teenuse osutaja alaline või peamine elukoht
  või kus ta on kohustatud end käibemaksukohustuslasena registreerima
  .

Kui
  käibemaks ei kuulu tasumisele Euroopa Liidus
  , kohaldatakse sellise liikmesriigi eeskirju, kus on kauba tarnija või teenuse osutaja asukoht või püsiv tegevuskoht, kust kaubad tarnitakse või teenused osutatakse, või kus kõnealuse asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel on kauba tarnija või teenuse osutaja alaline või peamine elukoht.

Kui sellise kauba tarnija või teenuse osutaja asukoht, kes esitab arve maksustatavate tarnete või teenuste eest, ei ole liikmesriigis, kus käibemaks tasumisele kuulub, ning kui isik, kes on kohustatud käibemaksu tasuma, on isik, kellele kaup tarnitakse või teenuseid osutatakse, kohaldatakse arve väljastamise suhtes selle liikmesriigi eeskirju, kus on kauba tarnija või teenuse osutaja asukoht või püsiv tegevuskoht, kust tarne tehakse.

Kui kauba tarnijal või teenuse osutajal ei ole liidus asukohta, ei kohaldata arve väljastamise suhtes käesoleva direktiivi sätteid.

2.   Kui kaupade
  soetaja
  või
  teenuse
  saaja
  asukoht on liikmesriigis, mis ei ole tarne lähteliikmesriik,
  ja
  kui kaupade soetaja või teenuse saaja
  on
  kohustatud käibemaksu tasuma
  , kohaldatakse arve väljastamise suhtes
  sellise
  liikmesriigi eeskirju,
  kes väljastas käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri, mille alusel kaupade soetaja või teenuse saaja tarne sai
  .

2.   Kui kaupade või
  teenuste
  saaja
  väljastab arve (endale arve esitamine)
  ja on
  käibemaksukohustuslane
  , kohaldatakse arve väljastamise suhtes
  selle
  liikmesriigi eeskirju,
  kus ta on käibemaksukohustuslane
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 16

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 220a – lõik 1 – punkt a

| a) | kaubatarne ja teenuste osutamise maksustatav summa on vähem kui
  200 eurot
  ; |
| --- | --- |

a)

kaubatarne ja teenuste osutamise maksustatav summa on vähem kui
  200 eurot
  ;

| a) | kaubatarne ja teenuste osutamise maksustatav summa on vähem kui
  300 eurot
  ; |
| --- | --- |

a)

kaubatarne ja teenuste osutamise maksustatav summa on vähem kui
  300 eurot
  ;

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 17

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 221

Liikmesriigid võivad maksukohustuslastele kehtestada kohustuse väljastada
  lihtsustatud
  arve muude kaubatarnete või teenuste osutamiste puhul, millele ei ole osutatud artiklis 220, kui kõnealuse kauba tarnimise või kõnealuste teenuste osutamise koht on kõnealuste liikmesriikide territooriumil.

1.
     
  Liikmesriigid võivad maksukohustuslastele kehtestada kohustuse väljastada arve artikli 226 või 226b alusel
  muude kaubatarnete või teenuste osutamiste puhul, millele ei ole osutatud artiklis 220, kui kõnealuse kauba tarnimise või kõnealuste teenuste osutamise koht on kõnealuste liikmesriikide territooriumil.

2.
     
  Liikmesriigid võivad vabastada maksukohustuslased artiklis 220 või artiklis 220a nimetatud kohustusest väljastada arve kaubatarnete või teenuste osutamise kohta, mille viimased on teostanud nende territooriumil ja mis on artiklite 110 ja 111, artikli 125 lõike 1, artikli 127, artikli 128 lõike 1, artiklite 132, 135, 136, 375, 376 ja 377, artikli 378 lõike 2, artikli 379 lõike 2 ja artiklite 380–390 alusel maksust vabastatud, olenemata sellest, kas eelnevas etapis võib sisendkäibemaksu maha arvata või mitte.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 17

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 222

Arve tuleb väljastada hiljemalt maksustatava teokoosseisu tekkimisele järgneva kuu 15. kuupäevaks.

Arve tuleb väljastada hiljemalt maksustatava teokoosseisu tekkimisele järgneva
  teise
  kuu 15. kuupäevaks.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 19 – alapunkt a

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 226 – punkt 4

| (4) | kaupade soetaja või teenuse saaja artiklis 214
  osutatud
  käibemaksukohustuslasena registreerimise number; |
| --- | --- |

(4)

kaupade soetaja või teenuse saaja artiklis 214
  osutatud
  käibemaksukohustuslasena registreerimise number;

| (4) | kaupade soetaja või teenuse saaja artiklis 214
  nimetatud
  käibemaksukohustuslasena registreerimise number
  , mille all talle kaupu tarniti või teenuseid osutati, juhul kui ta on kohustatud tasuma käibemaksu talle tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest või kui talle on tarnitud kaupu artikli 138 kohaselt
  ; |
| --- | --- |

(4)

kaupade soetaja või teenuse saaja artiklis 214
  nimetatud
  käibemaksukohustuslasena registreerimise number
  , mille all talle kaupu tarniti või teenuseid osutati, juhul kui ta on kohustatud tasuma käibemaksu talle tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest või kui talle on tarnitud kaupu artikli 138 kohaselt
  ;

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 20

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 226b

Artiklite 220a ja 221 kohaselt väljastatavate lihtsustatud arvete puhul nõutakse ainult järgmisi andmeid:

1.
     Artiklite 220a ja 221 kohaselt väljastatavate lihtsustatud arvete puhul nõutakse ainult järgmisi andmeid:

| a) | arve väljastamise kuupäev; |
| --- | --- |

a)

arve väljastamise kuupäev;

| a) | arve väljastamise kuupäev; |
| --- | --- |

a)

arve väljastamise kuupäev;

| b) | kaupu tarniva või teenuseid osutava maksukohustuslase
  registreerimisnumber
  ; |
| --- | --- |

b)

kaupu tarniva või teenuseid osutava maksukohustuslase
  registreerimisnumber
  ;

| b) | kaupu tarniva või teenuseid osutava maksukohustuslase
  käibemaksukohustuslasena registreerimise number
  ; |
| --- | --- |

b)

kaupu tarniva või teenuseid osutava maksukohustuslase
  käibemaksukohustuslasena registreerimise number
  ;

| c) | tarnitud kaupade või osutatud teenuste liik ja nende väärtus; |
| --- | --- |

c)

tarnitud kaupade või osutatud teenuste liik ja nende väärtus;

| c) | tarnitud kaupade või osutatud teenuste liik ja nende väärtus; |
| --- | --- |

c)

tarnitud kaupade või osutatud teenuste liik ja nende väärtus;

| d) | tasumisele kuuluva või krediteeritava käibemaksu summa või teave, mis võimaldab seda arvutada. |
| --- | --- |

d)

tasumisele kuuluva või krediteeritava käibemaksu summa või teave, mis võimaldab seda arvutada.

| d) | käibemaksumäär ja
  tasumisele kuuluva või krediteeritava käibemaksu summa või teave, mis võimaldab seda arvutada
  ; |
| --- | --- |

d)

käibemaksumäär ja
  tasumisele kuuluva või krediteeritava käibemaksu summa või teave, mis võimaldab seda arvutada
  ;

| da) | kui väljastatav arve on dokument või sõnum, millega muudetakse esialgset arvet, nagu on osutatud artiklis 219, konkreetne ja selge viide esialgsele arvele. |
| --- | --- |

da)

kui väljastatav arve on dokument või sõnum, millega muudetakse esialgset arvet, nagu on osutatud artiklis 219, konkreetne ja selge viide esialgsele arvele.

2.
     
  Liikmesriigid võivad nõuda, et artiklite 220a ja 221 kohaselt esitatud lihtsustatud arved sisaldavad järgmist lisateavet konkreetsete tehingute või maksukohustuslaste kategooriate puhul:

| a) | kaupu tarniva või teenuseid osutava maksukohustuslase nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

kaupu tarniva või teenuseid osutava maksukohustuslase nimi ja aadress;

| b) | järjekorranumber, mis põhineb ühel või mitmel seerial ja annab arvele kordumatu tunnuse; |
| --- | --- |

b)

järjekorranumber, mis põhineb ühel või mitmel seerial ja annab arvele kordumatu tunnuse;

| c) | kaupade soetaja või teenuse saaja käibemaksukohustuslasena registreerimise number, nimi ja aadress; |
| --- | --- |

c)

kaupade soetaja või teenuse saaja käibemaksukohustuslasena registreerimise number, nimi ja aadress;

| d) | käibemaksuvabastuse puhul või kui kaupade soetaja või teenuse saaja on käibemaksukohustuslane, artiklites 226 ja 226a nõutavad andmed. |
| --- | --- |

d)

käibemaksuvabastuse puhul või kui kaupade soetaja või teenuse saaja on käibemaksukohustuslane, artiklites 226 ja 226a nõutavad andmed.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 22

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 230

Arvel esitatud summad võivad olla mis tahes valuutas, tingimusel et tasumisele kuuluva või krediteeritava käibemaksu summa on väljendatud selle liikmesriigi valuutas, kus kaupu tarnitakse või teenuseid osutatakse, kasutades
  maksu sissenõutavaks muutumise päeva Euroopa Keskpanga avaldatud vahetuskurssi või kui sel kuupäeval vahetuskurssi ei avaldatud, eelmisel päeval avaldatud vahetuskurssi
  .

Arvel esitatud summad võivad olla mis tahes valuutas, tingimusel et tasumisele kuuluva või krediteeritava käibemaksu summa on väljendatud selle liikmesriigi valuutas, kus kaupu tarnitakse või teenuseid osutatakse, kasutades
  ühte artiklis 91 osutatud vahetuskurssidest
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 25

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artiklid 233, 234, 235 ja 237

| (25) | Artiklid 233, 234,235
  ja 237
  jäetakse välja. |
| --- | --- |

(25)

Artiklid 233, 234,235
  ja 237
  jäetakse välja.

| (25) | Artiklid 233, 234
  ja
  235 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(25)

Artiklid 233, 234
  ja
  235 jäetakse välja.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 25 a (uus)

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 237

| (25 a) | Artikkel 237 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 237



  Iga liikmesriik esitab komisjonile 31. detsembriks 2013 hindamisaruande elektrooniliste arvete esitamise rakendamise kohta. Kõnealustes aruannetes kirjeldatakse eelkõige tehnilisi raskusi või puudusi, mida maksukohustuslased või maksuhaldurid on kogenud, ning sisaldavad niisuguste pettuste mõjuhinnangut, mis on seotud elektrooniliste arvete esitamisega ja tekkinud niisuguse nõude väljajätmise tagajärjel, mille kohaselt peavad elektroonilised arved hõlmama elektroonilist andmevahetust või elektroonilist allkirja. 1. juuliks 2014 esitab komisjon liikmesriikide hindamisaruannete alusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande koos asjakohaste ettepanekutega.” |
| --- | --- |

(25 a)

Artikkel 237 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 237

Iga liikmesriik esitab komisjonile 31. detsembriks 2013 hindamisaruande elektrooniliste arvete esitamise rakendamise kohta. Kõnealustes aruannetes kirjeldatakse eelkõige tehnilisi raskusi või puudusi, mida maksukohustuslased või maksuhaldurid on kogenud, ning sisaldavad niisuguste pettuste mõjuhinnangut, mis on seotud elektrooniliste arvete esitamisega ja tekkinud niisuguse nõude väljajätmise tagajärjel, mille kohaselt peavad elektroonilised arved hõlmama elektroonilist andmevahetust või elektroonilist allkirja. 1. juuliks 2014 esitab komisjon liikmesriikide hindamisaruannete alusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande koos asjakohaste ettepanekutega.”

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 29

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 244 – lõik 3

Arvete säilitamise suhtes
  kohaldatakse
  sellise liikmesriigi eeskirju, kus on maksukohustuslase asukoht või püsiv tegevuskoht, kust või kuhu tarne tehakse, või kus kõnealuse asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel on kauba tarnija või teenuse osutaja alaline elu- või asukoht või peamine elukoht või kus ta on kohustatud end käibemaksukohustuslasena registreerima.

Arve võib säilitada samal kujul, nagu see saadi, olgu tegemist paber- või elektroonilise arvega. Alternatiivselt võib paberarve konvertida elektroonilisse vormi. Muus osas kohaldatakse
  arvete säilitamise suhtes sellise liikmesriigi eeskirju, kus on maksukohustuslase asukoht või püsiv tegevuskoht, kust või kuhu tarne tehakse, või kus kõnealuse asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel on kauba tarnija või teenuse osutaja alaline elu- või asukoht või peamine elukoht või kus ta on kohustatud end käibemaksukohustuslasena registreerima.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 32

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 247

Maksukohustuslane tagab, et arved säilitatakse
  kuue
  aasta jooksul.

Maksukohustuslane tagab, et arved säilitatakse
  viie
  aasta jooksul.
  Käesolev artikkel ei piira niisuguste siseriiklike õigusnormide kohaldamist muudes valdkondades peale käibemaksu valdkonna, milles sätestatakse tõendavate dokumentide, sh arvete säilitamise teistsugused kohustuslikud tähtajad.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 34

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 248a

| (34) | XI jaotise 4. peatüki 3. jaole lisatakse artikkel 248a järgmises sõnastuses:



  „Artikkel 248a



  Liikmesriigid, kus maks tasumisele kuulub, võivad kontrollimise eesmärgil nõuda, et teatavad arved tõlgitakse nende ametlikku keelde.” |
| --- | --- |

(34)

XI jaotise 4. peatüki 3. jaole lisatakse artikkel 248a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 248a

Liikmesriigid, kus maks tasumisele kuulub, võivad kontrollimise eesmärgil nõuda, et teatavad arved tõlgitakse nende ametlikku keelde.”

välja jäetud

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 36 a (uus)

Direktiiv 2006/112/EÜ

XIV jaotis – peatükk 4a (uus)

| (36 a) | Artikli 401 järele lisatakse järgmine peatükk:




  „4a. peatükk




  E-haldus



  Artikkel 401a



  Käibemaksu valdkonnas tõhusa ja usaldusväärse e-halduse aktiivseks arendamiseks hindab komisjon liikmesriikides olemasolevaid e-halduse meetmeid ja vahendeid ning edendab e-halduse valdkonnas liikmesriikide vahel heade tavade vahetamist. Lisaks kasutab komisjon siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandavat ühenduse programmi (programm Fiscalis 2013), mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1482/2007/EÜ (1), koos muude olemasolevate liidu vahenditega, nagu struktuurifondid, et anda tehnilist abi liikmesriikidele, kelle e-haldus vajab kõige kiiremini ajakohastamist peamistele üleliidulistele infotehnoloogiasüsteemidele juurdepääsu ja nende kasutamise abil. |
| --- | --- |

(36 a)

Artikli 401 järele lisatakse järgmine peatükk:

„4a. peatükk

E-haldus

Artikkel 401a

Käibemaksu valdkonnas tõhusa ja usaldusväärse e-halduse aktiivseks arendamiseks hindab komisjon liikmesriikides olemasolevaid e-halduse meetmeid ja vahendeid ning edendab e-halduse valdkonnas liikmesriikide vahel heade tavade vahetamist. Lisaks kasutab komisjon siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandavat ühenduse programmi (programm Fiscalis 2013), mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1482/2007/EÜ (1), koos muude olemasolevate liidu vahenditega, nagu struktuurifondid, et anda tehnilist abi liikmesriikidele, kelle e-haldus vajab kõige kiiremini ajakohastamist peamistele üleliidulistele infotehnoloogiasüsteemidele juurdepääsu ja nende kasutamise abil.

---

(1)  

  ELT L 330, 15.12.2007, lk 1.”

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/162 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/162

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Transporditavad surveseadmed ***I

P7_TA(2010)0122

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv transporditavate surveseadmete kohta (KOM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD))

2011/C 81 E/28

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0482);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 71, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0161/2009);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 91;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. veebruari 2010. aasta arvamust;

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust;

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0101/2010),

| 1. | võtab vastu allpool esitatud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool esitatud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale õigusloomega seotud resolutsioonile lisatud avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale õigusloomega seotud resolutsioonile lisatud avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

Kolmapäev, 5. mai 2010P7_TC1-COD(2009)0131

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv nr 2010/35/EL) lõplikule kujule.)

Kolmapäev, 5. mai 2010LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon deklareerivad, et käesoleva direktiivi sätted ei piira institutsioonide edaspidiseid seisukohti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamise kohta või üksikuid õigusakte, mis sisaldavad selliseid sätteid.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/164 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/164

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Lennundusjulgestustasud ***I

P7_TA(2010)0123

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lennundusjulgestustasude kohta (KOM(2009)0217 – C7-0038/2009 – 2009/0063(COD))

2011/C 81 E/29

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0217);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7–0038/2009);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 100 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. novembri 2009. aasta arvamust;

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0035/2010),

| 1. | võtab vastu allpool esitatud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool esitatud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

Kolmapäev, 5. mai 2010P7_TC1-COD(2009)0063

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL lennundusjulgestustasude kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lennundusjulgestus Euroopa lennuväljadel on peamiselt riigi ülesanne. ▐ On ▐ vaja kehtestada julgestustasude olulisi tunnuseid ja tasude kehtestamisviisi reguleeriv ühine raamistik, kuna sellise raamistiku puudumisel võidakse eirata põhinõudeid
  julgestustasusid kehtestavate organite
  ja lennuvälja kasutajate vahelistes suhetes. |
| --- | --- |

(1)

Lennundusjulgestus Euroopa lennuväljadel on peamiselt riigi ülesanne. ▐ On ▐ vaja kehtestada julgestustasude olulisi tunnuseid ja tasude kehtestamisviisi reguleeriv ühine raamistik, kuna sellise raamistiku puudumisel võidakse eirata põhinõudeid
  julgestustasusid kehtestavate organite
  ja lennuvälja kasutajate vahelistes suhetes.

| (2) | Aeronavigatsiooni- ja maapealse käitluse teenuste osutamisega seotud tasude kogumist on juba käsitletud vastavalt komisjoni 6. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) 1794/2006 (milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava) (3) ja nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiivis 96/67/EÜ (juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades) (4). |
| --- | --- |

(2)

Aeronavigatsiooni- ja maapealse käitluse teenuste osutamisega seotud tasude kogumist on juba käsitletud vastavalt komisjoni 6. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) 1794/2006 (milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava) (3) ja nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiivis 96/67/EÜ (juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades) (4).

| (3) | Lennuvälja kasutajate jaoks on oluline saada
  tasusid kehtestavalt või kohaldavalt organilt
  korrapäraselt teavet selle kohta, kuidas ja mille alusel julgestustasusid arvutatakse. Selline teave tagab
  lennuvälja kasutajatele
  ülevaate julgestusteenuste osutamisega seotud kuludest,
  millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määruses (EÜ) nr 300/2008 (mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju) (5), ning selle rakenduseeskirjades,
  seonduvate investeeringute tasuvusest
  ning kõikidest toetustest ja subsiidiumitest, mida ametiasutused eraldavad julgestuseesmärkidel
  . Et võimaldada
  tasusid kehtestaval või kohaldaval pädeval organil
  nõuetekohaselt hinnata tema tulevaste investeeringutega seotud nõudeid, tuleks lennuvälja kasutajatelt nõuda kõigi tegevusprognooside, arenguprojektide ning erinõuete ja -soovide õigeaegset esitamist
  pädevale organile
  . |
| --- | --- |

(3)

Lennuvälja kasutajate jaoks on oluline saada
  tasusid kehtestavalt või kohaldavalt organilt
  korrapäraselt teavet selle kohta, kuidas ja mille alusel julgestustasusid arvutatakse. Selline teave tagab
  lennuvälja kasutajatele
  ülevaate julgestusteenuste osutamisega seotud kuludest,
  millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määruses (EÜ) nr 300/2008 (mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju) (5), ning selle rakenduseeskirjades,
  seonduvate investeeringute tasuvusest
  ning kõikidest toetustest ja subsiidiumitest, mida ametiasutused eraldavad julgestuseesmärkidel
  . Et võimaldada
  tasusid kehtestaval või kohaldaval pädeval organil
  nõuetekohaselt hinnata tema tulevaste investeeringutega seotud nõudeid, tuleks lennuvälja kasutajatelt nõuda kõigi tegevusprognooside, arenguprojektide ning erinõuete ja -soovide õigeaegset esitamist
  pädevale organile
  .

| (4) | Kuna julgestuskulude katmiseks vajalike summade
  rahastamise või
  kehtestamise ja sissenõudmise meetodid on liidus erinevad, on vaja ühtlustada julgestuskulude maksustamise baas liidu lennuväljadel, kus julgestuskulud kajastuvad julgestustasudes. Kõnealustel lennuväljadel peaks tasu olema seotud julgeoleku tagamise maksumusega, võttes arvesse julgestuskulude võimalikku riiklikku rahastamist,
  et vältida mis tahes kasumit ning pakkuda asjakohaseid ja kulutõhusaid julgestusteenuseid ja -vahendeid asjaomastel lennuväljadel
  . |
| --- | --- |

(4)

Kuna julgestuskulude katmiseks vajalike summade
  rahastamise või
  kehtestamise ja sissenõudmise meetodid on liidus erinevad, on vaja ühtlustada julgestuskulude maksustamise baas liidu lennuväljadel, kus julgestuskulud kajastuvad julgestustasudes. Kõnealustel lennuväljadel peaks tasu olema seotud julgeoleku tagamise maksumusega, võttes arvesse julgestuskulude võimalikku riiklikku rahastamist,
  et vältida mis tahes kasumit ning pakkuda asjakohaseid ja kulutõhusaid julgestusteenuseid ja -vahendeid asjaomastel lennuväljadel
  .

| (5) | On oluline tagada läbipaistvus seoses selliste siseriiklike julgestusmeetmete
  kasutamisega
  , mis on rangemad kui määruses (EÜ) nr 300/2008. |
| --- | --- |

(5)

On oluline tagada läbipaistvus seoses selliste siseriiklike julgestusmeetmete
  kasutamisega
  , mis on rangemad kui määruses (EÜ) nr 300/2008.

| (6) | Igas liikmesriigis,
  mille lennuväljadel nõutakse julgestustasusid,
  peaks olema sõltumatu järelevalveasutus, kes tagab käesoleva direktiivi nõuetekohase ja tõhusa kohaldamise. Kõnealusel asutusel peaksid olema oma ülesannete täitmiseks kõik vajalikud vahendid, s.t töötajad, ekspertteadmised ja rahalised vahendid. |
| --- | --- |

(6)

Igas liikmesriigis,
  mille lennuväljadel nõutakse julgestustasusid,
  peaks olema sõltumatu järelevalveasutus, kes tagab käesoleva direktiivi nõuetekohase ja tõhusa kohaldamise. Kõnealusel asutusel peaksid olema oma ülesannete täitmiseks kõik vajalikud vahendid, s.t töötajad, ekspertteadmised ja rahalised vahendid.

| (7) | Liikmesriikidel peaks olema võimalus kohaldada ühist tasude kehtestamise süsteemi, mis hõlmaks lennuväljade võrgustikku või muid lennuväljade rühmi, sealhulgas neid, kes teenindavad sama linna või linnastut. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikidel peaks olema võimalus kohaldada ühist tasude kehtestamise süsteemi, mis hõlmaks lennuväljade võrgustikku või muid lennuväljade rühmi, sealhulgas neid, kes teenindavad sama linna või linnastut.

| (8) | Julgestustasude arvutamisel kulutasuvuse suhtes tuleks aluseks võtta objektiivsed kriteeriumid, näiteks Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsiooni asjakohastes dokumentides kehtestatud kriteeriumid, mis toetavad reisijate arvu, õhusõidukite maksimaalse stardimassi või nende kombinatsiooni kasutamist. |
| --- | --- |

(8)

Julgestustasude arvutamisel kulutasuvuse suhtes tuleks aluseks võtta objektiivsed kriteeriumid, näiteks Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsiooni asjakohastes dokumentides kehtestatud kriteeriumid, mis toetavad reisijate arvu, õhusõidukite maksimaalse stardimassi või nende kombinatsiooni kasutamist.

| (9) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, kuna julgestustasude süsteeme ei ole võimalik kehtestada siseriiklikul tasandil kogu liidu territooriumil ühtselt, ning direktiivi ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(9)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, kuna julgestustasude süsteeme ei ole võimalik kehtestada siseriiklikul tasandil kogu liidu territooriumil ühtselt, ning direktiivi ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesolevas direktiivis sätestatakse liidu lennuväljadel julgestustasude kehtestamise ühised põhimõtted.

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse
  kõikide lennuväljade suhtes, mis asuvad
  aluslepingu sätete kohaldamisalasse kuuluval territooriumil
  ja on avatud äriliseks lennuliikluseks
  .

Käesolevat direktiivi ei kohaldata tasude suhtes, mida kogutakse marsruudil ja terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste eest vastavalt määrusele (EÜ) nr 1794/2006, või tasude suhtes, mida kogutakse direktiivi 96/67/EÜ lisas osutatud maapealse käitluse teenuste osutamise eest.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „lennuväli”– mis tahes maa-ala, mis on kohandatud õhusõidukite maandumiseks, startimiseks ja manööverdamiseks, kaasa arvatud lennuliikluse ja -teenuste nõuete täitmiseks vajalikud abirajatised, sealhulgas ärilendude teenindamiseks vajalikud rajatised;

b)   „lennuvälja juhtorgan”– asutus, kelle ainuülesandeks või lisaülesandeks on riiklike õigusnormide alusel lennuvälja infrastruktuuri haldamine ja juhtimine ning asjaomasel lennuväljal tegutsevate eri käitajate tegevuse koordineerimine ja kontrollimine;

c)
     „lennuväljade võrgustik”–

d)
     „pädev organ”–

e)   „lennuvälja kasutaja”– iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab õhu kaudu toimuva reisijateveo, posti- ja/või kaubaveo eest kõnealuselt lennuväljalt või kõnealusele lennuväljale;

f)   „julgestustasu”– tasu,
  mida kogub eri vormis kas üksus, lennuväli või lennuvälja ▐ kasutaja ja
  mis on ette nähtud konkreetselt
  selliste
  julgestusmeetmete
  kulude katmiseks
  , mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust ebaseadusliku sekkumise eest.
  Kõnealused lennundusjulgestuse kulud võivad sisaldada kulusid, mida on tehtud määruse (EÜ) nr 300/2008 kohaldamise eesmärgil, või asjaomase asutuse sellega seonduvaid reguleerimis- ja järelevalvekulusid;

g)
     „lennundusjulgestus”–

Artikkel 3

Mittediskrimineerimine

Liikmesriigid tagavad, et julgestustasud ei diskrimineeri lennuvälja kasutajaid ega lennureisijaid.

Artikkel 4

Lennuväljade võrgustik

Liikmesriigid võivad lubada lennuväljade võrgustiku pädeval organil kehtestada kogu lennuväljade võrgustiku jaoks ühtne ja läbipaistev julgestustasude süsteem.

Artikkel 5

Ühised tasude kehtestamise süsteemid

Pärast komisjoni teavitamist ja kooskõlas liidu õigusega võivad liikmesriigid lubada pädeval organil rakendada ühist ja läbipaistvat tasude kehtestamise süsteemi sama linna või linnastut teenindavatel lennuväljadel, tingimusel et iga lennuväli vastab täielikult artiklis 7 sätestatud läbipaistvusnõuetele.

Artikkel 6

Konsulteerimine
  ja parandusmeetmed

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  pädeval organil
  on juurdepääs kogu vajalikule teabele, mis käsitleb lennuväljal julgestusteenuste osutamisega seotud kulusid.

2.   Liikmesriigid tagavad, et ▐ seoses julgestustasude süsteemi toimimise ja selliste tasude määradega
  kehtestatakse pädeva organi
  ja lennuvälja kasutajate
  või lennuvälja kasutajate esindajate või ühenduste
  vahelise ▐ korrapärase konsulteerimise
  kohustuslik
  kord.
  Selline konsultatsioon toimub
  vähemalt kord aastas,
  kui viimase konsultatsiooni ajal ei ole kokku lepitud teisiti. Kui pädeva organi ja lennuvälja kasutajate vahel on sõlmitud mitmeaastane kokkulepe, siis toimuvad konsultatsioonid kõnealuses kokkuleppes sätestatud korras. Liikmesriikidel on siiski õigus nõuda sagedamini toimuvaid konsultatsioone
  .

3.   
  Pädev organ
  esitab lennuvälja kasutajatele
  või nende esindajatele või ühendustele
  mis tahes ettepaneku julgestustasude süsteemi või määra muutmiseks ning kavandatud muudatuste põhjused hiljemalt neli kuud enne muudatuste jõustumist.
  Pädev organ
  arutab lennuvälja kasutajatega kavandatud muudatused läbi ja arvestab nende seisukohti enne otsuse tegemist.

4.   
  Pädev organ
  avaldab oma otsuse hiljemalt kaks kuud enne selle jõustumist. Kui
  pädev organ
  ja lennuvälja kasutajad ei jõua seoses kavandatud muudatustega kokkuleppele, põhjendab
  pädev organ
  , miks tema otsus erineb lennuvälja kasutajate seisukohtadest.

5.
     
  Liikmesriigid tagavad, et juhul kui pooled ei jõua pädeva organi poolt tehtava julgestustasusid käsitleva otsuse suhtes kokkuleppele, võib kumbki pool pöörduda artiklis 10 osutatud sõltumatu järelevalveasutuse poole taotlusega analüüsida, kas julgestustasude süsteemi või määra muutmine on põhjendatud.

6.
     
  Liikmesriik võib otsustada mitte kohaldada lõiget 5 seoses lennundusjulgestustasude määra või struktuuri muutmisega nendel lennuväljadel, mille jaoks:

| a) | kehtib siseriikliku õiguse alusel kohustuslik kord, mille kohaselt lennundusjulgestustasud või nende ülemmäära määrab kindlaks või kiidab heaks sõltumatu järelevalveasutus, või |
| --- | --- |

a)

kehtib siseriikliku õiguse alusel kohustuslik kord, mille kohaselt lennundusjulgestustasud või nende ülemmäära määrab kindlaks või kiidab heaks sõltumatu järelevalveasutus, või

| b) | kehtib siseriikliku õiguse alusel kohustuslik kord, mille kohaselt sõltumatu järelevalveasutus kontrollib regulaarselt või huvitatud poolte taotlusel, kas sellistel lennuväljadel toimib tulemuslik konkurents. Kui see on kõnealuse kontrollimise alusel õigustatud, otsustab liikmesriik, et lennundusjulgestustasud või nende ülemmäära määrab kindlaks või kiidab heaks sõltumatu järelevalveasutus. Nimetatud otsust kohaldatakse kõnealuse asutuse poolt läbi viidud kontrollimise alusel nii kaua, kui see on vajalik. |
| --- | --- |

b)

kehtib siseriikliku õiguse alusel kohustuslik kord, mille kohaselt sõltumatu järelevalveasutus kontrollib regulaarselt või huvitatud poolte taotlusel, kas sellistel lennuväljadel toimib tulemuslik konkurents. Kui see on kõnealuse kontrollimise alusel õigustatud, otsustab liikmesriik, et lennundusjulgestustasud või nende ülemmäära määrab kindlaks või kiidab heaks sõltumatu järelevalveasutus. Nimetatud otsust kohaldatakse kõnealuse asutuse poolt läbi viidud kontrollimise alusel nii kaua, kui see on vajalik.

Liikmesriigi poolt käesoleva lõike alusel kohaldatavad menetlused, tingimused ja kriteeriumid peavad olema asjakohased, objektiivsed, mittediskrimineerivad ja läbipaistvad.

Artikkel 7

Läbipaistvus

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  pädev organ
  annab igale lennuvälja kasutajale
  või
  lennuvälja kasutajate esindajatele või ühendustele
  iga artikli 6 lõikes 2 osutatud konsultatsiooni ajal
  teavet komponentide kohta, mille alusel määratakse kindlaks
  igal
  lennuväljal kehtestatud kõigi julgestustasude
  struktuur ja
  määr. Kõnealune teave hõlmab vähemalt järgmist:

| a) | kehtestatud julgestustasu eest osutatud teenuste ja infrastruktuuri loetelu; |
| --- | --- |

a)

kehtestatud julgestustasu eest osutatud teenuste ja infrastruktuuri loetelu;

| b) | julgestustasude arvutamise meetod; |
| --- | --- |

b)

julgestustasude arvutamise meetod;

| c) | julgestustasudega seotud vahendite ja teenuste üldine kulustruktuur; |
| --- | --- |

c)

julgestustasudega seotud vahendite ja teenuste üldine kulustruktuur;

| d) | julgestustasudest saadav tulu ning nende eest saadavate ▐ teenuste kogumaksumus
  ; |
| --- | --- |

d)

julgestustasudest saadav tulu ning nende eest saadavate ▐ teenuste kogumaksumus
  ;

| e) | julgestustasude kogumise aluseks olevate teenustega seotud töötajate koguarv; |
| --- | --- |

e)

julgestustasude kogumise aluseks olevate teenustega seotud töötajate koguarv;

| f) | igasugune julgestustasudega seotud vahendite ja teenuste rahastamine ametiasutuste poolt; |
| --- | --- |

f)

igasugune julgestustasudega seotud vahendite ja teenuste rahastamine ametiasutuste poolt;

| g) | julgestustasude prognoositud määr,
  võttes arvesse kavandatavaid investeeringuid, liikluse kasvu ja julgeolekuohtude taseme tõusu
  ; |
| --- | --- |

g)

julgestustasude prognoositud määr,
  võttes arvesse kavandatavaid investeeringuid, liikluse kasvu ja julgeolekuohtude taseme tõusu
  ;

| h) | mis tahes kavandatud investeeringud, mis võivad oluliselt mõjutada julgestustasude määra. |
| --- | --- |

h)

mis tahes kavandatud investeeringud, mis võivad oluliselt mõjutada julgestustasude määra.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lennuvälja kasutajad esitavad
  pädevale organile
  enne iga konsulteerimist artikli 6 kohaselt teavet, mis hõlmab eelkõige järgmist:

| a) | lennuliikluse prognoosid; |
| --- | --- |

a)

lennuliikluse prognoosid;

| b) | nende õhusõidukite koosseis ja kavandatud kasutuse prognoosid; |
| --- | --- |

b)

nende õhusõidukite koosseis ja kavandatud kasutuse prognoosid;

| c) | nende arendusprojektid asjaomasel lennuväljal; |
| --- | --- |

c)

nende arendusprojektid asjaomasel lennuväljal;

| d) | nende nõuded asjaomasel lennuväljal; |
| --- | --- |

d)

nende nõuded asjaomasel lennuväljal;

| e) | lennuvälja kasutajate poolt lennuväljalt väljuvatelt reisijatelt nõutava julgestustasu suurus ning teave komponentide kohta, mille alusel määratakse vastavalt lõike 1 punktidele a–h nimetatud tasu suurus. |
| --- | --- |

e)

lennuvälja kasutajate poolt lennuväljalt väljuvatelt reisijatelt nõutava julgestustasu suurus ning teave komponentide kohta, mille alusel määratakse vastavalt lõike 1 punktidele a–h nimetatud tasu suurus.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et teave pädeva organi ja lennuvälja kasutajate kehtestatud julgestustasude määra kohta on avalik.

4.
     
  Siseriiklikest õigusaktidest tulenevalt loetakse käesoleva artikli alusel antud teavet konfidentsiaalseks või majanduslikult tundlikuks ning käsitletakse vastavalt sellele. Juhul kui lennuvälja juhtorganite aktsiad on börsil noteeritud, täidetakse eelkõige börsieeskirju.

Artikkel 8

Rangemad meetmed

1.   
  Lisakulud, mis on seotud
  rangemate meetmete
  rakendamisega
  vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 6,
  kannavad
  liikmesriigid.

▐

2.
     
  Enne meetmete vastuvõtmist vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 4 hindab komisjon, millist mõju avaldavad kõnealused meetmed julgestustasude määrale. Komisjon konsulteerib määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 17 alusel moodustatud sidusrühmade nõuanderühmaga kõnealuse mõjuhindamise tulemuste üle.

Artikkel 9

Julgestustasudega seotud kulude ja tulude seos

Julgestustasusid kasutatakse üksnes julgestuskulude katmiseks. Kõnealused kulud määratakse igas liikmesriigis kindlaks üldiselt tunnustatud arvestus- ja hindamispõhimõtete kohaselt.
  Julgestustasudest saadav kogutulu ei ole suurem vastava lennuvälja, lennuväljade võrgustiku või lennuväljade rühma lennundusjulgestuse kogukuludest.

Liikmesriigid tagavad siiski eelkõige järgmiste komponentide arvesse võtmise:

| — | julgestustoimingutega seotud vahendite ja rajatiste rahastamise kulud, sealhulgas nende vahendite ja rajatiste õiglane kulum; |
| --- | --- |

—

julgestustoimingutega seotud vahendite ja rajatiste rahastamise kulud, sealhulgas nende vahendite ja rajatiste õiglane kulum;

| — | riiklik ja/või rahvusvaheline julgeolekuohu tase; |
| --- | --- |

—

riiklik ja/või rahvusvaheline julgeolekuohu tase;

| — | julgestustöötajate ja -toimingutega seotud kulud; |
| --- | --- |

—

julgestustöötajate ja -toimingutega seotud kulud;

| — | toetused ja subsiidiumid, mida ametiasutused eraldavad julgestuseesmärkidel. |
| --- | --- |

—

toetused ja subsiidiumid, mida ametiasutused eraldavad julgestuseesmärkidel.

Julgestustasude arvutamise kulubaas ei sisalda kulusid, mida tehakse seoses liikmesriikide üldisemate julgeoleku tagamise ülesannetega, näiteks üldise korrakaitsega, luureteabe kogumisega ja riikliku julgeolekuga.

Artikkel 10

Sõltumatu järelevalveasutus

1.   Liikmesriigid määravad või loovad riigi sõltumatu järelevalveasutusena sõltumatu organi, et tagada käesoleva direktiivi järgimiseks võetud meetmete nõuetekohane kohaldamine. See organ võib olla sama üksus, kellele liikmesriik on teinud ülesandeks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiivi 2009/12/EÜ (lennujaamatasude kohta) (6) kohaldamise.

2.
     
  Käesolev direktiiv ei takista riigi sõltumatul järelevalveasutusel delegeerida käesoleva direktiivi rakendamist vastavalt siseriiklikule õigusele ning oma järelevalve ja täieliku vastutuse all teistele sõltumatutele järelevalveasutustele, tingimusel et rakendamine toimub samade nõuete kohaselt.

3.   Liikmesriigid tagavad sõltumatu järelevalveasutuse sõltumatuse, kindlustades, et see on õiguslikult eraldiseisev ning igast
  pädevast organist või
  lennuettevõtjast talituslikult sõltumatu. Liikmesriigid, kes säilitavad omandi või kontrolli lennuväljade, lennuväljade juhtorganite või lennuettevõtjate üle, peavad tagama, et reguleerimine ning omandi või kontrolliga seotud toimingud on ka tegelikult struktuurselt eraldatud. Liikmesriigid tagavad, et sõltumatu järelevalveasutus tegutseb erapooletult ja läbipaistvalt.

4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile sõltumatu järelevalveasutuse nime ja aadressi, talle määratud ülesanded ja kohustused ning lõike 3 järgimise tagamiseks võetud meetmed.

5.   Liikmesriigid tagavad, et juhul, kui julgestustasude suhtes ei jõuta kokkuleppele, võetakse meetmed, et:

| a) | kehtestada kord
  pädeva organi
  ja lennuvälja kasutajate vaheliste lahkarvamuste lahendamiseks; |
| --- | --- |

a)

kehtestada kord
  pädeva organi
  ja lennuvälja kasutajate vaheliste lahkarvamuste lahendamiseks;

| b) | määrata kindlaks tingimused, mille puhul võib anda lahkarvamuse sõltumatule järelevalveasutusele läbivaatamiseks ja eelkõige sätestada, et asutus võib jätta läbi vaatamata kaebused, mis ei ole nõuetekohaselt põhjendatud või piisavalt dokumenteeritud; ja |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks tingimused, mille puhul võib anda lahkarvamuse sõltumatule järelevalveasutusele läbivaatamiseks ja eelkõige sätestada, et asutus võib jätta läbi vaatamata kaebused, mis ei ole nõuetekohaselt põhjendatud või piisavalt dokumenteeritud; ja

| c) | kehtestada kriteeriumid, mille kohaselt vaadatakse lahkarvamus läbi lahenduse saamiseks. |
| --- | --- |

c)

kehtestada kriteeriumid, mille kohaselt vaadatakse lahkarvamus läbi lahenduse saamiseks.

Kõnealune menetlus, tingimused ja kriteeriumid on mittediskrimineerivad, läbipaistvad ja objektiivsed.

6.   Sõltumatu järelevalveasutus avaldab oma tegevuse kohta aastaaruande.

7.
     
  Kui liikmesriik kohaldab siseriikliku õiguse kohaselt haldus- või seadusandlikku menetlust, et määrata kindlaks ja kiita heaks julgestustasude struktuur või määr riiklikul tasandil, täidavad julgestustasude kehtivuse kontrollimise eest vastutavad siseriiklikud asutused sõltumatu järelevalveasutuse lõigetes 1–6 sätestatud ülesandeid.

Artikkel 11

Aruanne ja läbivaatamine

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta hiljemalt ... (7) ning teeb vajaduse korral asjakohased ettepanekud.

2.   Liikmesriigid ja komisjon teevad käesoleva direktiivi kohaldamisel koostööd, eelkõige seoses teabe kogumisega lõikes 1 nimetatud aruande jaoks.

3.
     
  Komisjon esitab hiljemalt ... (8) lennundusjulgestuse rahastamise kohta aruande, milles uuritakse julgestuskulude arengut ja lennundusjulgestuse rahastamise meetodeid.

Artikkel 12

Siseriiklikusse õigusesse ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid
  enne ...

   (9). Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

3.
     
  Liikmesriik ei pea täitma lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõudeid, kui tema lennuväljadel ei nõuta julgestustasusid, piiramata artikli 11 lõike 2 kohaldamist.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 14

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 128, 18.5.2010, lk 142.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 341, 7.12.2006, lk 3.

3

(4)  EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36.

4

(5)  

  ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

5

ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

(6)  ELT L 70, 14.3.2009, lk 11.

6

(7)  4 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

7

(8)  
  2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

8

2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(9)  
  Väljaannete talitus: palun sisestada kuupäev: 2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

9

Väljaannete talitus: palun sisestada kuupäev: 2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/172 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/172

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevad ühenduse suunised (uuesti sõnastatud) ***I

P7_TA(2010)0124

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (uuesti sõnastatud) (KOM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD))

2011/C 81 E/30

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0391);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 156 esimest lõiku, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0111/2009);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 172 esimest lõiku;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. novembri 2009. aasta arvamust;

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse õiguskomisjoni 11. detsembri 2009. aasta kirja transpordi- ja turismikomisjonile vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3;

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0030/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu alltoodud seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu alltoodud seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Kolmapäev, 5. mai 2010P7_TC1-COD(2009)0110

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud 5. mail 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr.../2010/EL üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 661/2010/EL) lõplikule kujule.)

---

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/173 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/173

---

Kolmapäev, 5. mai 2010Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja Ühtekuuluvusfond - üldsätted ***I

P7_TA(2010)0125

Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetega (KOM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD))

2011/C 81 E/31

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0384);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 161, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0003/2010);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 177;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. novembri 2009. aasta arvamust;

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A7-0055/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

Kolmapäev, 5. mai 2010P7_TC1-COD(2009)0107

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 539/2010) lõplikule kujule.)

---

Neljapäev, 6. mai 2010

| 15.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 81/175 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 81/175

---

Neljapäev, 6. mai 2010Otsus mitte kutsuda kokku konventi aluslepingute muutmiseks seoses Euroopa Parlamendi koosseisu käsitlevate üleminekumeetmetega ***

P7_TA(2010)0147

Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta otsus Euroopa Ülemkogu ettepaneku kohta mitte kutsuda kokku konventi aluslepingute läbivaatamiseks seoses Euroopa Parlamendi koosseisu käsitlevate üleminekumeetmetega (17196/2009 – C7-0002/2010 – 2009/0814(NLE))

2011/C 81 E/32

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja poolt 18. detsembril 2009. aastal Euroopa Parlamendi presidendile saadetud kirja üleminekusätteid käsitleva protokolli nr 36 muutmise kohta (17196/2009);

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille Euroopa Ülemkogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 3 teisele lõigule (C7-0002/2010);

võttes arvesse Lissaboni lepingule lisatud protokolli nr 36 üleminekusätete kohta;

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõiget 3;

võttes arvesse 20. septembri 1976. aasta akti, mis käsitleb Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel üldistel valimistel;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 11.–12. detsembri 2008. aasta ja 18.–19. juuni 2009. aasta ning 10.–11. detsembri 2009. aasta kohtumiste järeldusi;

võttes arvesse kodukorra artiklit 74a ja artikli 81 lõiget 1;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni soovitust (A7-0116/2010),

| A. | arvestades, et 22. veebruarist 2002 kuni 18. juulini 2003 kokku tulnud konvendi töö tulemusena valmistati ette Euroopa põhiseaduse lepingu projekt, mille sisu on enamuses üle võetud 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 22. veebruarist 2002 kuni 18. juulini 2003 kokku tulnud konvendi töö tulemusena valmistati ette Euroopa põhiseaduse lepingu projekt, mille sisu on enamuses üle võetud 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingus;

| B. | arvestades, et 17. detsembrist 1999 kuni 2. oktoobrini 2000 kokku tulnud konvendi töö tulemusena koostati Euroopa Liidu põhiõiguste harta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 17. detsembrist 1999 kuni 2. oktoobrini 2000 kokku tulnud konvendi töö tulemusena koostati Euroopa Liidu põhiõiguste harta;

| C. | arvestades, et need kaks konventi, mis tõid esimest korda kokku liikmesriikide parlamentide, Euroopa Parlamendi, liikmesriikide valitsuste ja komisjoni esindajad, et töötada välja Euroopa Liidu ühisprojekt, olid oluliseks sammuks demokraatlikuma ja tõhusama otsustamisprotsessi edendamise poole Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et need kaks konventi, mis tõid esimest korda kokku liikmesriikide parlamentide, Euroopa Parlamendi, liikmesriikide valitsuste ja komisjoni esindajad, et töötada välja Euroopa Liidu ühisprojekt, olid oluliseks sammuks demokraatlikuma ja tõhusama otsustamisprotsessi edendamise poole Euroopa tasandil;

| D. | arvestades, et mõlemad konvendid kutsuti kokku oluliste Euroopa Liidu tulevikku puudutavate teemade käsitlemiseks, milleks olid institutsioonilise ülesehituse reform ning Euroopa kodanike ühiseid põhimõtteid ja põhiõigusi sätestava teksti koostamine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mõlemad konvendid kutsuti kokku oluliste Euroopa Liidu tulevikku puudutavate teemade käsitlemiseks, milleks olid institutsioonilise ülesehituse reform ning Euroopa kodanike ühiseid põhimõtteid ja põhiõigusi sätestava teksti koostamine;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 3 esimese lõigu kohaselt peab Euroopa Ülemkogu konsulteerima Euroopa Parlamendiga, kui ta kavatseb muuta Lissaboni lepingule lisatud protokolli nr 36 Euroopa Parlamendi koosseisu käsitlevate üleminekusätete kohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 3 esimese lõigu kohaselt peab Euroopa Ülemkogu konsulteerima Euroopa Parlamendiga, kui ta kavatseb muuta Lissaboni lepingule lisatud protokolli nr 36 Euroopa Parlamendi koosseisu käsitlevate üleminekusätete kohta;

| F. | arvestades Euroopa Ülemkogu ettepanekut konventi mitte kokku kutsuda ja võtta protokolli muudatus vastu valitsustevahelisel konverentsil; |
| --- | --- |

F.

arvestades Euroopa Ülemkogu ettepanekut konventi mitte kokku kutsuda ja võtta protokolli muudatus vastu valitsustevahelisel konverentsil;

| G. | arvestades, et eelnenut arvesse võttes ei ole vaja kutsuda kokku konventi, et kiita heaks ajutine ja piiratud ulatusega muudatus Euroopa Liidu lepingu sätetes, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi koosseisu, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eelnenut arvesse võttes ei ole vaja kutsuda kokku konventi, et kiita heaks ajutine ja piiratud ulatusega muudatus Euroopa Liidu lepingu sätetes, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi koosseisu,

| 1. | annab Euroopa Ülemkogule nõusoleku muuta protokolli nr 36 valitsustevahelisel konverentsil ilma konventi kokku kutsumata; |
| --- | --- |

1.

annab Euroopa Ülemkogule nõusoleku muuta protokolli nr 36 valitsustevahelisel konverentsil ilma konventi kokku kutsumata;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---