# Euroopan unionin C 126/2011

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2011.126.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 126 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 54. vuosikerta28. huhtikuu 2011 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2011.126.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 126

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

54. vuosikerta28. huhtikuu 2011

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET
  Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous


  20. täysistunto pidettiin Kinshasassa (Kongon demokraattinen tasavalta) 2. joulukuuta–4. joulukuuta 2010. |
| 2011/C 126/01 | Torstaina 2. joulukuuta 2010 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| 2011/C 126/02 | Perjantaina 3. joulukuuta 2010 pidetyn istunnon pöytäkirja | 5 |
| 2011/C 126/03 | Lauantaina 4. joulukuuta 2010 pidetyn istunnon pöytäkirja | 8 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET
  Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous


  20. täysistunto pidettiin Kinshasassa (Kongon demokraattinen tasavalta) 2. joulukuuta–4. joulukuuta 2010.

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

20. täysistunto pidettiin Kinshasassa (Kongon demokraattinen tasavalta) 2. joulukuuta–4. joulukuuta 2010.

2011/C 126/01

Torstaina 2. joulukuuta 2010 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

2011/C 126/02

Perjantaina 3. joulukuuta 2010 pidetyn istunnon pöytäkirja

5

2011/C 126/03

Lauantaina 4. joulukuuta 2010 pidetyn istunnon pöytäkirja

8

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous 20. täysistunto pidettiin Kinshasassa (Kongon demokraattinen tasavalta) 2. joulukuuta–4. joulukuuta 2010.

| 28.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 126/1

---

TORSTAINA 2. JOULUKUUTA 2010 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2011/C 126/01

Sisältö

Virallinen avajaisistunto

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

| 1. | Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AP100.751) |
| --- | --- |

1.

| 2. | AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 19. täysistunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 193, 16.7.2010) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 1. joulukuuta 2010 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin lausuma |
| --- | --- |

4.

| 5. | Komission kyselytunti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 19. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta |
| --- | --- |

6.

| 7. | Keskustelu kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin kanssa kehityspolitiikan tulevaisuutta käsittelevästä vihreästä kirjasta – catch-the-eye menettely |
| --- | --- |

7.

| 8. | Väliarviointi sekä maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat kymmenettä Euroopan kehitysrahastoa varten, myös Kongon demokraattista tasavaltaa koskeva strategia-asiakirja |
| --- | --- |

8.

TORSTAINA 2. JOULUKUUTA 2010 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 11.00.)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

Kongon demokraattisen tasavallan kansalliskokouksen puhemies Evariste Boshab, AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Louis Michel, AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja David Matongo, Kongon demokraattisen tasavallan presidentti Joseph Kabila Kabange, joka avasi virallisesti yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 20. täysistunnon.

(Istunto keskeytettiin klo 12.50 ja sitä jatkettiin klo 15.20.)

PUHETTA JOHTI: David MATONGO

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi kansalaisyhteiskunnan edustajat mukaan lukien.

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitetään pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin toimittamassa muodossa.

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että AKT-valtioiden viranomaiset olivat toimittaneet hänelle ei-parlamentaaristen edustajien luettelon. Cotonoun sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen 1 artiklan mukaisesti kyseisten edustajien nimet kirjataan ylös ja liitetään pöytäkirjaan.

1.   Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AP100.751)

Esityslistaluonnos hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä tässä pöytäkirjassa.

João Ferreiran käytettyä istunnon kielijärjestelyjä koskeneen työjärjestyspuheenvuoron kumpikin yhteispuheenjohtaja selvensi, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestystä oli noudatettu täysimääräisesti.

2.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 19. täysistunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 193, 16. heinäkuuta 2010)

Pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 1. joulukuuta 2010 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Yhteispuheenjohtaja kertoi 1. joulukuuta 2010 pidetyn työvaliokunnan kokouksen tuloksista.

Seuraavista asioista tehtiin päätökset:

| a) | Yhteispuheenjohtajat toimittavat korkealle edustajalle Catherine Ashtonille kirjeen, jossa pahoitellaan sitä, että Catherine Ashton tai hänen edustajansa ei osallistunut täysistuntoon ja edustanut Euroopan unionin neuvostoa kyselytunnilla, ja pyydetään korjaamaan asia tulevissa täysistunnoissa. Lisäksi kirjeessä pyydetään, että kaikkiin Euroopan unionin neuvostolle tässä täysistunnossa osoitettuihin kysymyksiin vastattaisiin kirjallisesti. |
| --- | --- |

a)

Yhteispuheenjohtajat toimittavat korkealle edustajalle Catherine Ashtonille kirjeen, jossa pahoitellaan sitä, että Catherine Ashton tai hänen edustajansa ei osallistunut täysistuntoon ja edustanut Euroopan unionin neuvostoa kyselytunnilla, ja pyydetään korjaamaan asia tulevissa täysistunnoissa. Lisäksi kirjeessä pyydetään, että kaikkiin Euroopan unionin neuvostolle tässä täysistunnossa osoitettuihin kysymyksiin vastattaisiin kirjallisesti.

| b) | Pysyville valiokunnille annettiin lupa laatia seuraavat mietinnöt 22. täysistuntoa varten: | Poliittisten asioiden valiokunta







  — | Lissabonin sopimuksen vaikutukset AKT–EU-kumppanuussopimukseen (vaatii valiokunnan EU:ta edustavien jäsenten vahvistuksen kirjallisella menettelyllä) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Pysyville valiokunnille annettiin lupa laatia seuraavat mietinnöt 22. täysistuntoa varten:

Poliittisten asioiden valiokunta

—

Lissabonin sopimuksen vaikutukset AKT–EU-kumppanuussopimukseen (vaatii valiokunnan EU:ta edustavien jäsenten vahvistuksen kirjallisella menettelyllä)

| | Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta







  — | Velkaantumisen vaikutukset kehitysrahoitukseen AKT-valtioissa |
| --- | --- | --- |

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

—

Velkaantumisen vaikutukset kehitysrahoitukseen AKT-valtioissa

| | Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta







  — | Vammaisten syrjäytyminen kehitysmaissa |
| --- | --- | --- |

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

—

Vammaisten syrjäytyminen kehitysmaissa

| — | 23. täysistuntoa varten: Maatalous (otsikko vahvistetaan myöhemmin) |
| --- | --- |

—

23. täysistuntoa varten: Maatalous (otsikko vahvistetaan myöhemmin)

| — | 24. täysistuntoa varten: Kaivostoiminnan vaikutukset terveyteen |
| --- | --- |

—

24. täysistuntoa varten: Kaivostoiminnan vaikutukset terveyteen

| c) | Keskustelu Haitin tilanteesta sekä Tripolissa pidettävästä Euroopan unionin ja Afrikan unionin huippukokouksesta lisätään nykyisten kohtien jälkeen täysistunnon esityslistalle. |
| --- | --- |

c)

Keskustelu Haitin tilanteesta sekä Tripolissa pidettävästä Euroopan unionin ja Afrikan unionin huippukokouksesta lisätään nykyisten kohtien jälkeen täysistunnon esityslistalle.

| d) | Annettiin lupa lähettää tiedonkeruuvaltuuskunta Fidžiin ja Itä-Timoriin vuonna 2011 (päivämääristä sovitaan myöhemmin). |
| --- | --- |

d)

Annettiin lupa lähettää tiedonkeruuvaltuuskunta Fidžiin ja Itä-Timoriin vuonna 2011 (päivämääristä sovitaan myöhemmin).

| e) | Nigerin presidentinvaaleihin lähetetään vaalitarkkailuvaltuuskunta maaliskuussa 2011, mikäli saadaan virallinen kutsu. |
| --- | --- |

e)

Nigerin presidentinvaaleihin lähetetään vaalitarkkailuvaltuuskunta maaliskuussa 2011, mikäli saadaan virallinen kutsu.

| f) | Kamerunissa 26.–28. huhtikuuta 2011 järjestettävän seuraavan alueellisen kokouksen esityslistalla on kolme pääaihetta:






  — | Alueellinen yhdentyminen ja infrastruktuuri |
| --- | --- | --- |

f)

Kamerunissa 26.–28. huhtikuuta 2011 järjestettävän seuraavan alueellisen kokouksen esityslistalla on kolme pääaihetta:

—

Alueellinen yhdentyminen ja infrastruktuuri

| — | Vuosituhannen kehitystavoitteet |
| --- | --- |

—

Vuosituhannen kehitystavoitteet

| — | Ympäristökysymykset |
| --- | --- |

—

Ympäristökysymykset

| g) | Seuraavissa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnoissa ennen työvaliokunnan kokousta järjestetään työryhmiä, joita seuraa kolme päivää kestävä täysistunto. |
| --- | --- |

g)

Seuraavissa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnoissa ennen työvaliokunnan kokousta järjestetään työryhmiä, joita seuraa kolme päivää kestävä täysistunto.

| h) | AKT-valtioiden julistus uskontojen rauhanomaisesta rinnakkaiselosta ja homoseksuaalisuuden ilmiöstä sekä yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen EU:ta edustavien jäsenten kanta siihen toimitetaan poliittisten asioiden valiokunnalle keskustelun jatkamista varten. |
| --- | --- |

h)

AKT-valtioiden julistus uskontojen rauhanomaisesta rinnakkaiselosta ja homoseksuaalisuuden ilmiöstä sekä yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen EU:ta edustavien jäsenten kanta siihen toimitetaan poliittisten asioiden valiokunnalle keskustelun jatkamista varten.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti edustajakokoukselle, että työvaliokunta oli myös kuullut työskentelymenetelmien uudistamista käsittelevän työryhmän tilannekatsauksen.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti seuraavat määräajat:

| — | tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiin päätöslauselmaesityksiin, joista äänestetään: perjantai 3. joulukuuta 2010 klo 12.00. |
| --- | --- |

—

tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiin päätöslauselmaesityksiin, joista äänestetään: perjantai 3. joulukuuta 2010 klo 12.00.

| — | äänestysmenettelyihin liittyvät kysymykset: lauantai 4. joulukuuta 2010 klo 10.00 kirjallisesti. |
| --- | --- |

—

äänestysmenettelyihin liittyvät kysymykset: lauantai 4. joulukuuta 2010 klo 10.00 kirjallisesti.

Puheenvuorot: Baldeh (Gambia), yhteispuheenjohtaja Michel, Mugambe (Uganda), Sall (Senegal), yhteispuheenjohtaja Matongo, Malahoo Forte (Jamaika), Ndugai (Tansania), Schmidt, Toga (Etiopia), Assarid Imbarcaouane (Mali), Martínez Martínez, Casini, William (Seychellit), Ogwal Atim (Uganda), Kollie (Liberia), Parmessar (Suriname).

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

4.   Kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin lausuma

Yhteispuheenjohtaja toivotti komission jäsenen tervetulleeksi ja kiitti häntä sitoutumisesta yhteiseen parlamentaariseen edustajakokoukseen.

Komission jäsen antoi lausuman kehityspolitiikan tulevaisuudesta.

5.   Komission kyselytunti

Yhteispuheenjohtaja esitteli aiheen.

Komissiolle oli esitetty yhteensä 36 kysymystä.

Komissio oli jo vastannut kysymyksiin kirjallisesti, ja komission jäsen antoi suullisen vastauksen seuraavien henkilöiden esittämiin lisäkysymyksiin:

| | Carlo Casinin kysymys nro 2 perhesuunnittelua käsitteleville kansalaisjärjestöille annettavasta rahoituksesta. |
| --- | --- |

Carlo Casinin kysymys nro 2 perhesuunnittelua käsitteleville kansalaisjärjestöille annettavasta rahoituksesta.

| | Norbert Neuserin kysymys nro 3 tuesta odottavien äitien terveydelle ja lisääntymisterveydelle vuosituhannen kehitystavoitteita koskevassa aloitteessa. |
| --- | --- |

Norbert Neuserin kysymys nro 3 tuesta odottavien äitien terveydelle ja lisääntymisterveydelle vuosituhannen kehitystavoitteita koskevassa aloitteessa.

| | Charles Goerensin kysymys nro 4 vammaisten oikeuksista ja vuosituhannen kehitystavoitteista. |
| --- | --- |

Charles Goerensin kysymys nro 4 vammaisten oikeuksista ja vuosituhannen kehitystavoitteista.

| | Françoise Castexin kysymys nro 5 YK:n pääsihteerin maailmanlaajuisesta naisten ja lasten terveysstrategiasta sekä odottavien äitien, vastasyntyneiden ja alle 5-vuotiaiden lasten terveyttä koskevasta G8-ryhmän esittämästä Muskokan aloitteesta. |
| --- | --- |

Françoise Castexin kysymys nro 5 YK:n pääsihteerin maailmanlaajuisesta naisten ja lasten terveysstrategiasta sekä odottavien äitien, vastasyntyneiden ja alle 5-vuotiaiden lasten terveyttä koskevasta G8-ryhmän esittämästä Muskokan aloitteesta.

| | Catherine Bearderin kysymys nro 6 lapsikaupasta Norsunluurannikolla ja Ghanan kaakaoteollisuudesta. |
| --- | --- |

Catherine Bearderin kysymys nro 6 lapsikaupasta Norsunluurannikolla ja Ghanan kaakaoteollisuudesta.

| | Iva Zanicchin kysymys nro 8 kaupunkien vesihuollosta AKT-valtioissa. |
| --- | --- |

Iva Zanicchin kysymys nro 8 kaupunkien vesihuollosta AKT-valtioissa.

| | Hans-Peter Mayerin kysymys nro 9 vesialan välineestä. |
| --- | --- |

Hans-Peter Mayerin kysymys nro 9 vesialan välineestä.

| | Assarid Ag Imbaracaouanen (Mali) kysymys nro 20 rahoitusyhteistyöstä. |
| --- | --- |

Assarid Ag Imbaracaouanen (Mali) kysymys nro 20 rahoitusyhteistyöstä.

| | Patrice Tirolienin kysymys nro 21 vuosituhannen kehitystavoitteita koskevasta uudesta yhden miljardin euron rahoitusvälineestä. |
| --- | --- |

Patrice Tirolienin kysymys nro 21 vuosituhannen kehitystavoitteita koskevasta uudesta yhden miljardin euron rahoitusvälineestä.

| | Michael Cashmanin (sijaisena Patrice Tirolien) kysymys nro 22 vuosituhannen kehitystavoitteita koskevasta EU:n yhden miljardin euron aloitteesta |
| --- | --- |

Michael Cashmanin (sijaisena Patrice Tirolien) kysymys nro 22 vuosituhannen kehitystavoitteita koskevasta EU:n yhden miljardin euron aloitteesta

| | Gay Mitchellin kysymys nro 19 demokraattisista oikeuksista. |
| --- | --- |

Gay Mitchellin kysymys nro 19 demokraattisista oikeuksista.

| | Michael Gahlerin kysymys nro 23 yhtenäisen yksiosaisen lähestymistavan kehittämisestä Afrikan mannerta kohtaan. |
| --- | --- |

Michael Gahlerin kysymys nro 23 yhtenäisen yksiosaisen lähestymistavan kehittämisestä Afrikan mannerta kohtaan.

| | Michèle Rivasin kysymys nro 24 väitteestä, jonka mukaan Japani on ostanut ääniä Kansainvälisessä valaanpyyntikomissiossa. |
| --- | --- |

Michèle Rivasin kysymys nro 24 väitteestä, jonka mukaan Japani on ostanut ääniä Kansainvälisessä valaanpyyntikomissiossa.

| | Isabelle Durantin kysymys nro 25 EU:n ja Afrikan unionin huippukokouksesta. |
| --- | --- |

Isabelle Durantin kysymys nro 25 EU:n ja Afrikan unionin huippukokouksesta.

| | Waven Williamin (Seychellit) kysymys nro 26 kehitysavusta. |
| --- | --- |

Waven Williamin (Seychellit) kysymys nro 26 kehitysavusta.

| | Joseph K. Mugamben (Uganda) kysymys nro 27 talouskumppanuussopimusten rahoittamisesta. |
| --- | --- |

Joseph K. Mugamben (Uganda) kysymys nro 27 talouskumppanuussopimusten rahoittamisesta.

| | João Ferreiran kysymys nro 12 elintarvikeomavaraisuudesta ja elintarviketurvasta AKT-valtioissa. |
| --- | --- |

João Ferreiran kysymys nro 12 elintarvikeomavaraisuudesta ja elintarviketurvasta AKT-valtioissa.

| | Fiona Hallin (sijaisena Liam Aylward) kysymys nro 13 EU:n energiavälineestä ja energian yleisestä saatavuudesta. |
| --- | --- |

Fiona Hallin (sijaisena Liam Aylward) kysymys nro 13 EU:n energiavälineestä ja energian yleisestä saatavuudesta.

| | Jo Leinenin kysymys nro 14 teknologian siirrosta ilmastonmuutosta torjuttaessa. |
| --- | --- |

Jo Leinenin kysymys nro 14 teknologian siirrosta ilmastonmuutosta torjuttaessa.

| | Achille Tapsoban (Burkina Faso) kysymys nro 15 tavoista ottaa parlamentin edustajat mukaan talouskumppanuussopimuksia koskeviin neuvotteluihin ja niiden täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

Achille Tapsoban (Burkina Faso) kysymys nro 15 tavoista ottaa parlamentin edustajat mukaan talouskumppanuussopimuksia koskeviin neuvotteluihin ja niiden täytäntöönpanoon.

| | Enrique Guerrero Salomin (sijaisena Miguel Angel Martínez Martínez) kysymys nro 16 talouskumppanuussopimuksista, tämänhetkisestä tilanteesta ja konkreettisista ehdotuksista. |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salomin (sijaisena Miguel Angel Martínez Martínez) kysymys nro 16 talouskumppanuussopimuksista, tämänhetkisestä tilanteesta ja konkreettisista ehdotuksista.

| | Joseph Owona Konon (Kamerun) kysymys nro 17 banaanialan liitännäistoimenpiteistä. |
| --- | --- |

Joseph Owona Konon (Kamerun) kysymys nro 17 banaanialan liitännäistoimenpiteistä.

| | Ole Christensenin kysymys nro 18 kauppasopimuksista ja ihmisoikeuksista. |
| --- | --- |

Ole Christensenin kysymys nro 18 kauppasopimuksista ja ihmisoikeuksista.

| | Anneli Jäätteenmäen (sijaisena Riikka Manner) kysymys nro 30 naisten suojelusta Kongossa. |
| --- | --- |

Anneli Jäätteenmäen (sijaisena Riikka Manner) kysymys nro 30 naisten suojelusta Kongossa.

| | Jan Zahradilin kysymys nro 31 EU:n kansalaisille maksamatta jääneiden palkkojen korvaamisesta Kongon demokraattisen tasavallan toimesta. |
| --- | --- |

Jan Zahradilin kysymys nro 31 EU:n kansalaisille maksamatta jääneiden palkkojen korvaamisesta Kongon demokraattisen tasavallan toimesta.

| | Filip Kaczmarekin kysymys nro 32 Zimbabwelle määrätyistä rajoittavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

Filip Kaczmarekin kysymys nro 32 Zimbabwelle määrätyistä rajoittavista toimenpiteistä.

| | Olle Schmidtin kysymys nro 33 Dawit Isaakia koskevasta oikeudellisesta lausunnosta. |
| --- | --- |

Olle Schmidtin kysymys nro 33 Dawit Isaakia koskevasta oikeudellisesta lausunnosta.

| | Ana Gomesin (sijaisena Françoise Castex) kysymys nro 34 Angolan ihmisoikeustilanteesta: Cabindan oikeudenkäynti. |
| --- | --- |

Ana Gomesin (sijaisena Françoise Castex) kysymys nro 34 Angolan ihmisoikeustilanteesta: Cabindan oikeudenkäynti.

| | Abadula Gemedan (sijaisena Toga) (Etiopia) kysymys nro 35 Somalian tilanteesta. |
| --- | --- |

Abadula Gemedan (sijaisena Toga) (Etiopia) kysymys nro 35 Somalian tilanteesta.

Kysymysten 1, 7, 10, 11, 28, 29 ja 36 esittäjät eivät olleet paikalla.

6.   Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 19. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Komission jäsen viittasi asiakirjaan, joka koskee Teneriffalla (Espanja) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta toteutettua komission seurantaa.

PUHETTA JOHTI: David MATONGO

Yhteispuheenjohtaja

7.   Keskustelu kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin kanssa kehityspolitiikan tulevaisuutta käsittelevästä vihreästä kirjasta
   (1)
  – catch-the-eye-menettely

Komission jäsen esitteli aiheen.

Puheenvuorot: Schmidt, Klass, Malahoo Forte (Jamaika), De Keyser, J. Ferreira, William (Seychellit), Sall (Senegal) ja yhteispuheenjohtaja Michel.

Komission jäsen vastasi jäsenten esittämiin kysymyksiin.

8.   Väliarviointi sekä maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat kymmenettä Euroopan kehitysrahastoa varten, myös Kongon demokraattista tasavaltaa koskeva strategia-asiakirja

Kongon demokraattisen tasavallan valtiovarainministeri Matata Ponyo esitteli aiheen.

Puheenvuorot: Gahler, Nedelcheva.

Ministeri ja komission jäsen vastasivat jäsenten esittämiin kysymyksiin.

(Istunto päättyi klo 19.05.)

David MATONGO ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohammed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

(1)  KOM(2010) 0629 lopullinen.

1

---

| 28.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 126/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 126/5

---

PERJANTAINA 3. JOULUKUUTA 2010 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2011/C 126/02

Sisältö

| 1. | Vuosituhannen kehitystavoitteet – New Yorkissa järjestetyn korkean tason konferenssin tulokset – Unicefin aluejohtajan Gianfranco Rotiglianon selonteko |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vuosituhattavoitteiden saavuttaminen: innovatiivisia ratkaisuja sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin
  Odirile Motlhalen (Botswana) ja Licia Ronzullin mietintö
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta |
| --- | --- |

2.

Vuosituhattavoitteiden saavuttaminen: innovatiivisia ratkaisuja sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin

Odirile Motlhalen (Botswana) ja Licia Ronzullin mietintö

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

| 3. | Äitiyskuolleisuus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko
  Kansalaisyhteiskunnan vaikutusvallan lisääminen – keskeinen edellytys kehitykselle |
| --- | --- |

4.

Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko

Kansalaisyhteiskunnan vaikutusvallan lisääminen – keskeinen edellytys kehitykselle

| 5. | Kööpenhaminan ilmastokokouksen jatkotoimet: teknologian siirto, uudet teknologiat ja teknisten valmiuksien kehittäminen AKT-maissa
  Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta
  Marlene Malahoo Forten (Jamaika) ja Jo Leinenin mietintö |
| --- | --- |

5.

Kööpenhaminan ilmastokokouksen jatkotoimet: teknologian siirto, uudet teknologiat ja teknisten valmiuksien kehittäminen AKT-maissa

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Marlene Malahoo Forten (Jamaika) ja Jo Leinenin mietintö

| 6. | Vapaat ja riippumattomat tiedotusvälineet
  Poliittisten asioiden valiokunta
  Jean Rodolphe Joazilen (Haiti) ja Rainer Wielandin mietintö |
| --- | --- |

6.

Vapaat ja riippumattomat tiedotusvälineet

Poliittisten asioiden valiokunta

Jean Rodolphe Joazilen (Haiti) ja Rainer Wielandin mietintö

| 7. | Kongon demokraattisen tasavallan ja Keski-Afrikan alueen tilanne
  Keskustelu Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisten kanssa |
| --- | --- |

7.

Kongon demokraattisen tasavallan ja Keski-Afrikan alueen tilanne

Keskustelu Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisten kanssa

| 8. | Kiireellinen asia 1: Elintarviketurva |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kiireellinen asia 2: Sahel – Saharan alueen turvallisuusongelmat: terrorismi sekä huume-, ase- ja ihmiskauppa |
| --- | --- |

9.

| 10. | Työryhmien tiivistelmäraportit |
| --- | --- |

10.

| 11. | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen julistus Norsunluurannikolla 28. marraskuuta 2010 pidettyjen presidentinvaalien toisen kierroksen tulosten julkistamisesta |
| --- | --- |

11.

PERJANTAINA 3. JOULUKUUTA 2010 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.05.)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

Yhteiskeskustelu (kohdat 1, 2 ja 3)

1.   Vuosituhannen kehitystavoitteet – New Yorkissa järjestetyn korkean tason konferenssin tulokset – Unicefin aluejohtajan Gianfranco Rotiglianon selonteko

2.   Vuosituhattavoitteiden saavuttaminen: innovatiivisia ratkaisuja sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin

Odirile Motlhalen (Botswana) ja Licia Ronzullin mietintö

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

3.   Äitiyskuolleisuus

Unicefin Länsi- ja Keski-Afrikan aluetoimiston johtaja Gianfranco Rotigliano esitteli vuosituhannen kehitystavoitteita ja New Yorkissa järjestetyn korkean tason konferenssin tuloksia.

Licia Ronzulli ja Odirile Motlhale (Botswana) esittelivät mietintönsä ”Vuosituhattavoitteiden saavuttamisesta: innovatiivisia ratkaisuja sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin”.

Puheenvuorot: Rosa (Euroopan komissio), Mitchell, Tirolien, Ould Guelaye (Mauritania), Sylla (Mali), Ponga, Naib (Eritrea), Baldeh (Gambia), Hamatoukour (Kamerun), Manner, William (Seychellit), Klass, Sithole (Mosambik), Christensen, Rivasi, J. Ferreira, Kombo (Kenia), Nedelcheva, Bearder, Toga (Etiopia), Attyat Mustafa (Sudan), Bauer, Malloum (Tšad), Zanicchi, Castex, Casini, Karerwa (Burundi), de Keyser ja Laboso (Kenia).

Yhteisesittelijät Licia Ronzulli ja Odirile Motlhale (Botswana) sekä Gianfranco Rotigliano ja Domenico Rosa (Euroopan komissio) päättivät keskustelun.

PUHETTA JOHTI: David MATONGO

Yhteispuheenjohtaja

4.   Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko: ”Kansalaisyhteiskunnan vaikutusvallan lisääminen – keskeinen edellytys kehitykselle”

Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa AKT-valtioiden asioita käsittelevän komitean puheenjohtaja Brenda King esitteli aiheen.

Puheenvuorot: Hamatoukour (Kamerun), Sylla (Mali), Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Aipira (Malawi) ja Bundu (Sierra Leone).

Brenda King vastasi keskustelun aikana esitettyihin kysymyksiin.

5.   Kööpenhaminan ilmastokokouksen jatkotoimet: teknologian siirto, uudet teknologiat ja teknisten valmiuksien kehittäminen AKT-maissa

Marlene Malahoo Forten (Jamaika) ja Jo Leinenin mietintö

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Marlene Malahoo Forte (Jamaika) ja Jo Leinen esittelivät mietintönsä.

Puheenvuorot: Bandua (Ghana), J. Ferreira, Owono Nguema (Gabon), Parmessar (Suriname), Jensen, Sylla (Mali), Hamatoukour (Kamerun), William (Seychellit), Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Toga (Etiopia), Sall (Senegal), Ramotar (Guyana) ja Seramila (Madagaskar).

Yhteisesittelijät Jo Leinen ja Marlene Malahoo Forte (Jamaika) sekä Domenico Rosa (Euroopan komissio) päättivät keskustelun.

(Istunto keskeytettiin klo 12.10 ja sitä jatkettiin klo 15.05.)

PUHETTA JOHTI: David MATONGO

Yhteispuheenjohtaja

6.   Vapaat ja riippumattomat tiedotusvälineet

Donald Ramotarin (Guyana) ja Rainer Wielandin mietintö

Poliittisten asioiden valiokunta

Donald Ramotar (Guyana) ja Rainer Wieland esittelivät mietintönsä.

Puheenvuorot: Rosa (Euroopan komissio), Kaczmarek, Atteyeh (Djibouti), Martínez Martínez, J. Ferreira, Sall (Senegal), Schmidt, Durant, Toga (Etiopia), Speroni, Gahler, Naib (Eritrea), Nedelcheva, Hamatoukour (Kamerun), Baldeh (Gambia), William (Seychellit), Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Linares (Kuuba), Sikota (Sambia), Ramotar (Guyana) ja Wieland.

Yhteisesittelijät Donald Ramotar (Guyana) ja Rainer Wieland sekä Domenico Rosa (Euroopan komissio) päättivät keskustelun.

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

7.   Kongon demokraattisen tasavallan ja Keski-Afrikan alueen tilanne

Keskustelu Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisten kanssa

Kongon demokraattisen tasavallan viestintäministeri Lambert Mende esitteli Kongon demokraattisen tasavallan ja Keski-Afrikan alueen tilannetta.

Puheenvuorot: Gahler, Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Malahoo Forte (Jamaika), Zahradil, J. Ferreira, Hamatoukour (Kamerun), Kaczmarek, Assarid (Mali), Durant, Nedelcheva, Rivasi ja Striffler.

Kongon demokraattisen tasavallan kansainvälisestä ja alueellisesta yhteistyöstä vastaava ministeri Raymond Tshibanda ja Lambert Mende vastasivat keskustelun aikana esitettyihin kysymyksiin.

Yhteispuheenjohtaja Louis Michel päätti keskustelun.

PUHETTA JOHTI: David MATONGO

Yhteispuheenjohtaja

8.   Kiireellinen asia 1: Elintarviketurva

Domenico Rosa (Euroopan komissio) esitteli aiheen.

Puheenvuorot: Rosa (Euroopan komissio), Schnellhardt, Kombo (Kenia), Bearder, Karerwa (Burundi), J. Ferreira, Assarid (Mali), yhteispuheenjohtaja Michel, William (Seychellit), Gahler, Baldeh (Gambia), Tirolien, Toga (Etiopia), Striffler, Sall (Senegal), Klass ja Rosa (Euroopan komissio).

9.   Kiireellinen asia 2: Sahel – Saharan alueen turvallisuusongelmat: terrorismi sekä huume-, ase- ja ihmiskauppa

Bruno Gatta (Euroopan komissio) esitteli aiheen.

Puheenvuorot: Sall (Senegal), Nedelcheva, Schmidt, J. Ferreira, Guelaye (Mauritania), Bauer, Assarid (Mali), Rivasi, Kombo (Kenia), Gahler, Nkongo (Kongon demokraattinen tasavalta), Striffler, Baldeh (Gambia), Attard-Montalto, Hamatoukour (Kamerun), Ramotar (Guyana) ja Gatta (Euroopan komissio).

10.   Työryhmien tiivistelmäraportit

Työryhmien nro 2 ja nro 1 esittelijät Olle Schmidt ja Ould Guelaye (Mauritania) esittelivät lyhyesti seuraavat aiheet:

| — | Työryhmä nro 2 (Konfliktin jälkeisen jälleenrakentamisen haasteet: Kongon demokraattisen tasavallan tapaus) |
| --- | --- |

—

Työryhmä nro 2 (Konfliktin jälkeisen jälleenrakentamisen haasteet: Kongon demokraattisen tasavallan tapaus)

| — | Työryhmä nro 1 (Kongon demokraattisessa tasavallassa harjoitettavasta luonnon- ja mineraalivarojen laittomasta hyväksikäytöstä aiheutuvat Keski-Afrikan alueellisen vakauden haasteet ja uhkat) |
| --- | --- |

—

Työryhmä nro 1 (Kongon demokraattisessa tasavallassa harjoitettavasta luonnon- ja mineraalivarojen laittomasta hyväksikäytöstä aiheutuvat Keski-Afrikan alueellisen vakauden haasteet ja uhkat)

11.   Julistus Norsunluurannikolla 28. marraskuuta 2010 pidettyjen presidentinvaalien toisen kierroksen tulosten julkistamisesta

Julistus hyväksyttiin suurella ääntenenemmistöllä.

(Istunto päättyi klo 19.10.)

David MATONGO ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohammed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 28.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 126/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 126/8

---

LAUANTAINA 4. JOULUKUUTA 2010 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2011/C 126/03

Sisältö

| 1. | Pöytäkirjan hyväksyminen torstaina 2. joulukuuta 2010 pidetystä istunnosta |
| --- | --- |

1.

| 2. | AKT-neuvoston puheenjohtajan, Guyanan ulkoministerin Carolyn Rodrigues-Birkettin lausuma |
| --- | --- |

2.

| 3. | AKT-neuvoston kyselytunti |
| --- | --- |

3.

| 4. | Keskustelu AKT-neuvoston kanssa – catch-the-eye menettely |
| --- | --- |

4.

| 5. | Keskustelu yksittäisten maiden tilanteesta: Madagaskar, Somalia, Sudan, Zimbabwe ja Haiti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Talouskumppanuussopimukset – tilannekatsaus Kansainvälisestä kaupasta vastaavan komission jäsenen Karel de Guchtin lausuma, keskustelu |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pöytäkirjan hyväksyminen torstaina 2. joulukuuta ja perjantaina 3. joulukuuta 2010 pidetystä istunnosta |
| --- | --- |

7.

| 8. | Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät pysyvien valiokuntien esittämiin mietintöihin |
| --- | --- |

8.

| 9. | Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä |
| --- | --- |

9.

| 10. | Muut asiat |
| --- | --- |

10.

| 11. | AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 21. täysistunnon aika ja paikka |
| --- | --- |

11.

| Liite I | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo |
| --- | --- |

Liite I

| Liite II | Kinshasassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa 2. joulukuuta–4. joulukuuta 2010 pidetyn istunnon läsnäololista |
| --- | --- |

Liite II

| Liite III | Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen |
| --- | --- |

Liite III

| Liite IV | Hyväksytyt tekstit |
| --- | --- |

Liite IV

LAUANTAINA 4. JOULUKUUTA 2010 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.05.)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

1.   Pöytäkirjan hyväksyminen torstaina 2. joulukuuta 2010 pidetystä istunnosta

Miguel Angel Martínez Martínez esitti pientä muutosta torstaina pidetyn istunnon pöytäkirjaan.

2.   AKT-neuvoston puheenjohtajan, Guyanan ulkoministerin Carolyn Rodrigues-Birkettin lausuma

Carolyn Rodrigues-Birkett antoi lausuman.

PUHETTA JOHTI: David MATONGO

Yhteispuheenjohtaja

3.   AKT-neuvoston kyselytunti

AKT-neuvostolle oli esitetty yhdeksän kysymystä.

Carolyn Rodrigues-Birkett vastasi seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | Filip Kaczmarekin kysymys nro 1 Chagos-saarten asukkaista. |
| --- | --- |

Filip Kaczmarekin kysymys nro 1 Chagos-saarten asukkaista.

| | Kysymykset nro 2 ja 3 oli peruutettu. |
| --- | --- |

Kysymykset nro 2 ja 3 oli peruutettu.

| | Olle Schmidtin kysymys nro 4 raiskausten käyttämisestä aseena konfliktialueilla. |
| --- | --- |

Olle Schmidtin kysymys nro 4 raiskausten käyttämisestä aseena konfliktialueilla.

| | Patrice Tirolienin kysymys nro 5 kolmannesta Afrikan ja EU:n huippukokouksesta, joka järjestettiin 29. ja 30. marraskuuta 2010. |
| --- | --- |

Patrice Tirolienin kysymys nro 5 kolmannesta Afrikan ja EU:n huippukokouksesta, joka järjestettiin 29. ja 30. marraskuuta 2010.

| | Christa Klaßin kysymys nro 6 Chagos-saarten asukkaiden paluusta. |
| --- | --- |

Christa Klaßin kysymys nro 6 Chagos-saarten asukkaiden paluusta.

| | Waven Williamin (Seychellit) kysymys nro 8 AKT-valtioiden ryhmän tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

Waven Williamin (Seychellit) kysymys nro 8 AKT-valtioiden ryhmän tulevaisuudesta.

| | Achille Tapsoban (Burkina Faso) kysymys nro 9 järjestelyistä parlamentin edustajien ottamiseksi mukaan talouskumppanuussopimuksia koskeviin neuvotteluihin ja niiden täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

Achille Tapsoban (Burkina Faso) kysymys nro 9 järjestelyistä parlamentin edustajien ottamiseksi mukaan talouskumppanuussopimuksia koskeviin neuvotteluihin ja niiden täytäntöönpanoon.

Kysymyksen nro 7 esittäjä ei ollut paikalla.

4.   Keskustelu AKT-neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuorot: J. Ferreira, Durant, Mitchell, Hamatoukour (Kamerun), Sall (Senegal) ja Malahoo Forte (Jamaika).

Carolyn Rodrigues-Birkett vastasi keskustelun aikana esitettyihin kysymyksiin.

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

5.   Keskustelu yksittäisten maiden tilanteesta: Madagaskar, Somalia, Sudan, Zimbabwe ja Haiti

Madagaskaria koskevat puheenvuorot: Rosa (Euroopan komissio), Nedelcheva, Griesbeck ja Gunessee (Mauritius).

Somaliaa koskevat puheenvuorot: Rosa (Euroopan komissio), Casini, Naib (Eritrea), Schmidt, J. Ferreira, Kombo (Kenia), Toga (Etiopia) ja Deva.

Sudania koskevat puheenvuorot: Rosa (Euroopan komissio), Michel, Schnellhardt, De Keyser, Sylla (Mali), J. Ferreira, Casini ja Musa (Sudan).

Zimbabwea koskevat puheenvuorot: Rosa (Euroopan komissio), Gahler, Sithole (Mosambik), Bearder, Ogwal Atim (Uganda) ja Deva.

Haitia koskevat puheenvuorot: Rosa (Euroopan komissio), Malahoo Forte (Jamaika), Durant ja Jiménez (Dominikaaninen tasavalta).

6.   Talouskumppanuussopimukset – tilannekatsaus Kansainvälisestä kaupasta vastaavan komission jäsenen Karel de Guchtin lausuma, keskustelu

Karel De Gucht antoi lausuman.

Puheenvuorot: Matongo (Sambia), Bearder, Durant, Sall (Senegal), J. Ferreira, Hamatoukour (Kamerun), Scicluna, Sylla (Mali), Ramotar (Guyana), Malahoo Forte (Jamaika) ja Tapsoba (Burkina Faso).

Karel De Gucht vastasi keskustelun aikana esitettyihin kysymyksiin.

(Istunto keskeytettiin klo 12.20 ja sitä jatkettiin klo 15.05.)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

7.   Pöytäkirjan hyväksyminen torstaina 2. joulukuuta ja perjantaina 3. joulukuuta 2010 pidetystä istunnosta

Pöytäkirja hyväksyttiin.

8.   Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

Yhteispuheenjohtaja muistutti edustajakokousta äänestysmenettelyistä.

| — | Vapaat ja riippumattomat tiedotusvälineet
  Donald Ramotarin (Guyana) ja Rainer Wielandin mietintö
  Poliittisten asioiden valiokunta (AKT-EU/100.655/10/lopullinen)
  S&D-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin johdanto-osan Ha kappaleesta (uusi), ja uusi johdanto-osan kappale hylättiin.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksesta 2, ja tarkistus hyväksyttiin.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 3 ja 4, ja tarkistukset hylättiin.
  Tarkistuksesta 5 pyydettiin kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin, ja tarkistus hylättiin.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksesta 6, ja tarkistus hylättiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Vapaat ja riippumattomat tiedotusvälineet

Donald Ramotarin (Guyana) ja Rainer Wielandin mietintö

Poliittisten asioiden valiokunta (AKT-EU/100.655/10/lopullinen)

S&D-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin johdanto-osan Ha kappaleesta (uusi), ja uusi johdanto-osan kappale hylättiin.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksesta 2, ja tarkistus hyväksyttiin.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 3 ja 4, ja tarkistukset hylättiin.

Tarkistuksesta 5 pyydettiin kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin, ja tarkistus hylättiin.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksesta 6, ja tarkistus hylättiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Kööpenhaminan ilmastokokouksen jatkotoimet: teknologian siirto, uudet teknologiat ja teknisten valmiuksien kehittäminen AKT-maissa
  Marlene Malahoo Forten (Jamaika) ja Jo Leinenin mietintö
  Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta (AKT-EU/100.739/10/lopullinen)
  S&D- ja PPE-ryhmä pyysivät erillistä äänestystä johdanto-osan K kappaleesta ja 4 kohdasta, ja PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin, ja johdanto-osan kappale ja kohta hylättiin.
  S&D- ja PPE-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä, ja PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 21 kohdasta, ja kohta hylättiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Kööpenhaminan ilmastokokouksen jatkotoimet: teknologian siirto, uudet teknologiat ja teknisten valmiuksien kehittäminen AKT-maissa

Marlene Malahoo Forten (Jamaika) ja Jo Leinenin mietintö

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta (AKT-EU/100.739/10/lopullinen)

S&D- ja PPE-ryhmä pyysivät erillistä äänestystä johdanto-osan K kappaleesta ja 4 kohdasta, ja PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin, ja johdanto-osan kappale ja kohta hylättiin.

S&D- ja PPE-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä, ja PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 21 kohdasta, ja kohta hylättiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Vuosituhattavoitteiden saavuttaminen: innovatiivisia ratkaisuja sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin
  Odirile Motlhalen (Botswana) ja Licia Ronzullin mietintö
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta (AKT-EU/100.732/10/lopullinen)
  Tarkistukset 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 ja 10 hyväksyttiin.
  Tarkistus 5 hylättiin.
  PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 4 kohdasta, ja kohta hyväksyttiin.
  Marlene Malahoo Forte (Jamaika) esitti suullisen tarkistuksen lisättäväksi 8 kohtaan, ja tarkistus hyväksyttiin.
  PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä 10 kohdasta, ja kohta hyväksyttiin.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 14 kohdasta, ja kohta hylättiin.
  Yhteisesittelijä Licia Ronzulli esitti suullisen tarkistuksen lisättäväksi 26 kohtaan, ja tarkistus hylättiin.
  PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä 26 kohdasta, ja koko kohta hylättiin.
  S&D- ja PPE-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä, ja PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 49 kohdasta, ja kohdan ensimmäinen osa hyväksyttiin ja toinen osa hylättiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin ilman vastaääniä ja yhden äänestäessä tyhjää. |
| --- | --- |

—

Vuosituhattavoitteiden saavuttaminen: innovatiivisia ratkaisuja sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin

Odirile Motlhalen (Botswana) ja Licia Ronzullin mietintö

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta (AKT-EU/100.732/10/lopullinen)

Tarkistukset 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 ja 10 hyväksyttiin.

Tarkistus 5 hylättiin.

PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 4 kohdasta, ja kohta hyväksyttiin.

Marlene Malahoo Forte (Jamaika) esitti suullisen tarkistuksen lisättäväksi 8 kohtaan, ja tarkistus hyväksyttiin.

PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä 10 kohdasta, ja kohta hyväksyttiin.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 14 kohdasta, ja kohta hylättiin.

Yhteisesittelijä Licia Ronzulli esitti suullisen tarkistuksen lisättäväksi 26 kohtaan, ja tarkistus hylättiin.

PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä 26 kohdasta, ja koko kohta hylättiin.

S&D- ja PPE-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä, ja PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 49 kohdasta, ja kohdan ensimmäinen osa hyväksyttiin ja toinen osa hylättiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin ilman vastaääniä ja yhden äänestäessä tyhjää.

9.   Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys elintarviketurvasta (AKT-EU/100.879/10/kompr.)
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin kohdista 7 ja 8, ja kohdat hylättiin.
  Tarkistukset 1–5, 9, 17, 19 ja 21–25 hyväksyttiin.
  Tarkistukset 10, 14, 15 ja 18 hylättiin.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin kohdista 11 ja 12, ja kohdat hylättiin.
  Gunessee (Mauritius) esitti suullisen tarkistuksen lisättäväksi 13 kohtaan, ja tarkistus hylättiin.
  PPE-ryhmä pyysi erillistä äänestystä 6 kohdasta, ja kohta hyväksyttiin.
  ALDE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä ja PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksesta 1617 a kohtaan, ja kohdan ensimmäinen osa hylättiin, toinen osa hyväksyttiin ja kolmas osa hylättiin.
  PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä johdanto-osan L kappaleesta, ja ensimmäinen osa hyväksyttiin, mutta toinen osa hylättiin.
  PPE-ryhmä pyysi erillistä äänestystä johdanto-osan N kappaleesta, ja hylättiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys elintarviketurvasta (AKT-EU/100.879/10/kompr.)

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin kohdista 7 ja 8, ja kohdat hylättiin.

Tarkistukset 1–5, 9, 17, 19 ja 21–25 hyväksyttiin.

Tarkistukset 10, 14, 15 ja 18 hylättiin.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin kohdista 11 ja 12, ja kohdat hylättiin.

Gunessee (Mauritius) esitti suullisen tarkistuksen lisättäväksi 13 kohtaan, ja tarkistus hylättiin.

PPE-ryhmä pyysi erillistä äänestystä 6 kohdasta, ja kohta hyväksyttiin.

ALDE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä ja PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksesta 1617 a kohtaan, ja kohdan ensimmäinen osa hylättiin, toinen osa hyväksyttiin ja kolmas osa hylättiin.

PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä johdanto-osan L kappaleesta, ja ensimmäinen osa hyväksyttiin, mutta toinen osa hylättiin.

PPE-ryhmä pyysi erillistä äänestystä johdanto-osan N kappaleesta, ja hylättiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys Sahel – Saharan alueen turvallisuusongelmista: terrorismista sekä huume-, ase- ja ihmiskaupasta (AKT-EU/100.880/10/kompr.)
  Tarkistukset 1, 2 ja 3 hyväksyttiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys Sahel – Saharan alueen turvallisuusongelmista: terrorismista sekä huume-, ase- ja ihmiskaupasta (AKT-EU/100.880/10/kompr.)

Tarkistukset 1, 2 ja 3 hyväksyttiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

PUHETTA JOHTI: David MATONGO

Yhteispuheenjohtaja

10.   Muut asiat

Jan Zahradil puhui elintarviketurvaan liittyvistä kysymyksistä. Oldřich Vlasák käytti puheenvuoron vapaiden tiedotusvälineiden ja demokratian merkityksestä. Catherine Bearder täydensi Zimbabwea koskevaa lausumaansa.

11.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 21. täysistunnon aika ja paikka

Yhteispuheenjohtaja kiitti Kongon viranomaisia vieraanvaraisuudesta sekä yhteissihteeristöä ja muuta henkilökuntaa heidän työpanoksestaan.

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 21. täysistunto pidetään 16.–18. toukokuuta 2011 Budapestissä (Unkari).

(Istunto päättyi klo 16.00.)

David MATONGO ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| MATONGO (SAMBIA), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| BOTSWANA (varapj.) | ARIF (varapj.) |
| BURUNDI (varapj.) | ŠŤASTNÝ (varapj.) |
| KAMERUN (varapj.) | HOARAU (varapj.) |
| KONGON TASAVALTA (varapj.) | KLASS (varapj.) |
| COOKINSAARET (varapj.) | NICHOLSON (varapj.) |
| GUYANA (varapj.) | McAVAN (varapj.) |
| LESOTHO (varapj.) | RONZULLI (varapj.) |
| LIBERIA (varapj.) | GOERENS (varapj.) |
| MALI (varapj.) | SPERONI (varapj.) |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT (varapj.) | ROITHOVÁ (varapj.) |
| TANSANIA (varapj.) | OUZKÝ (varapj.) |
| TUVALU (varapj.) | RIVASI (varapj.) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| KAP VERDE | CARVALHO |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | CASA |
| TŠAD | CASINI |
| KOMORIT | CASPARY |
| KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA | CASTEX |
| NORSUNLUURANNIKKO | CHRISTENSEN |
| DJIBOUTI | COELHO |
| DOMINICA | DE KEYSER |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA | DELVAUX |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | DE MITA |
| ERITREA | DE SARNEZ |
| ETIOPIA | DURANT |
| FIDŽI | ENGEL |
| GABON | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIA | FERREIRA, Elisa |
| GHANA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GUINEA | GAHLER |
| GUINEA-BISSAU | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| JAMAIKA | HALL |
| KENIA | HÄNDEL |
| KIRIBATI | HANNAN |
| MADAGASKAR | HAUG |
| MALAWI | JADOT |
| MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA | JENSEN |
| MAURITANIA | JOLY |
| MAURITIUS | KACZMAREK |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | KORHOLA |
| MOSAMBIK | KUHN |
| NAMIBIA | LEGUTKO |
| NAURUN TASAVALTA | LE PEN |
| NIGER | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGERIA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MANDERS |
| PALAU | MARTIN |
| PAPUA-UUSI-GUINEA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| RUANDA | MATO ADROVER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MAYER |
| SAINT LUCIA | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SENEGAL | NEUSER |
| SEYCHELLIT | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SALOMONSAARET | SCHMIDT |
| SOMALIA | SCHNELLHARDT |
| ETELÄ-AFRIKKA | SCICLUNA |
| SUDAN | SCOTTÀ |
| SURINAME | SENYSZYN |
| SWAZIMAA | STRIFFLER |
| ITÄ-TIMOR | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

MATONGO (SAMBIA), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

BOTSWANA (varapj.)

ARIF (varapj.)

BURUNDI (varapj.)

ŠŤASTNÝ (varapj.)

KAMERUN (varapj.)

HOARAU (varapj.)

KONGON TASAVALTA (varapj.)

KLASS (varapj.)

COOKINSAARET (varapj.)

NICHOLSON (varapj.)

GUYANA (varapj.)

McAVAN (varapj.)

LESOTHO (varapj.)

RONZULLI (varapj.)

LIBERIA (varapj.)

GOERENS (varapj.)

MALI (varapj.)

SPERONI (varapj.)

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT (varapj.)

ROITHOVÁ (varapj.)

TANSANIA (varapj.)

OUZKÝ (varapj.)

TUVALU (varapj.)

RIVASI (varapj.)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA JA BARBUDA

ALVES

BAHAMA

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

KAP VERDE

CARVALHO

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

CASA

TŠAD

CASINI

KOMORIT

CASPARY

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

CASTEX

NORSUNLUURANNIKKO

CHRISTENSEN

DJIBOUTI

COELHO

DOMINICA

DE KEYSER

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

DELVAUX

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

DE MITA

ERITREA

DE SARNEZ

ETIOPIA

DURANT

FIDŽI

ENGEL

GABON

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIA

FERREIRA, Elisa

GHANA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GUINEA

GAHLER

GUINEA-BISSAU

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

JAMAIKA

HALL

KENIA

HÄNDEL

KIRIBATI

HANNAN

MADAGASKAR

HAUG

MALAWI

JADOT

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

JENSEN

MAURITANIA

JOLY

MAURITIUS

KACZMAREK

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

KORHOLA

MOSAMBIK

KUHN

NAMIBIA

LEGUTKO

NAURUN TASAVALTA

LE PEN

NIGER

LÓPEZ AGUILAR

NIGERIA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MANDERS

PALAU

MARTIN

PAPUA-UUSI-GUINEA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

RUANDA

MATO ADROVER

SAINT KITTS JA NEVIS

MAYER

SAINT LUCIA

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SENEGAL

NEUSER

SEYCHELLIT

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SALOMONSAARET

SCHMIDT

SOMALIA

SCHNELLHARDT

ETELÄ-AFRIKKA

SCICLUNA

SUDAN

SCOTTÀ

SURINAME

SENYSZYN

SWAZIMAA

STRIFFLER

ITÄ-TIMOR

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD JA TOBAGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| STRAKER (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT), yhteispuheenjohtaja | CASA, yhteispuheenjohtaja |
| PAPALII (SAMOA), varapj. | KORHOLA, varapj. |
| DAYORI (BENIN), varapj. | CASTEX, varapj. |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALFONSI |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | CALLANAN |
| IBOVI (KONGON TASAVALTA) | CASINI |
| NORSUNLUURANNIKKO | DE KEYSER |
| ATEYE (DJIBOUTI) | DE MITA |
| TOGA (ETIOPIA) | DURANT |
| FIDŽI | FERREIRA, Elisa |
| OWONO NGUEMA (GABON) | GAHLER |
| GUINEA | GRIESBECK |
| RAMOTAR (GUYANA) | HANNAN |
| HAITI | HÄNDEL |
| LESOTHO | KACZMAREK |
| KOLLIE (LIBERIA) | LE PEN |
| SERAMILA (MADAGASKAR) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| VAN DER WALT (NAMIBIA) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PAPUA-UUSI-GUINEA | SCOTTÀ |
| HAMDI-H-OSMAN (SUDAN) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAME) | SPERONI |
| BAMNANTE (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

STRAKER (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT), yhteispuheenjohtaja

CASA, yhteispuheenjohtaja

PAPALII (SAMOA), varapj.

KORHOLA, varapj.

DAYORI (BENIN), varapj.

CASTEX, varapj.

ANTIGUA JA BARBUDA

ALFONSI

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

CALLANAN

IBOVI (KONGON TASAVALTA)

CASINI

NORSUNLUURANNIKKO

DE KEYSER

ATEYE (DJIBOUTI)

DE MITA

TOGA (ETIOPIA)

DURANT

FIDŽI

FERREIRA, Elisa

OWONO NGUEMA (GABON)

GAHLER

GUINEA

GRIESBECK

RAMOTAR (GUYANA)

HANNAN

HAITI

HÄNDEL

LESOTHO

KACZMAREK

KOLLIE (LIBERIA)

LE PEN

SERAMILA (MADAGASKAR)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

VAN DER WALT (NAMIBIA)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PAPUA-UUSI-GUINEA

SCOTTÀ

HAMDI-H-OSMAN (SUDAN)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAME)

SPERONI

BAMNANTE (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (KONGON DEM. TASAV.), yhteispuheenjohtaja | CARVALHO, yhteispuheenjohtaja |
| MUGAMBE (UGANDA), varapj. | LEGUTKO, varapj. |
| BUYA KAMARO (SIERRA LEONE), varapj. | ALVES, varapj. |
| DOS SANTOS (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMA | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| COOKINSAARET | CASPARY |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | ENGEL |
| NAIB (ERITREA) | FORD |
| BANDUA (GHANA) | GOERENS |
| MALAHOO FORTE (JAMAIKA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAWI) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURITANIA) | JENSEN |
| GUNESSEE (MAURITIUS) | KUHN |
| ADEFIDIDE (NIGERIA) | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RUANDA) | MAYER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| JEAN-MARIE (SAINT LUCIA) | MICHEL |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | MITCHELL |
| SALL (SENEGAL) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEYCHELLIT) | ŠŤASTNÝ |
| SIBHIDLA (ETELÄ-AFRIKKA) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| TUVALU | TIROLIEN |
| SIKOFA (SAMBIA) | ZANICCHI |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

KUTEKALA KAAWA (KONGON DEM. TASAV.), yhteispuheenjohtaja

CARVALHO, yhteispuheenjohtaja

MUGAMBE (UGANDA), varapj.

LEGUTKO, varapj.

BUYA KAMARO (SIERRA LEONE), varapj.

ALVES, varapj.

DOS SANTOS (ANGOLA)

ARIF

BAHAMA

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

COOKINSAARET

CASPARY

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

ENGEL

NAIB (ERITREA)

FORD

BANDUA (GHANA)

GOERENS

MALAHOO FORTE (JAMAIKA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAWI)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURITANIA)

JENSEN

GUNESSEE (MAURITIUS)

KUHN

ADEFIDIDE (NIGERIA)

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RUANDA)

MAYER

SAINT KITTS JA NEVIS

McMILLAN-SCOTT

JEAN-MARIE (SAINT LUCIA)

MICHEL

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

MITCHELL

SALL (SENEGAL)

SCHLYTER

WILLIAM (SEYCHELLIT)

ŠŤASTNÝ

SIBHIDLA (ETELÄ-AFRIKKA)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

TUVALU

TIROLIEN

SIKOFA (SAMBIA)

ZANICCHI

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOSAMBIK), yhteispuheenjohtaja | RIVASI, yhteispuheenjohtaja |
| KOMBO (KENIA), varapj. | BAUER, varapj. |
| GRENADA, varapj. | NEDELCHEVA, varapj. |
| BARBADOS | BEARDER |
| MOTLHALE (BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | COELHO |
| KARERWA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ALMADA (KAP VERDE) | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (TŠAD) | FERREIRA, João |
| KOMORIT | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| JIMÉNEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA) | JADOT |
| BALDEH (GAMBIA) | JOLY |
| GUINEA-BISSAU | KLASS |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| MARSHALLINSAARET | McAVAN |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | NEUSER |
| NIGER | OUZKÝ |
| SALOMONSAARET | RONZULLI |
| SOMALIA | ROSSI |
| HLOPE (SWAZIMAA) | SCHNELLHARDT |
| NDUGAI (TANSANIA) | SENYSZYN |
| ITÄ-TIMOR | TOIA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VLASÁK |
| VANUATU | ZIMMER |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

SITHOLE (MOSAMBIK), yhteispuheenjohtaja

RIVASI, yhteispuheenjohtaja

KOMBO (KENIA), varapj.

BAUER, varapj.

GRENADA, varapj.

NEDELCHEVA, varapj.

BARBADOS

BEARDER

MOTLHALE (BOTSWANA)

CHRISTENSEN

TAPSOBA (BURKINA FASO)

COELHO

KARERWA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

ALMADA (KAP VERDE)

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (TŠAD)

FERREIRA, João

KOMORIT

HALL

DOMINICA

HAUG

JIMÉNEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA)

JADOT

BALDEH (GAMBIA)

JOLY

GUINEA-BISSAU

KLASS

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

MARSHALLINSAARET

McAVAN

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

NEUSER

NIGER

OUZKÝ

SALOMONSAARET

RONZULLI

SOMALIA

ROSSI

HLOPE (SWAZIMAA)

SCHNELLHARDT

NDUGAI (TANSANIA)

SENYSZYN

ITÄ-TIMOR

TOIA

TRINIDAD JA TOBAGO

VLASÁK

VANUATU

ZIMMER

---

LIITE II

KINSHASASSA, KONGON DEMOKRAATTISESSA TASAVALLASSA 2. JOULUKUUTA–4. JOULUKUUTA PIDETYN ISTUNNON LÄSNÄOLOLISTA

| MATONGO (Sambia), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| --- | --- |
| DOS SANTOS (Angola)
  CHANDLER (Barbados)
  DAYORI (Benin)
  MOTLHALE (Botswana) (varapj.)
  TAPSOBA (Burkina Faso)
  KARERWA (Burundi) (varapj.)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (varapj.)
  DARBO (Tšad)
  IBOVI (Kongon tasavalta) (varapj.)
  MBUKU LAKA (Kongon demokraattinen tasav.)
  SOUBANE ATEYE (Djibouti)
  JIMÉNEZ (Dominikaaninen tasavalta)
  SERICHE DOUGAN (Päiväntasaajan Guinea)
  NAIB (Eritrea)
  TOGA (Etiopia)
  OWONO NGUEMA (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghana)
  FLETCHER (Grenada) (1)

  RAMOTAR (Guyana) (varapj.)
  BEAUPLAN (Haiti)
  MALAHOO FORTE (Jamaika)
  KOMBO (Kenia)
  TIHELI (Lesotho) (1) (varapj.)
  KOLLIE (Liberia) (varapj.)
  AIPIRA (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (varapj.)
  OULD GUELAYE (Mauritania)
  GUNESSEE (Mauritius) (1)

  SITHOLE (Mosambik)
  VAN DER WALT (Namibia)
  WAZIRI (Nigeria) (1)

  POLISI (Ruanda) (varapj.)
  SKERRIT-ANDREW (Saint Kitts ja Nevis) (1)

  JEAN MARIE (Saint Lucia)
  STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinit) (varapj.)
  PAPALII (Samoa)
  SALL (Senegal)
  WILLIAM (Seychellit)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TOZAKA (Salomonsaaret)
  MANAMELA (Etelä-Afrikka)
  MUSA (Sudan)
  PARMESSAR (Suriname)
  HLOPHE (Swazimaa)
  NDUGAI (Tansania) (varapj.)
  BAMNANTE (Togo)
  JOSEPH (Trinidad ja Tobago) (1)

  ITALELI (Tuvalu) (varapj.)
  MUGAMBE (Uganda)
  JOY (Vanuatu) (1)

  SIKOTA (Sambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ATTARD MONTALTO (Elisa FERREIRAn puolesta)
  AYLWARD (HALLin puolesta) (2)
   (3)

  BAUER
  BEARDER
  BERMAN (MOREIRAn puolesta) (2)
   (3)

  BINEV (LE PENin puolesta) (3)
   (4)

  CALLANAN
  CASINI
  CASTEX
  CHRISTENSEN
  DE KEYSER
  DEVA (OUZKÝn puolesta) (4)

  DURANT
  FERREIRA, João
  GAHLER
  GOERENS (varapj.) (2)

  GRIESBECK
  HANNAN (2)
   (3)

  JENSEN (2)
   (3)

  KACZMAREK
  KASTLER (CASPARYn puolesta)
  KLAß (varapj.)
  LEINEN (BULLMANNin puolesta)
  MANNER (DE SARNEZin puolesta) (2)
   (3)

  MARTÍNEZ MARTÍNEZ
  MAYER
  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  PONGA (DE MITAn puolesta)
  RINALDI (MANDERSin puolesta) (2)

  RIVASI (varapj.)
  RONZULLI (varapj.)
  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SENYSZYN
  SPERONI (varapj.) (3)
   (4)

  STRIFFLER (3)
   (4)

  TIROLIEN
  VLASÁK
  WIELAND (2)
   (3)

  ZAHRADIL (STURDYn puolesta)
  ZANICCHI |
| TARKKAILIJAT: |
| KUUBA

  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASKAR

  SERAMILA |
| NIGER

  AMADOU |

MATONGO (Sambia), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

DOS SANTOS (Angola)

CHANDLER (Barbados)

DAYORI (Benin)

MOTLHALE (Botswana) (varapj.)

TAPSOBA (Burkina Faso)

KARERWA (Burundi) (varapj.)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (varapj.)

DARBO (Tšad)

IBOVI (Kongon tasavalta) (varapj.)

MBUKU LAKA (Kongon demokraattinen tasav.)

SOUBANE ATEYE (Djibouti)

JIMÉNEZ (Dominikaaninen tasavalta)

SERICHE DOUGAN (Päiväntasaajan Guinea)

NAIB (Eritrea)

TOGA (Etiopia)

OWONO NGUEMA (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghana)

FLETCHER (Grenada) (1)

RAMOTAR (Guyana) (varapj.)

BEAUPLAN (Haiti)

MALAHOO FORTE (Jamaika)

KOMBO (Kenia)

TIHELI (Lesotho) (1) (varapj.)

KOLLIE (Liberia) (varapj.)

AIPIRA (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (varapj.)

OULD GUELAYE (Mauritania)

GUNESSEE (Mauritius) (1)

SITHOLE (Mosambik)

VAN DER WALT (Namibia)

WAZIRI (Nigeria) (1)

POLISI (Ruanda) (varapj.)

SKERRIT-ANDREW (Saint Kitts ja Nevis) (1)

JEAN MARIE (Saint Lucia)

STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinit) (varapj.)

PAPALII (Samoa)

SALL (Senegal)

WILLIAM (Seychellit)

BUNDU (Sierra Leone)

TOZAKA (Salomonsaaret)

MANAMELA (Etelä-Afrikka)

MUSA (Sudan)

PARMESSAR (Suriname)

HLOPHE (Swazimaa)

NDUGAI (Tansania) (varapj.)

BAMNANTE (Togo)

JOSEPH (Trinidad ja Tobago) (1)

ITALELI (Tuvalu) (varapj.)

MUGAMBE (Uganda)

JOY (Vanuatu) (1)

SIKOTA (Sambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ATTARD MONTALTO (Elisa FERREIRAn puolesta)

AYLWARD (HALLin puolesta) (2)
   (3)

BAUER

BEARDER

BERMAN (MOREIRAn puolesta) (2)
   (3)

BINEV (LE PENin puolesta) (3)
   (4)

CALLANAN

CASINI

CASTEX

CHRISTENSEN

DE KEYSER

DEVA (OUZKÝn puolesta) (4)

DURANT

FERREIRA, João

GAHLER

GOERENS (varapj.) (2)

GRIESBECK

HANNAN (2)
   (3)

JENSEN (2)
   (3)

KACZMAREK

KASTLER (CASPARYn puolesta)

KLAß (varapj.)

LEINEN (BULLMANNin puolesta)

MANNER (DE SARNEZin puolesta) (2)
   (3)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MAYER

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

PONGA (DE MITAn puolesta)

RINALDI (MANDERSin puolesta) (2)

RIVASI (varapj.)

RONZULLI (varapj.)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SENYSZYN

SPERONI (varapj.) (3)
   (4)

STRIFFLER (3)
   (4)

TIROLIEN

VLASÁK

WIELAND (2)
   (3)

ZAHRADIL (STURDYn puolesta)

ZANICCHI

TARKKAILIJAT:

KUUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASKAR

SERAMILA

NIGER

AMADOU

Läsnä myös:

| ANGOLA

  SIMBRÃO da CARVALHO
  FERREIRA-PINTO
  DALA | BENIN

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI | BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  OUOBA NABA |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI

  MWIDOGO
  NSHIMIRIMANA
  HAKIZIMANA
  BAGENGWANUBUSA | KAMERUN

  AWUDU MBAYA
  KOMBO
  OWONA KONO | TŠAD

  DJIMAI
  MALLOUM |
| KONGON TASAVALTA

  BOUNKOULOU
  BOPELE EBAMBA
  MOUSSODIA | KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

  MABAYA GIZI AMINE
  MATADI NENGA
  KUTEKALA KAAWA
  BIE BONGENGE
  MOLEKO MOLIWA
  MUTUMBE MBUYA
  KAMBAYI CIMBUMBU
  KEMBUJUSWA NE N'LANZA
  NDOMBE SITA
  LUTUNDULA APALA
  IPALAKA YOBWA
  ENGBANDA MANANGA
  BAITSURA MUSOWA
  NKONGO BUDINA NZAU
  BETYNA NGILASE
  BIALOSUKA WATA
  ENGUDA LITUMBA
  EZATY MEREKO
  IYOLO LA NDJONDO
  LOMBEYA BOSONGO
  LUHONGE KABINDA NGOY
  LUONO KIMBANGA
  MBADU NSITU
  MONDOE ESSO LIBANZA
  MUTAMBA DIBWE
  MWAMBA MUSHIKONKE
  NENYENGWE IMI
  OTSHUMAMPITA ALOKI
  SHENILA MWANZA SAMILA
  SILUVANGI LUMBA | DJIBOUTI

  BOURHAN |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

  NFA NDONG NSENG
  OLO BAHAMONDE | ERITREA

  TEKLE | ETIOPIA

  YILALA
  WAKJIRA
  WAKE GELESU |
| GABON

  BOUANGA MOUNDANGA
  AFATOGUE NSOLE
  BOULINGUI MBADINGA
  AWOMBI | GHANA

  ANTWI
  YIADOM | KENIA

  AFFEY
  LABOSO |
| LIBERIA

  DUNA
  BARCLAY | MALAWI

  CHITEYEYE | MALI

  SYLLA
  BAH
  CISSE |
| MAURITANIA

  GUELADIO
  BILAL
  OULD HAMOUD
  OULD ZAMEL
  ABDALLAH | MOSAMBIK

  ERNESTO
  MIGUEL | NAMIBIA

  TJIHIUKO |
| NIGERIA

  USMAN
  AKWASHIKI
  JIBIA | RUANDA

  AYINKAMIYE | SIERRA LEONE

  JUMU
  KAMARA
  TORTO |
| ETELÄ-AFRIKKA

  SIBHIDLA
  MUBU | SUDAN

  ELHASSAN
  MUSTAF
  OMER
  CHOLEK
  TAHA | SURINAME

  BREEVELD
  WANGSABESARI |
| SWAZIMAA

  HLOPE | TOGO

  GBONE
  ADONAYAKPOR | UGANDA

  DOMBO
  OGWAL ATIM |
| SAMBIA

  MUBANGA | ZIMBABWE

  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | |

ANGOLA

SIMBRÃO da CARVALHO

FERREIRA-PINTO

DALA

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

BURUNDI

MWIDOGO

NSHIMIRIMANA

HAKIZIMANA

BAGENGWANUBUSA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

KOMBO

OWONA KONO

TŠAD

DJIMAI

MALLOUM

KONGON TASAVALTA

BOUNKOULOU

BOPELE EBAMBA

MOUSSODIA

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

MABAYA GIZI AMINE

MATADI NENGA

KUTEKALA KAAWA

BIE BONGENGE

MOLEKO MOLIWA

MUTUMBE MBUYA

KAMBAYI CIMBUMBU

KEMBUJUSWA NE N'LANZA

NDOMBE SITA

LUTUNDULA APALA

IPALAKA YOBWA

ENGBANDA MANANGA

BAITSURA MUSOWA

NKONGO BUDINA NZAU

BETYNA NGILASE

BIALOSUKA WATA

ENGUDA LITUMBA

EZATY MEREKO

IYOLO LA NDJONDO

LOMBEYA BOSONGO

LUHONGE KABINDA NGOY

LUONO KIMBANGA

MBADU NSITU

MONDOE ESSO LIBANZA

MUTAMBA DIBWE

MWAMBA MUSHIKONKE

NENYENGWE IMI

OTSHUMAMPITA ALOKI

SHENILA MWANZA SAMILA

SILUVANGI LUMBA

DJIBOUTI

BOURHAN

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

NFA NDONG NSENG

OLO BAHAMONDE

ERITREA

TEKLE

ETIOPIA

YILALA

WAKJIRA

WAKE GELESU

GABON

BOUANGA MOUNDANGA

AFATOGUE NSOLE

BOULINGUI MBADINGA

AWOMBI

GHANA

ANTWI

YIADOM

KENIA

AFFEY

LABOSO

LIBERIA

DUNA

BARCLAY

MALAWI

CHITEYEYE

MALI

SYLLA

BAH

CISSE

MAURITANIA

GUELADIO

BILAL

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

ABDALLAH

MOSAMBIK

ERNESTO

MIGUEL

NAMIBIA

TJIHIUKO

NIGERIA

USMAN

AKWASHIKI

JIBIA

RUANDA

AYINKAMIYE

SIERRA LEONE

JUMU

KAMARA

TORTO

ETELÄ-AFRIKKA

SIBHIDLA

MUBU

SUDAN

ELHASSAN

MUSTAF

OMER

CHOLEK

TAHA

SURINAME

BREEVELD

WANGSABESARI

SWAZIMAA

HLOPE

TOGO

GBONE

ADONAYAKPOR

UGANDA

DOMBO

OGWAL ATIM

SAMBIA

MUBANGA

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

| | AKT–NEUVOSTO

  RODRIGUES-BIRKETT, AKT-neuvoston puheenjohtaja, Guyanan ulkoministeri |
| --- | --- |

AKT–NEUVOSTO

RODRIGUES-BIRKETT, AKT-neuvoston puheenjohtaja, Guyanan ulkoministeri

| | EUROOPAN KOMISSIO

  PIEBALGS, kehitysyhteistyöstä vastaava komission jäsen
  DE GUCHT, kansainvälisestä kaupasta vastaava komission jäsen |
| --- | --- |

EUROOPAN KOMISSIO

PIEBALGS, kehitysyhteistyöstä vastaava komission jäsen

DE GUCHT, kansainvälisestä kaupasta vastaava komission jäsen

| | AU

  IGUEH |
| --- | --- |

AU

IGUEH

| | ETSK

  KING
  JAHIER
  OCCHIPENTI
  VERBOVEN |
| --- | --- |

ETSK

KING

JAHIER

OCCHIPENTI

VERBOVEN

| | AKT-SIHTEERISTÖ

  CHAMBAS, yhteispääsihteeri |
| --- | --- |

AKT-SIHTEERISTÖ

CHAMBAS, yhteispääsihteeri

| | EU-SIHTEERISTÖ

  AGUIRIANO NALDA, yhteispääsihteeri |
| --- | --- |

EU-SIHTEERISTÖ

AGUIRIANO NALDA, yhteispääsihteeri

---

(1)  Edustaja ei ole maan parlamentin jäsen.

(2)  Läsnä 2. joulukuuta 2010

(3)  Läsnä 3. joulukuuta 2010

(4)  Läsnä 4. joulukuuta 2010

---

LIITE III

TORSTAINA 2. JOULUKUUTA 2010 PIDETYN ISTUNNON LIITE

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

| 1. | Grenada
  FLETCHER
  Suurlähettiläs
  Grenadan suurlähetystö, Bryssel |
| --- | --- |

1.

Grenada

FLETCHER

Suurlähettiläs

Grenadan suurlähetystö, Bryssel

| 2. | Lesotho
  Mamoruti A. TIHELI
  Suurlähettiläs
  Lesothon suurlähetystö, Bryssel |
| --- | --- |

2.

Lesotho

Mamoruti A. TIHELI

Suurlähettiläs

Lesothon suurlähetystö, Bryssel

| 3. | Mauritius
  Sutiawan GUNESSEE
  Suurlähettiläs
  Mauritiuksen suurlähetystö, Bryssel |
| --- | --- |

3.

Mauritius

Sutiawan GUNESSEE

Suurlähettiläs

Mauritiuksen suurlähetystö, Bryssel

| 4. | Saint Kitts ja Nevis
  Shirley SKERITT-ANDREW
  Suurlähettiläs
  Saint Kitts ja Nevisin suurlähetystö, Bryssel |
| --- | --- |

4.

Saint Kitts ja Nevis

Shirley SKERITT-ANDREW

Suurlähettiläs

Saint Kitts ja Nevisin suurlähetystö, Bryssel

| 5. | Trinidad ja Tobago
  Jerome JOSEPH
  Ensimmäinen lähetystösihteeri
  Trinidad ja Tobagon suurlähetystö, Bryssel |
| --- | --- |

5.

Trinidad ja Tobago

Jerome JOSEPH

Ensimmäinen lähetystösihteeri

Trinidad ja Tobagon suurlähetystö, Bryssel

| 6. | Vanuatu
  Roy Mickey JOY
  Suurlähettiläs
  Vanuatun suurlähetystö, Bryssel |
| --- | --- |

6.

Vanuatu

Roy Mickey JOY

Suurlähettiläs

Vanuatun suurlähetystö, Bryssel

---

LIITE IV

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

| — | Päätöslauselma vapaista ja riippumattomista tiedotusvälineistä (AKT-EU/100.655/10/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma Kööpenhaminan ilmastokokouksen jatkotoimista: teknologian siirrosta, uusista teknologioista ja teknisten valmiuksien kehittämisestä AKT-maissa (AKT-EU/100.739/10/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma vuosituhattavoitteiden saavuttamisesta: innovatiivisia ratkaisuja sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin (AKT-EU/100.732/10/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma elintarviketurvasta (AKT-EU/100.879/10/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma Sahel – Saharan alueen turvallisuusongelmista: terrorismista sekä huume-, ase- ja ihmiskaupasta (AKT-EU/100.880/10/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | Julistus Norsunluurannikolla 28. marraskuuta 2010 pidettyjen presidentinvaalien toisen kierroksen tulosten julkistamisesta |
| --- | --- |

—

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

vapaista ja riippumattomista tiedotusvälineistä

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontuu Kinshasassa (Kongon demokraattisessa tasavallassa) 2.–4. joulukuuta 2010,

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen 19 ja 20 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 11 artiklan,

ottaa huomioon Cotonoun kumppanuussopimuksen ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon 3. toukokuuta 1991 annetun Windhoekin julistuksen Afrikan riippumattoman ja moniarvoisen lehdistön edistämisestä,

ottaa huomioon riippumattoman journalismin periaatteet sellaisina kuin journalisteja maailmanlaajuisesti edustava Kansainvälinen journalistiliitto sekä sen aluejärjestöt Afrikassa ja Euroopassa – Afrikan journalistiliitto ja Euroopan journalistiliitto – ovat ne vahvistaneet,

ottaa huomioon Maailman sanomalehtiliiton (WAN) sääntöjen 1 artiklan,

ottaa huomioon Afrikan journalistiliiton vuotuisen raportin lehdistönvapaudesta vuodelta 2009,

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti antoi vuoden 2005 Saharov-palkinnon Toimittajat ilman rajoja -järjestölle,

ottaa huomioon Toimittajat ilman rajoja -järjestön vuosikertomukset ja erityisesti vuosikertomuksen 2009,

ottaa huomioon Freedom House -järjestön raportit sekä erityisesti lehdistönvapautta koskevan raportin vuodelta 2009 (”Freedom of the Press 2009”) ja Internetin vapautta koskevan raportin ”Freedom on the Net”,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 26. syyskuuta 2006 hyväksymän päätöslauselman tiedotusvälineistä ja kehityksestä (2),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 25. syyskuuta 2008 hyväksymän päätöslauselman tiedotusvälineiden moniarvoisuudesta ja keskittymisestä Euroopan unionin alueella (3),

ottaa huomioon Ouagadougoussa syyskuussa 2008 järjestetyn, tiedotusvälineitä ja kehitystä käsitelleen AKT–EU-foorumin päätelmät,

ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.655/10/lopullinen),

| A. | toteaa, että vapaat ja riippumattomat tiedotusvälineet ovat tärkein osa sananvapautta, joka vahvistettiin ensi kerran ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja sittemmin myös Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja Cotonoun kumppanuussopimuksessa, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vapaat ja riippumattomat tiedotusvälineet ovat tärkein osa sananvapautta, joka vahvistettiin ensi kerran ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja sittemmin myös Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja Cotonoun kumppanuussopimuksessa,

| B. | toteaa, että kansainvälisissä foorumeissa, kuten Kansainvälisessä journalistiliitossa, Maailman sanomalehtiliitossa, toimittajien suojelukomiteassa, Toimittajat ilman rajoja -järjestössä ja Freedom House -järjestössä, tunnustetaan yleisesti, että tiedotusvälineiden vapaus ja riippumattomuus on elintärkeää perusvapauksia kunnioittavan demokratian moitteettomalle toiminnalle ja yksilön oikeuksia arvossa pitävälle yhteiskunnalle, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kansainvälisissä foorumeissa, kuten Kansainvälisessä journalistiliitossa, Maailman sanomalehtiliitossa, toimittajien suojelukomiteassa, Toimittajat ilman rajoja -järjestössä ja Freedom House -järjestössä, tunnustetaan yleisesti, että tiedotusvälineiden vapaus ja riippumattomuus on elintärkeää perusvapauksia kunnioittavan demokratian moitteettomalle toiminnalle ja yksilön oikeuksia arvossa pitävälle yhteiskunnalle,

| C. | huomauttaa, että viime aikojen tapahtumat ovat osoittaneet tiedotusvälineiden ilmaisunvapauden taantuneen tuntuvasti sekä teollisuus- että kehitysmaissa, kuten riippumattomien järjestöjen raportit todistavat, |
| --- | --- |

C.

huomauttaa, että viime aikojen tapahtumat ovat osoittaneet tiedotusvälineiden ilmaisunvapauden taantuneen tuntuvasti sekä teollisuus- että kehitysmaissa, kuten riippumattomien järjestöjen raportit todistavat,

| D. | huomauttaa, että autoritaariset hallinnot paitsi rajoittavat tiedotusvälineiden vapautta opposition vaientamiseksi ja demokratian kunnollisen toiminnan estämiseksi myös häiritsevät vaalimenettelyjä ja yhteiskunnan normaalia toimintaa toimenpiteillä, joilla kavennetaan opposition tai vähemmistöjen oikeuksia välittää vapaasti ja avoimesti sanomaansa, |
| --- | --- |

D.

huomauttaa, että autoritaariset hallinnot paitsi rajoittavat tiedotusvälineiden vapautta opposition vaientamiseksi ja demokratian kunnollisen toiminnan estämiseksi myös häiritsevät vaalimenettelyjä ja yhteiskunnan normaalia toimintaa toimenpiteillä, joilla kavennetaan opposition tai vähemmistöjen oikeuksia välittää vapaasti ja avoimesti sanomaansa,

| E. | toteaa, että yhteiskunnassa, maailman vauraimmat alueet mukaan luettuina, on myös laajalti rikollisia aineksia, jotka pyrkivät tukahduttamaan tutkivan journalismin ja jopa murhaavat toimiaan paljastamaan pyrkiviä tiedotusvälineiden edustajia, |
| --- | --- |

E.

toteaa, että yhteiskunnassa, maailman vauraimmat alueet mukaan luettuina, on myös laajalti rikollisia aineksia, jotka pyrkivät tukahduttamaan tutkivan journalismin ja jopa murhaavat toimiaan paljastamaan pyrkiviä tiedotusvälineiden edustajia,

| F. | panee merkille, että riippumattomat järjestöt ovat todenneet tilanteen heikentyneen tiedotusvälineiden vapauden ja riippumattomuuden osalta sekä EU:ssa että AKT-maissa, |
| --- | --- |

F.

panee merkille, että riippumattomat järjestöt ovat todenneet tilanteen heikentyneen tiedotusvälineiden vapauden ja riippumattomuuden osalta sekä EU:ssa että AKT-maissa,

| G. | panee merkille, että tietyt EU:n jäsenvaltiot ovat pudonneet joissain tapauksissa jopa merkittävästi alemmalle sijalle tiedotusvälineiden vapautta ja riippumattomuutta koskevissa luokituksissa, |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että tietyt EU:n jäsenvaltiot ovat pudonneet joissain tapauksissa jopa merkittävästi alemmalle sijalle tiedotusvälineiden vapautta ja riippumattomuutta koskevissa luokituksissa,

| H. | huomauttaa, että joissain AKT-maissa tiedotusvälineiden vapautta ja riippumattomuutta rajoitetaan ankarasti tai olemattomiin, mutta toisaalta tiettyjä AKT-maita, kuten Haitia, Guyanaa ja Papua-Uutta-Guineaa, on kiitetty edistymisestä tiedotusvälineiden vapauden lisäämisessä, |
| --- | --- |

H.

huomauttaa, että joissain AKT-maissa tiedotusvälineiden vapautta ja riippumattomuutta rajoitetaan ankarasti tai olemattomiin, mutta toisaalta tiettyjä AKT-maita, kuten Haitia, Guyanaa ja Papua-Uutta-Guineaa, on kiitetty edistymisestä tiedotusvälineiden vapauden lisäämisessä,

| I. | huomauttaa, että journalisteilla on vaikutusvaltaansa vastaava vastuu pidättäytyä lietsomasta vihaa, varsinkaan rotuvihaa, |
| --- | --- |

I.

huomauttaa, että journalisteilla on vaikutusvaltaansa vastaava vastuu pidättäytyä lietsomasta vihaa, varsinkaan rotuvihaa,

| J. | panee merkille, että uuden Internet- ja matkapuhelinteknologian kehittyminen tarjoaa ihmisille entistä paremmat mahdollisuudet ilmaista itseään, |
| --- | --- |

J.

panee merkille, että uuden Internet- ja matkapuhelinteknologian kehittyminen tarjoaa ihmisille entistä paremmat mahdollisuudet ilmaista itseään,

| 1. | pitää valitettavana tiedonvälityksen vapauden ja riippumattomuuden vähenemistä koko maailmassa, kun autoritaariset hallinnot vaimentavat opposition loukkaamalla vakavalla tavalla toimittajien, tiedotusvälineiden työntekijöiden ja Internetin käyttäjien ihmisoikeuksia ja turvautuvat jopa murhiin tai laittomiin vangitsemisiin sekä rikkovat näin kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 19 ja 20 artiklaa; |
| --- | --- |

1.

pitää valitettavana tiedonvälityksen vapauden ja riippumattomuuden vähenemistä koko maailmassa, kun autoritaariset hallinnot vaimentavat opposition loukkaamalla vakavalla tavalla toimittajien, tiedotusvälineiden työntekijöiden ja Internetin käyttäjien ihmisoikeuksia ja turvautuvat jopa murhiin tai laittomiin vangitsemisiin sekä rikkovat näin kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 19 ja 20 artiklaa;

| 2. | paheksuu haittavaikutuksia, jotka johtuvat tiedotusvälineiden omistuksen keskittymisestä suuryhtiöihin, ennen kaikkea siksi, että se rajoittaa moniarvoisuutta, vaikuttaa vapauteen levittää tietoa ja saada tietoa, rajoittaa toimittajien työskentelyä ja johtaa uudenlaisen, avoimen ja epäsuoran sensuurin syntymiseen; |
| --- | --- |

2.

paheksuu haittavaikutuksia, jotka johtuvat tiedotusvälineiden omistuksen keskittymisestä suuryhtiöihin, ennen kaikkea siksi, että se rajoittaa moniarvoisuutta, vaikuttaa vapauteen levittää tietoa ja saada tietoa, rajoittaa toimittajien työskentelyä ja johtaa uudenlaisen, avoimen ja epäsuoran sensuurin syntymiseen;

| 3. | kehottaa hallituksia, jotka ovat vanginneet laillisia tehtäviään hoitaneita toimittajia, vapauttamaan heidät välittömästi; |
| --- | --- |

3.

kehottaa hallituksia, jotka ovat vanginneet laillisia tehtäviään hoitaneita toimittajia, vapauttamaan heidät välittömästi;

| 4. | kehottaa Euroopan komissiota, AKT-maiden ryhmää ja EU:n jäsenvaltioita tuomitsemaan voimakkaasti kaikenlaiset sananvapauden ja lehdistövapauden loukkaukset jäsen- ja kumppanivaltioissaan; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Euroopan komissiota, AKT-maiden ryhmää ja EU:n jäsenvaltioita tuomitsemaan voimakkaasti kaikenlaiset sananvapauden ja lehdistövapauden loukkaukset jäsen- ja kumppanivaltioissaan;

| 5. | tuomitsee usein rankaisematta jäävän rikollisen toiminnan, jota harjoitetaan järjestäytyneissä rikollisjärjestöissä tai poliittisen vallan käyttäjien määräyksestä häiritsemällä, vahingoittamalla tai toisinaan murhaamalla rikollisten toimia tutkivia toimittajia; |
| --- | --- |

5.

tuomitsee usein rankaisematta jäävän rikollisen toiminnan, jota harjoitetaan järjestäytyneissä rikollisjärjestöissä tai poliittisen vallan käyttäjien määräyksestä häiritsemällä, vahingoittamalla tai toisinaan murhaamalla rikollisten toimia tutkivia toimittajia;

| 6. | pitää sietämättömänä sitä, että toimittajien on rajoitettava tai muutettava toimintaansa, lopetettava työnsä tai elettävä elämänsä vankeudessa uskonnollisten aiheiden käsittelyn vuoksi; |
| --- | --- |

6.

pitää sietämättömänä sitä, että toimittajien on rajoitettava tai muutettava toimintaansa, lopetettava työnsä tai elettävä elämänsä vankeudessa uskonnollisten aiheiden käsittelyn vuoksi;

| 7. | pitää sietämättömänä sitä, että uskonnolliset johtajat voivat langettaa tuomioita toimittajille rajoittaen siten heidän toimintaansa ja sananvapauttaan ja vaarantaen heidän henkensä; |
| --- | --- |

7.

pitää sietämättömänä sitä, että uskonnolliset johtajat voivat langettaa tuomioita toimittajille rajoittaen siten heidän toimintaansa ja sananvapauttaan ja vaarantaen heidän henkensä;

| 8. | pitää valitettavana sitä, ettei käytössä ole yhtään tehokasta välinettä, jolla voitaisiin parantaa perusoikeuksien kunnioittamista kansainvälisten kauppa- ja yhteistyösopimusten soveltamisessa; |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavana sitä, ettei käytössä ole yhtään tehokasta välinettä, jolla voitaisiin parantaa perusoikeuksien kunnioittamista kansainvälisten kauppa- ja yhteistyösopimusten soveltamisessa;

| 9. | korostaa, että tiedotusvälineiden vapaus ja riippumattomuus ovat keskeisen tärkeitä demokraattisen yhteiskunnan moitteettomalle toiminnalle, olipa kyse sitten vapaiden ja vilpittömien vaalien järjestämisestä tai kaikkien ihmisten moniarvoisesta ilmaisuvapaudesta; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että tiedotusvälineiden vapaus ja riippumattomuus ovat keskeisen tärkeitä demokraattisen yhteiskunnan moitteettomalle toiminnalle, olipa kyse sitten vapaiden ja vilpittömien vaalien järjestämisestä tai kaikkien ihmisten moniarvoisesta ilmaisuvapaudesta;

| 10. | toteaa, että tiedotusvälineiden työntekijöiden moraalisena ja oikeudellisena velvoitteena on antaa yleisölle laadukasta tietoa ja että heidän pitäisi palvella yleistä etua; katsoo kuitenkin, etteivät hallitukset, yritykset ja rikolliset saa yrittää sensuroida tiedotusvälineitä; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että tiedotusvälineiden työntekijöiden moraalisena ja oikeudellisena velvoitteena on antaa yleisölle laadukasta tietoa ja että heidän pitäisi palvella yleistä etua; katsoo kuitenkin, etteivät hallitukset, yritykset ja rikolliset saa yrittää sensuroida tiedotusvälineitä;

| 11. | katsoo, että perinteisten tiedotusvälineiden eli radion, television ja painettujen lehtien lisäksi on suojeltava myös uusien, Internetiin perustuvien tiedotusvälineiden vapautta ja riippumattomuutta; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että perinteisten tiedotusvälineiden eli radion, television ja painettujen lehtien lisäksi on suojeltava myös uusien, Internetiin perustuvien tiedotusvälineiden vapautta ja riippumattomuutta;

| 12. | vaatii viittaamaan kansainvälisissä sopimuksissa nimenomaisesti tiedonvälityksen vapauteen ja riippumattomuuteen sen varmistamiseksi, että asiaa koskevia sopimusehtoja sovelletaan, jos tätä vapautta rajoitetaan; |
| --- | --- |

12.

vaatii viittaamaan kansainvälisissä sopimuksissa nimenomaisesti tiedonvälityksen vapauteen ja riippumattomuuteen sen varmistamiseksi, että asiaa koskevia sopimusehtoja sovelletaan, jos tätä vapautta rajoitetaan;

| 13. | on huolissaan tiettyjen AKT-maiden entistä huonommasta sijoituksesta lehdistönvapausluokituksissa, mutta antaa tunnustusta Papua-Uudelle-Guinealle, Guyanalle, Ghanalle, Tansanialle, Djiboutille ja Lesotholle, sillä ne ovat esimerkillään osoittaneet, mitä AKT-maissa voidaan saada aikaan vaikeista olosuhteista huolimatta; toteaa, että AKT-maista kymmenen on vuoden 2009 luokituksessa 50 parhaan maan joukossa, mutta yksi EU:n jäsenvaltio ei yllä samaan 50:n joukkoon; |
| --- | --- |

13.

on huolissaan tiettyjen AKT-maiden entistä huonommasta sijoituksesta lehdistönvapausluokituksissa, mutta antaa tunnustusta Papua-Uudelle-Guinealle, Guyanalle, Ghanalle, Tansanialle, Djiboutille ja Lesotholle, sillä ne ovat esimerkillään osoittaneet, mitä AKT-maissa voidaan saada aikaan vaikeista olosuhteista huolimatta; toteaa, että AKT-maista kymmenen on vuoden 2009 luokituksessa 50 parhaan maan joukossa, mutta yksi EU:n jäsenvaltio ei yllä samaan 50:n joukkoon;

| 14. | on erittäin huolissaan tiedotusvälineiden vapauden kaventumisesta sekä Euroopan unioniin että Cotonoun sopimukseen liittymistä hakeneissa valtioissa ja vaatii, että liittymisen ehtona on oltava ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja nimenomaisesti myös lehdistön ja muun median ilmaisunvapauden kunnioittaminen; |
| --- | --- |

14.

on erittäin huolissaan tiedotusvälineiden vapauden kaventumisesta sekä Euroopan unioniin että Cotonoun sopimukseen liittymistä hakeneissa valtioissa ja vaatii, että liittymisen ehtona on oltava ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja nimenomaisesti myös lehdistön ja muun median ilmaisunvapauden kunnioittaminen;

| 15. | pitää valitettavana sitä, että tiedotusvälineet ovat liian usein liian tilivelvollisia taloudellisille tai poliittisille intressiryhmille tai valtiolle, mikä rajoittaa näkemysten moniarvoisuutta; |
| --- | --- |

15.

pitää valitettavana sitä, että tiedotusvälineet ovat liian usein liian tilivelvollisia taloudellisille tai poliittisille intressiryhmille tai valtiolle, mikä rajoittaa näkemysten moniarvoisuutta;

| 16. | kehottaa edistämään eettisiä sääntöjä ja säännöstöjä, joilla suojellaan toimittajien riippumattomuutta toimitustyössä, edistetään ammatillisten vaatimusten noudattamista ja velvoitetaan toimittajat käyttämään vapauttaan vastuullisesti ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 20 artiklan asettamissa rajoissa ja toimittajia edustavissa järjestöissä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa edistämään eettisiä sääntöjä ja säännöstöjä, joilla suojellaan toimittajien riippumattomuutta toimitustyössä, edistetään ammatillisten vaatimusten noudattamista ja velvoitetaan toimittajat käyttämään vapauttaan vastuullisesti ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 20 artiklan asettamissa rajoissa ja toimittajia edustavissa järjestöissä;

| 17. | kehottaa luomaan Euroopan komission kehitysapubudjettiin erillisen budjettikohdan toimittajien voimavarojen kehittämisen ja kouluttamisen lisäämiseksi erityisesti AKT-maissa; |
| --- | --- |

17.

kehottaa luomaan Euroopan komission kehitysapubudjettiin erillisen budjettikohdan toimittajien voimavarojen kehittämisen ja kouluttamisen lisäämiseksi erityisesti AKT-maissa;

| 18. | kehuu tiedonvälityksen vapauteen ja riippumattomuuteen liittyviä komission aloitteita ja kehottaa komissiota edelleen edistämään toimittajien sananvapautta ohjelmillaan, joista mainittakoon Lorenzo Natali -palkinto ja demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline; |
| --- | --- |

18.

kehuu tiedonvälityksen vapauteen ja riippumattomuuteen liittyviä komission aloitteita ja kehottaa komissiota edelleen edistämään toimittajien sananvapautta ohjelmillaan, joista mainittakoon Lorenzo Natali -palkinto ja demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline;

| 19. | kehottaa yhteispuheenjohtajia tutkimaan keinoja tukea toimia lehdistönvapauden tukemiseksi AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen myöntämän vuotuisen palkinnon avulla ja raportoimaan asiasta edustajakokouksen seuraavassa istunnossa; |
| --- | --- |

19.

kehottaa yhteispuheenjohtajia tutkimaan keinoja tukea toimia lehdistönvapauden tukemiseksi AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen myöntämän vuotuisen palkinnon avulla ja raportoimaan asiasta edustajakokouksen seuraavassa istunnossa;

| 20. | kiittää ammatillisten järjestöjen, kuten Kansainvälisen journalistiliiton, Euroopan journalistiliiton, Afrikan journalistiliiton, Kansainvälisen lehdistöinstituutin ja Maailman sanomalehtiliiton, sekä Toimittajat ilman rajoja- ja Freedom House -järjestöjen, toimittajien suojelukomitean ja UNESCOn tiedotuksen kehittämisen kansainvälisen ohjelman (IPDC) kaltaisia kansalaisjärjestöjä työstä, jota ne ovat tehneet lisätäkseen tietoisuutta tiedotusvälineiden vapauden loukkauksista maailmanlaajuisesti, ja vaatii tukemaan niiden työtä ja levittämään sen tuloksia mahdollisimman laajalti; |
| --- | --- |

20.

kiittää ammatillisten järjestöjen, kuten Kansainvälisen journalistiliiton, Euroopan journalistiliiton, Afrikan journalistiliiton, Kansainvälisen lehdistöinstituutin ja Maailman sanomalehtiliiton, sekä Toimittajat ilman rajoja- ja Freedom House -järjestöjen, toimittajien suojelukomitean ja UNESCOn tiedotuksen kehittämisen kansainvälisen ohjelman (IPDC) kaltaisia kansalaisjärjestöjä työstä, jota ne ovat tehneet lisätäkseen tietoisuutta tiedotusvälineiden vapauden loukkauksista maailmanlaajuisesti, ja vaatii tukemaan niiden työtä ja levittämään sen tuloksia mahdollisimman laajalti;

| 21. | pitää tervetulleena EU:n ja Afrikan unionin aloitetta tukea yleisafrikkalaista mediaverkkoa ja portaalia; |
| --- | --- |

21.

pitää tervetulleena EU:n ja Afrikan unionin aloitetta tukea yleisafrikkalaista mediaverkkoa ja portaalia;

| 22. | sitoutuu jatkamaan tiedotusvälineiden vapauden ja riippumattomuuden seurantaa AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa sekä alueellisissa ja kansainvälisissä toimielinsuhteissaan; |
| --- | --- |

22.

sitoutuu jatkamaan tiedotusvälineiden vapauden ja riippumattomuuden seurantaa AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa sekä alueellisissa ja kansainvälisissä toimielinsuhteissaan;

| 23. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n toimielimille. |
| --- | --- |

23.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n toimielimille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (4)

Kööpenhaminan ilmastokokouksen jatkotoimista: teknologiansiirrosta, uusista teknologioista ja teknisten valmiuksien kehittämisestä AKT-maissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontuu Kinshasassa (Kongon demokraattisessa tasavallassa) 2.–4. joulukuuta 2010,

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja erityisesti sen 4 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhannen julistuksen, jossa esitellään kansainvälisen yhteisön yhteisesti laatimat vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden nujertamiseksi,

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen ja erityisesti sen toista tarkistusta koskevan sopimuksen, joka allekirjoitettiin EU:n ja AKT-maiden yhteisneuvoston kokouksessa kesäkuussa 2010, sekä erityisesti sen 32 a artiklan (ilmastomuutos),

ottaa huomioon Nicholas Sternin vuonna 2006 laatiman raportin ”The Economics of Climate Change – The Stern Review” (Sternin raportti),

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) Valenciassa Espanjassa 17. marraskuuta 2007 julkaiseman neljännen arviointiraportin,

ottaa huomioon Balin toimintasuunnitelman (päätös 1/COP13),

ottaa huomioon UNFCCC:n osapuolten 15. konferenssin (COP15) ja osapuolten viidennen konferenssin, joka toimi Kioton pöytäkirjan osapuolten (COP/MOP5) kokouksena Kööpenhaminassa, Tanskassa 7.–18. joulukuuta 2009, sekä Kööpenhaminan sopimuksen,

ottaa huomioon tekstiluonnoksen ”Enhanced action on technology development and transfer” (Teknologian kehittämistä ja siirtoa koskevat tehostetut toimet) joulukuun 15. päivältä 2009,

ottaa huomioon EU:n maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman ja järjestelyt kehitysmaiden kanssa ilmastomuutoksen torjunnan alalla tehtävän yhteistyön tehostamiseksi,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 10. helmikuuta 2010 hyväksymän päätöslauselman Kööpenhaminan ilmastohuippukokouksen (COP15) tuloksista (5),

ottaa huomioon Euroopan komission 9. maaliskuuta 2010 antaman tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle nimeltä ”Kansainvälinen ilmastopolitiikka Kööpenhaminan jälkeen: pikaisia toimia maailmanlaajuisen ilmastopolitiikan vauhdittamiseksi” (KOM(2010)0086),

ottaa huomioon neuvoston 11. toukokuuta 2010 päivätyn raportin ”Financing climate change: fast start financing” (Ilmastonmuutoksen rahoittaminen: nopeasti saatava rahoitus),

ottaa huomioon AKT-maiden ja EU:n tieteen ja teknologian alan yhteistyöohjelman, joka käynnistettiin kesäkuussa 2008,

ottaa huomioon Afrikan ja EU:n uusiutuvaa energiaa koskevan yhteistyöohjelman, joka on määrä käynnistää vuoden 2010 loppuun mennessä;

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen ilmastonmuutosjulistuksen, joka hyväksyttiin Ouagadougoussa Burkina Fasossa 22. kesäkuuta 2010 pidetyssä AKT:n ja EU:n ministerineuvoston 35. kokouksessa,

ottaa huomioon Teneriffalla 1. huhtikuuta 2010 hyväksymänsä päätöslauselman ilmastonmuutoksen rahoituksellisista ja taloudellisista vaikutuksista AKT-maissa (6),

ottaa huomioon COP 16 -kokouksen, joka pidettiin Meksikossa joulukuussa 2010,

ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.739/10/lopullinen),

| A. | katsoo, että AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa on hyvin tärkeää jouduttaa vähäpäästöisen teknologian (vain vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavan teknologian) tutkimusta, kehittämistä ja siirtoa ilmaston lämpenemisen pysäyttämiseksi (sen jälkeen, kun sitä on aluksi rajoitettu tasolle, joka ylittää esiteollisen ajan tason enintään 1,5 °C:lla), kehittää talouksia, jotka tuottavat vain vähän hiilidioksidipäästöjä ja jotka perustuvat muun muassa puhtaan energian tuotantoon, sekä tarjota kaikille mahdollisuus sopeutua ilmastomuutoksen haittavaikutuksiin ja torjua tehokkaasti ilmastonmuutosta, luonnon monimuotoisuuden hupenemista ja yleistä saastumista koko maailmassa, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa on hyvin tärkeää jouduttaa vähäpäästöisen teknologian (vain vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavan teknologian) tutkimusta, kehittämistä ja siirtoa ilmaston lämpenemisen pysäyttämiseksi (sen jälkeen, kun sitä on aluksi rajoitettu tasolle, joka ylittää esiteollisen ajan tason enintään 1,5 °C:lla), kehittää talouksia, jotka tuottavat vain vähän hiilidioksidipäästöjä ja jotka perustuvat muun muassa puhtaan energian tuotantoon, sekä tarjota kaikille mahdollisuus sopeutua ilmastomuutoksen haittavaikutuksiin ja torjua tehokkaasti ilmastonmuutosta, luonnon monimuotoisuuden hupenemista ja yleistä saastumista koko maailmassa,

| B. | katsoo, että ilmastonmuutosta koskevien ”yhteisten mutta erilaisten velvollisuuksien” periaate pitäisi ottaa huomioon vähäpäästöisen teknologian siirrossa AKT-maihin, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että ilmastonmuutosta koskevien ”yhteisten mutta erilaisten velvollisuuksien” periaate pitäisi ottaa huomioon vähäpäästöisen teknologian siirrossa AKT-maihin,

| C. | katsoo, että teknologian siirrolla on täydennettävä ja tehostettava kaikkia ilmastonmuutoksen torjumiseksi maailmanlaajuisesti toteutettavia toimia, myös ilmastonmuutoksen lieventämistä, valmiuksien kehittämistä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia toimia, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että teknologian siirrolla on täydennettävä ja tehostettava kaikkia ilmastonmuutoksen torjumiseksi maailmanlaajuisesti toteutettavia toimia, myös ilmastonmuutoksen lieventämistä, valmiuksien kehittämistä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia toimia,

| D. | ottaa huomioon, että AKT-maat kuuluvat maihin, jotka ovat myötävaikuttaneet ilmastonmuutokseen vähiten mutta ovat suurimmassa vaarassa joutua kärsimään sen haittavaikutuksista; katsoo, että teollisuusmaiden ja kehittyvien maiden energian kulutuksen rajoittaminen – yhdistettynä vähäpäästöisten teknologioiden nopeaan kehittämiseen ja siirtoon AKT-maihin – auttaisi torjumaan seurauksia, joita ilmastonmuutoksesta aiheutuu näille maille, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että AKT-maat kuuluvat maihin, jotka ovat myötävaikuttaneet ilmastonmuutokseen vähiten mutta ovat suurimmassa vaarassa joutua kärsimään sen haittavaikutuksista; katsoo, että teollisuusmaiden ja kehittyvien maiden energian kulutuksen rajoittaminen – yhdistettynä vähäpäästöisten teknologioiden nopeaan kehittämiseen ja siirtoon AKT-maihin – auttaisi torjumaan seurauksia, joita ilmastonmuutoksesta aiheutuu näille maille,

| E. | ottaa huomioon, että teknologia-alan yhteistyötä tehdään edelleen lähinnä kansallisesti eikä kansainvälisesti ja että yhteispatenteista vain kaksi prosenttia on kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden yhtiöiden ja laitosten yhteisiä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että teknologia-alan yhteistyötä tehdään edelleen lähinnä kansallisesti eikä kansainvälisesti ja että yhteispatenteista vain kaksi prosenttia on kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden yhtiöiden ja laitosten yhteisiä,

| F. | ottaa huomioon, että kehittyneet maat lupasivat Kööpenhaminassa joulukuussa 2009 ilmastonmuutoksen lieventämistä, siihen sopeutumista, teknologian kehittämistä ja siirtoa ja valmiuksien kehittämistä koskevien toimien tukemiseen lisää uutta ja ylimääräistä, ennakoitavaa ja riittävää rahoitusta: aluksi 30 miljardia Yhdysvaltojen dollaria vuosiksi 2010–2012 ja tämän jälkeen 100 miljardia Yhdysvaltojen dollaria vuoteen 2020 mennessä (7); ottaa huomioon, että EU on sitoutunut antamaan 7,2 miljardia dollaria näistä vuosiksi 2010–2012 luvatuista 30 miljardista dollarista, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kehittyneet maat lupasivat Kööpenhaminassa joulukuussa 2009 ilmastonmuutoksen lieventämistä, siihen sopeutumista, teknologian kehittämistä ja siirtoa ja valmiuksien kehittämistä koskevien toimien tukemiseen lisää uutta ja ylimääräistä, ennakoitavaa ja riittävää rahoitusta: aluksi 30 miljardia Yhdysvaltojen dollaria vuosiksi 2010–2012 ja tämän jälkeen 100 miljardia Yhdysvaltojen dollaria vuoteen 2020 mennessä (7); ottaa huomioon, että EU on sitoutunut antamaan 7,2 miljardia dollaria näistä vuosiksi 2010–2012 luvatuista 30 miljardista dollarista,

| G. | ottaa huomioon, että biomassa on tärkein uusiutuva energianlähde vähiten kehittyneissä maissa, mutta sen laaja ja sääntelemätön käyttö ei ole kestävää ja se vaikuttaa ympäristöön ja ihmisten terveyteen monin kielteisin tavoin, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että biomassa on tärkein uusiutuva energianlähde vähiten kehittyneissä maissa, mutta sen laaja ja sääntelemätön käyttö ei ole kestävää ja se vaikuttaa ympäristöön ja ihmisten terveyteen monin kielteisin tavoin,

| H. | ottaa huomioon, että samaan aikaan Afrikan suunnattomasta, kestävästä uusiutuvan energian tuotantopotentiaalista hyödynnetään vain pientä osaa (8), |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että samaan aikaan Afrikan suunnattomasta, kestävästä uusiutuvan energian tuotantopotentiaalista hyödynnetään vain pientä osaa (8),

| I. | ottaa huomioon, että useimmilla torjunta-aineilla, joita rikkaimpien maiden yritykset myyvät AKT-maille, ja niiden laajalla ja sääntelemättömällä käytöllä on lukuisia ympäristöön ja ihmisten terveyteen kohdistuvia haittavaikutuksia; katsoo, että kemiantekniikan vaihdolla pitäisi mahdollistaa se, että AKT-maiden maataloustuottajat voisivat ostaa edullisia ja mahdollisimman ympäristöystävällisiä tuotteita, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että useimmilla torjunta-aineilla, joita rikkaimpien maiden yritykset myyvät AKT-maille, ja niiden laajalla ja sääntelemättömällä käytöllä on lukuisia ympäristöön ja ihmisten terveyteen kohdistuvia haittavaikutuksia; katsoo, että kemiantekniikan vaihdolla pitäisi mahdollistaa se, että AKT-maiden maataloustuottajat voisivat ostaa edullisia ja mahdollisimman ympäristöystävällisiä tuotteita,

| J. | ottaa huomioon, että kaikenlaisen jätteen mittava vienti kehittyneistä ja rikkaimmista maista AKT-maihin on vakava uhka luonnon tasapainolle AKT-maissa, joilla ei sitä paitsi ole tarkoituksenmukaista, tehokasta tekniikkaa, jolla ne voisivat käsitellä ja kierrättää tällaista jätettä, joka vaihtelee vaarattomista aineista erittäin myrkyllisiin aineisiin, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että kaikenlaisen jätteen mittava vienti kehittyneistä ja rikkaimmista maista AKT-maihin on vakava uhka luonnon tasapainolle AKT-maissa, joilla ei sitä paitsi ole tarkoituksenmukaista, tehokasta tekniikkaa, jolla ne voisivat käsitellä ja kierrättää tällaista jätettä, joka vaihtelee vaarattomista aineista erittäin myrkyllisiin aineisiin,

| K. | katsoo, että uusiutuvan energian hajautetun tuotannon laajentaminen AKT-maissa voisi vähentää köyhyyttä parantamalla energian saantivarmuutta, mikä parantaisi mahdollisuuksia kehittää maaseutua ja suojella metsiä ja parantaisi suoraan ihmisten terveyttä ja työllisyysmahdollisuuksia; ottaa huomioon, että tällä hetkellä vain 0,2 prosenttia EU:n julkisesta kehitysavusta investoidaan uusiutuvan energian hajautettuun tuotantoon, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että uusiutuvan energian hajautetun tuotannon laajentaminen AKT-maissa voisi vähentää köyhyyttä parantamalla energian saantivarmuutta, mikä parantaisi mahdollisuuksia kehittää maaseutua ja suojella metsiä ja parantaisi suoraan ihmisten terveyttä ja työllisyysmahdollisuuksia; ottaa huomioon, että tällä hetkellä vain 0,2 prosenttia EU:n julkisesta kehitysavusta investoidaan uusiutuvan energian hajautettuun tuotantoon,

| L. | katsoo, että kaikki poliittiset, institutionaaliset, taloudelliset, kaupalliset sekä tietoon ja ihmisten valmiuksiin liittyvät esteet vähäpäästöisen teknologian siirtämiselle AKT-maihin olisi poistettava, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että kaikki poliittiset, institutionaaliset, taloudelliset, kaupalliset sekä tietoon ja ihmisten valmiuksiin liittyvät esteet vähäpäästöisen teknologian siirtämiselle AKT-maihin olisi poistettava,

| M. | katsoo, että AKT-maiden teknologia- ja innovointivajetta käsitellään usein markkinahäiriöiden oireena eikä merkkinä tarpeesta parantaa kansainvälistä yhteistyötä teknologian kehittämisen alalla, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että AKT-maiden teknologia- ja innovointivajetta käsitellään usein markkinahäiriöiden oireena eikä merkkinä tarpeesta parantaa kansainvälistä yhteistyötä teknologian kehittämisen alalla,

| N. | katsoo, että myös tieto- ja viestintätekniikalla on tunnustettava olevan merkittävä rooli teknologian levittämisessä, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että myös tieto- ja viestintätekniikalla on tunnustettava olevan merkittävä rooli teknologian levittämisessä,

| 1. | korostaa, että tutkimuksen ja innovoinnin lisääminen AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa sekä olennaisen teknologian ja taitotiedon levittäminen ja siirto AKT-maihin ovat olennainen osa tehokkaita kansainvälisiä toimia, joilla vastataan ilmastonmuutoksen asettamaan maailmanlaajuiseen haasteeseen; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että tutkimuksen ja innovoinnin lisääminen AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa sekä olennaisen teknologian ja taitotiedon levittäminen ja siirto AKT-maihin ovat olennainen osa tehokkaita kansainvälisiä toimia, joilla vastataan ilmastonmuutoksen asettamaan maailmanlaajuiseen haasteeseen;

| 2. | pitää valitettavana sitä, että vaikka teknologian kehittäminen ja siirtäminen ilmastonmuutoksen lieventämiseksi ja siihen sopeutumiseksi oli yksi Balin toimintasuunnitelman kulmakivistä ja keskeinen asia Kööpenhaminassa vuonna 2009 käydyissä YK:n ilmastoneuvotteluissa, COP 15 -kokouksessa ei saatu aikaan mekanismia vihreän teknologian kehittämistä ja siirtoa sekä yhteistyötä varten; |
| --- | --- |

2.

pitää valitettavana sitä, että vaikka teknologian kehittäminen ja siirtäminen ilmastonmuutoksen lieventämiseksi ja siihen sopeutumiseksi oli yksi Balin toimintasuunnitelman kulmakivistä ja keskeinen asia Kööpenhaminassa vuonna 2009 käydyissä YK:n ilmastoneuvotteluissa, COP 15 -kokouksessa ei saatu aikaan mekanismia vihreän teknologian kehittämistä ja siirtoa sekä yhteistyötä varten;

| 3. | katsoo, että onnistuneen ilmastonsuojelua koskevan kansainvälisen sopimuksen täytyy sisältää selkeitä institutionaalisia sääntöjä ja määräyksiä teknologian kehittämisestä ja esteettömästä siirrosta julkisten ja yksityisten investointien edistämiseksi tällä alalla; kehottaa tätä varten COP 16 -kokousta tekemään jo konkreettisia päätöksiä teknisten valmiuksien kehittämisestä ja teknologian kehittämisestä ja siirrosta tätä alaa koskevien UNFCCC:n määräysten pohjalta; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että onnistuneen ilmastonsuojelua koskevan kansainvälisen sopimuksen täytyy sisältää selkeitä institutionaalisia sääntöjä ja määräyksiä teknologian kehittämisestä ja esteettömästä siirrosta julkisten ja yksityisten investointien edistämiseksi tällä alalla; kehottaa tätä varten COP 16 -kokousta tekemään jo konkreettisia päätöksiä teknisten valmiuksien kehittämisestä ja teknologian kehittämisestä ja siirrosta tätä alaa koskevien UNFCCC:n määräysten pohjalta;

| 4. | huomauttaa, että Kööpenhaminassa COP 15 -kokouksessa ehdotettua teknologiamekanismia pitäisi kehittää edelleen kaikissa tulevissa ilmastonsuojelua koskevissa kansainvälisissä yhteyksissä; kehottaa lisäksi neuvottelijoita varmistamaan, että Kööpenhaminan vihreästä ilmastorahastosta varataan riittävästi varoja teknologian kehittämiseen ja siirtoon teknologiamekanismin tehokkaan täytäntöönpanon turvaamiseksi; |
| --- | --- |

4.

huomauttaa, että Kööpenhaminassa COP 15 -kokouksessa ehdotettua teknologiamekanismia pitäisi kehittää edelleen kaikissa tulevissa ilmastonsuojelua koskevissa kansainvälisissä yhteyksissä; kehottaa lisäksi neuvottelijoita varmistamaan, että Kööpenhaminan vihreästä ilmastorahastosta varataan riittävästi varoja teknologian kehittämiseen ja siirtoon teknologiamekanismin tehokkaan täytäntöönpanon turvaamiseksi;

| 5. | toteaa, että teknologian kehittämisen ja siirron sekä AKT-maiden valmiuksien kehittämishankkeiden onnistuminen edellyttää sitä, että ensin määritellään tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvät kansalliset tarpeet, kansallinen kokemus, esteet ja omat mahdollisuudet; korostaa, että valitut menetelmät pitäisi räätälöidä vastaamaan maakohtaisia olosuhteita ja niiden pitäisi lisätä maan vastuunottoa tällaisista toimista; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että teknologian kehittämisen ja siirron sekä AKT-maiden valmiuksien kehittämishankkeiden onnistuminen edellyttää sitä, että ensin määritellään tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvät kansalliset tarpeet, kansallinen kokemus, esteet ja omat mahdollisuudet; korostaa, että valitut menetelmät pitäisi räätälöidä vastaamaan maakohtaisia olosuhteita ja niiden pitäisi lisätä maan vastuunottoa tällaisista toimista;

| 6. | korostaa, että vähiten kehittyneiden maiden ja voimakkaasti velkaantuneiden keskitulotason maiden epävakaan talouden erityispiirteet sekä AKT:n pienten saarikehitysvaltioiden heikko asema, syrjäisyys ja vähäiset mahdollisuudet luoda mittakaavaetuja on otettava huomioon; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että vähiten kehittyneiden maiden ja voimakkaasti velkaantuneiden keskitulotason maiden epävakaan talouden erityispiirteet sekä AKT:n pienten saarikehitysvaltioiden heikko asema, syrjäisyys ja vähäiset mahdollisuudet luoda mittakaavaetuja on otettava huomioon;

| 7. | kehottaa teollisuusmaita tukemaan ja vahvistamaan entisestään institutionaalisten, tieteellisten, teknologisten ja inhimillisten valmiuksien ja osaamisen kehittämistä AKT-maissa AKT-maiden tiede- ja teknologiaohjelman (ACP Science and Technology Programme) esimerkin mukaisesti, jotta ne voivat ottaa käyttöön ja kehittää vähäpäästöistä teknologiaa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa teollisuusmaita tukemaan ja vahvistamaan entisestään institutionaalisten, tieteellisten, teknologisten ja inhimillisten valmiuksien ja osaamisen kehittämistä AKT-maissa AKT-maiden tiede- ja teknologiaohjelman (ACP Science and Technology Programme) esimerkin mukaisesti, jotta ne voivat ottaa käyttöön ja kehittää vähäpäästöistä teknologiaa;

| 8. | toteaa, että valmiuksien tukeminen on yhä hajanaista ja riippuu kansallisista erityispiirteistä, kuten työvoimaintensiteetistä ja palvelujen hajauttamisesta; korostaa, että valmiuksien kehittämistä AKT-maissa teknologian kehittämistä ja siirtoa varten on pidettävä ensisijaisena tavoitteena eikä toimenpiteenä, jolla edistetään lyhyen aikavälin hankkeiden tuloksia; korostaa, että kyseessä on pitkäaikainen prosessi, joka edellyttää järjestelmällistä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon maa- ja alakohtaiset olosuhteet ja jossa yhdistyy institutionaalisten, organisatoristen ja inhimillisten valmiuksien kehittäminen; korostaa myös, että valmiuksien kehittämisen pitäisi lisätä teknologian kehittämisen ja/tai siirron kysyntää AKT-maiden keskuudessa; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että valmiuksien tukeminen on yhä hajanaista ja riippuu kansallisista erityispiirteistä, kuten työvoimaintensiteetistä ja palvelujen hajauttamisesta; korostaa, että valmiuksien kehittämistä AKT-maissa teknologian kehittämistä ja siirtoa varten on pidettävä ensisijaisena tavoitteena eikä toimenpiteenä, jolla edistetään lyhyen aikavälin hankkeiden tuloksia; korostaa, että kyseessä on pitkäaikainen prosessi, joka edellyttää järjestelmällistä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon maa- ja alakohtaiset olosuhteet ja jossa yhdistyy institutionaalisten, organisatoristen ja inhimillisten valmiuksien kehittäminen; korostaa myös, että valmiuksien kehittämisen pitäisi lisätä teknologian kehittämisen ja/tai siirron kysyntää AKT-maiden keskuudessa;

| 9. | huomauttaa, että on järjestettävä koulutusohjelmia, joilla parannetaan omia valmiuksia hankkeiden kehittämiseen, johtamiseen sekä teknologian käyttöön ja ylläpitoon; toteaa kuitenkin, että syihin, joiden vuoksi joistakin AKT-maista lähtee koulutettuja työntekijöitä, eli alhaisiin palkkoihin ja kehnoihin työoloihin on puututtava nopeasti; |
| --- | --- |

9.

huomauttaa, että on järjestettävä koulutusohjelmia, joilla parannetaan omia valmiuksia hankkeiden kehittämiseen, johtamiseen sekä teknologian käyttöön ja ylläpitoon; toteaa kuitenkin, että syihin, joiden vuoksi joistakin AKT-maista lähtee koulutettuja työntekijöitä, eli alhaisiin palkkoihin ja kehnoihin työoloihin on puututtava nopeasti;

| 10. | katsoo, että vähäpäästöisten tekniikoiden kehittämiseen pitäisi omaksua selkeämpi ja paljon kunnianhimoisempi lähestymistapa, jotta niiden levittäminen olisi helpompaa ja nopeampaa ja jotta riippuvuudelle fossiilisista energialähteistä voitaisiin panna piste; huomauttaa, että nykyisten kansallisten ja alueellisten julkisten laitosten valmiuksia tukea tätä lähestymistapaa on vahvistettava; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että vähäpäästöisten tekniikoiden kehittämiseen pitäisi omaksua selkeämpi ja paljon kunnianhimoisempi lähestymistapa, jotta niiden levittäminen olisi helpompaa ja nopeampaa ja jotta riippuvuudelle fossiilisista energialähteistä voitaisiin panna piste; huomauttaa, että nykyisten kansallisten ja alueellisten julkisten laitosten valmiuksia tukea tätä lähestymistapaa on vahvistettava;

| 11. | kehottaa teollisuusmaita tukemaan aktiivisesti AKT-maissa tehtävää tutkimus- ja kehitystyötä, jotta kehitysmaiden julkisen ja yksityisen sektorin toimijat voisivat osallistua vastuunottajina vähäpäästöisen teknologian kasvaville maailmanmarkkinoille; kehottaa perustamaan kansallisia laitoksia, jotka kehittävät innovatiivisia järjestelmiä, jotka voisivat johtaa oman teknologian kehittämiseen; huomauttaa, että aloitteilla pitäisi luoda yhteyksiä sekä teknisten että sosiaalisten alojen välille, sillä näin varmistetaan, että paikalliset toimijat ottavat hankkeista vastuun ja että hankkeet vastaavat paikallisia tarpeita; korostaa, että myös omistusoikeuksiin liittyvät kysymykset on otettava huomioon; |
| --- | --- |

11.

kehottaa teollisuusmaita tukemaan aktiivisesti AKT-maissa tehtävää tutkimus- ja kehitystyötä, jotta kehitysmaiden julkisen ja yksityisen sektorin toimijat voisivat osallistua vastuunottajina vähäpäästöisen teknologian kasvaville maailmanmarkkinoille; kehottaa perustamaan kansallisia laitoksia, jotka kehittävät innovatiivisia järjestelmiä, jotka voisivat johtaa oman teknologian kehittämiseen; huomauttaa, että aloitteilla pitäisi luoda yhteyksiä sekä teknisten että sosiaalisten alojen välille, sillä näin varmistetaan, että paikalliset toimijat ottavat hankkeista vastuun ja että hankkeet vastaavat paikallisia tarpeita; korostaa, että myös omistusoikeuksiin liittyvät kysymykset on otettava huomioon;

| 12. | korostaa, että EU:n on käytettävä hyväkseen EU:ssa toimivien yritysten ja EU:n julkisten palvelujen innovaatiopotentiaalia uusiutuvan energian ja uusiutuvan teknologian aloilla, energiatehokkuusteknologia ja pitkälle kehittynyt tieto- ja viestintäteknologia mukaan luettuina siten, että kauppasopimuksilla edistetään asteittaista siirtymistä vähähiiliseen talouteen maailmanlaajuisesti, mikä edistää uusia mahdollisuuksia myydä EU:ssa valmistettuja mainitun alan tuotteita ja taitotietoa kehitysmaille tai siirtää niille mahdollisuuksien mukaan tätä taitotietoa; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että EU:n on käytettävä hyväkseen EU:ssa toimivien yritysten ja EU:n julkisten palvelujen innovaatiopotentiaalia uusiutuvan energian ja uusiutuvan teknologian aloilla, energiatehokkuusteknologia ja pitkälle kehittynyt tieto- ja viestintäteknologia mukaan luettuina siten, että kauppasopimuksilla edistetään asteittaista siirtymistä vähähiiliseen talouteen maailmanlaajuisesti, mikä edistää uusia mahdollisuuksia myydä EU:ssa valmistettuja mainitun alan tuotteita ja taitotietoa kehitysmaille tai siirtää niille mahdollisuuksien mukaan tätä taitotietoa;

| 13. | katsoo, että energianlähteiden, energian toimitusreittien ja infrastruktuurin monipuolistaminen sekä öljy- ja kaasuverkkojen ja älyverkkojen yhteenliitettävyys ovat EU:hun ja AKT-maihin suuntautuvien energiatoimitusten pitkän aikavälin turvallisuuden ja kestävyyden keskeisiä tekijöitä; muistuttaa, että mainitut tavoitteet tukevat merkittävällä tavalla uuden energiateknologian kehittämistä ja työpaikkojen luomista Euroopan unionissa sekä AKT-maissa; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että energianlähteiden, energian toimitusreittien ja infrastruktuurin monipuolistaminen sekä öljy- ja kaasuverkkojen ja älyverkkojen yhteenliitettävyys ovat EU:hun ja AKT-maihin suuntautuvien energiatoimitusten pitkän aikavälin turvallisuuden ja kestävyyden keskeisiä tekijöitä; muistuttaa, että mainitut tavoitteet tukevat merkittävällä tavalla uuden energiateknologian kehittämistä ja työpaikkojen luomista Euroopan unionissa sekä AKT-maissa;

| 14. | korostaa jälleen, miten tärkeää on lisätä EU:n ja AKT-maiden yhteistä tutkimusta ja pääomapanostuksia energiainfrastruktuurin rakentamiseen ja uudenaikaistamiseen sekä EU:ssa että AKT-maissa erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja yhteisyritysten avulla tai mahdollisuuksien mukaan julkisen sektorin eri toimijoiden välisten kumppanuuksien avulla, jotta kannustetaan molempia osapuolia hyödyttävään teknologian siirtoon ja edistetään AKT-maiden energianlähteiden yhdistelmien monipuolistamista; |
| --- | --- |

14.

korostaa jälleen, miten tärkeää on lisätä EU:n ja AKT-maiden yhteistä tutkimusta ja pääomapanostuksia energiainfrastruktuurin rakentamiseen ja uudenaikaistamiseen sekä EU:ssa että AKT-maissa erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja yhteisyritysten avulla tai mahdollisuuksien mukaan julkisen sektorin eri toimijoiden välisten kumppanuuksien avulla, jotta kannustetaan molempia osapuolia hyödyttävään teknologian siirtoon ja edistetään AKT-maiden energianlähteiden yhdistelmien monipuolistamista;

| 15. | kehottaa AKT-maita räätälöimään ja toteuttamaan kansallisia ilmastonmuutosta koskevia innovointistrategioita omien tarpeidensa ja oman politiikkansa mukaisesti ottaen myös huomioon niiden myönteiset heijastusvaikutukset terveyteen, koulutukseen ja työllisyyteen; |
| --- | --- |

15.

kehottaa AKT-maita räätälöimään ja toteuttamaan kansallisia ilmastonmuutosta koskevia innovointistrategioita omien tarpeidensa ja oman politiikkansa mukaisesti ottaen myös huomioon niiden myönteiset heijastusvaikutukset terveyteen, koulutukseen ja työllisyyteen;

| 16. | kehottaa EU:ta tukemaan innovatiivisia ratkaisuja ja hankkeita, joita on jo käynnistetty AKT-maissa; |
| --- | --- |

16.

kehottaa EU:ta tukemaan innovatiivisia ratkaisuja ja hankkeita, joita on jo käynnistetty AKT-maissa;

| 17. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita painostamaan AKT-maissa tällä hetkellä toimivia eurooppalaisia yrityksiä ja hyväksymään niitä koskevaa sitovaa lainsäädäntöä, jotta ne näyttäisivät esimerkkiä kestävän kehityksen, pienten hiilidioksidipäästöjen, ympäristön suojelun sekä maaperän ja vesistöjen suojelun suhteen; katsoo tämän voivan tapahtua myös teknologian ja asiantuntemuksen vaihdon muodossa; |
| --- | --- |

17.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita painostamaan AKT-maissa tällä hetkellä toimivia eurooppalaisia yrityksiä ja hyväksymään niitä koskevaa sitovaa lainsäädäntöä, jotta ne näyttäisivät esimerkkiä kestävän kehityksen, pienten hiilidioksidipäästöjen, ympäristön suojelun sekä maaperän ja vesistöjen suojelun suhteen; katsoo tämän voivan tapahtua myös teknologian ja asiantuntemuksen vaihdon muodossa;

| 18. | kehottaa AKT-maita määräämään seuraamuksia alueellaan toimiville EU:n yrityksille, jotka eivät toimi edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti ja jotka eivät siis osallistu esimerkiksi tällaiseen vaihtoon; |
| --- | --- |

18.

kehottaa AKT-maita määräämään seuraamuksia alueellaan toimiville EU:n yrityksille, jotka eivät toimi edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti ja jotka eivät siis osallistu esimerkiksi tällaiseen vaihtoon;

| 19. | korostaa kehittyneiden maiden yritysten, julkisen sektorin, tutkimuslaitosten ja AKT-maiden vastaavien toimijoiden välisen, molempia osapuolia hyödyttävän yhteistyön merkitystä ja kehottaa perustamaan niiden välille teknologiakumppanuuksia; vaatii parempaa tietoa jo olemassa olevista, teknologian siirron alaa koskevista yhteistyöjärjestelyistä sekä tällaisia toimia koskevan rekisterin ja lisensointitietoja ja parhaita käytäntöjä koskevan globaalin tietokannan perustamista; |
| --- | --- |

19.

korostaa kehittyneiden maiden yritysten, julkisen sektorin, tutkimuslaitosten ja AKT-maiden vastaavien toimijoiden välisen, molempia osapuolia hyödyttävän yhteistyön merkitystä ja kehottaa perustamaan niiden välille teknologiakumppanuuksia; vaatii parempaa tietoa jo olemassa olevista, teknologian siirron alaa koskevista yhteistyöjärjestelyistä sekä tällaisia toimia koskevan rekisterin ja lisensointitietoja ja parhaita käytäntöjä koskevan globaalin tietokannan perustamista;

| 20. | kehottaa tehostamaan kumppanuusyhteistyötä hallitusten välisten ja kansainvälisten elinten kanssa; korostaa, että myös alemmalla paikallistasolla, myös kansalaisjärjestöjen ja yhteisöperustaisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä pitäisi edistää; |
| --- | --- |

20.

kehottaa tehostamaan kumppanuusyhteistyötä hallitusten välisten ja kansainvälisten elinten kanssa; korostaa, että myös alemmalla paikallistasolla, myös kansalaisjärjestöjen ja yhteisöperustaisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä pitäisi edistää;

| 21. | korostaa tarvetta perustaa ilmastoteknologian keskus (Climate Technology Centre) ja verkosto vauhdittamaan kansainvälistä yhteistyötä keskeisen teknologian parissa ja tarjoamaan tukea, järjestämään koulutusta ja kehittämään yhteisiä valmiuksia; korostaa, että ilmastoteknologian siirtoa varten perustettujen uusien maailmanlaajuisten rakenteiden pitäisi olla kevyempiä ja vähemmän byrokraattisia; |
| --- | --- |

21.

korostaa tarvetta perustaa ilmastoteknologian keskus (Climate Technology Centre) ja verkosto vauhdittamaan kansainvälistä yhteistyötä keskeisen teknologian parissa ja tarjoamaan tukea, järjestämään koulutusta ja kehittämään yhteisiä valmiuksia; korostaa, että ilmastoteknologian siirtoa varten perustettujen uusien maailmanlaajuisten rakenteiden pitäisi olla kevyempiä ja vähemmän byrokraattisia;

| 22. | pitää tärkeänä etelä–etelä-yhteistyötä, joka voi johtaa teknologiseen omavaraisuuteen ja auttaa siten välttämään teollis- ja tekijänoikeuksista mahdollisesti syntyviä konflikteja; kannustaa AKT-maita perustamaan nykyisten kansallisten tutkimuslaitosten alueellisia tutkimus- ja kehitysyhteistyön foorumeita/verkostoja ilmastoteknologian kehittämistä varten tutkimus- ja kehitystyön resurssien ja kulujen jakamiseksi; |
| --- | --- |

22.

pitää tärkeänä etelä–etelä-yhteistyötä, joka voi johtaa teknologiseen omavaraisuuteen ja auttaa siten välttämään teollis- ja tekijänoikeuksista mahdollisesti syntyviä konflikteja; kannustaa AKT-maita perustamaan nykyisten kansallisten tutkimuslaitosten alueellisia tutkimus- ja kehitysyhteistyön foorumeita/verkostoja ilmastoteknologian kehittämistä varten tutkimus- ja kehitystyön resurssien ja kulujen jakamiseksi;

| 23. | kehottaa EU:ta ja AKT-maiden hallituksia edistämään ilmastonmuutostutkimusta yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa ja lisäämään sen rahoitusta sekä parantamaan yliopistojen ja tutkimuslaitosten keskinäisiä yhteyksiä, jotta yhteisiin ongelmiin löydettäisiin yhteisiä ratkaisuja (esimerkiksi kehittämällä veden säästämistä ja veden uudelleenkäyttöä koskevia tekniikoita); |
| --- | --- |

23.

kehottaa EU:ta ja AKT-maiden hallituksia edistämään ilmastonmuutostutkimusta yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa ja lisäämään sen rahoitusta sekä parantamaan yliopistojen ja tutkimuslaitosten keskinäisiä yhteyksiä, jotta yhteisiin ongelmiin löydettäisiin yhteisiä ratkaisuja (esimerkiksi kehittämällä veden säästämistä ja veden uudelleenkäyttöä koskevia tekniikoita);

| 24. | kehottaa edistämään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia teknologian tutkimuksen, kehittämisen ja käyttöönoton alalla sekä perustamaan EU:n ja AKT-maiden yritysten välisiä yhteisyrityksiä; kehottaa myös EU:ta ja sen jäsenvaltioita antamaan taloudellista ja teknistä tukea AKT-maissa tehtäviin teknologian kehittämistä ja siirtoa koskeviin investointeihin ja kannustamaan siten yrityksiä yhteistyöhön; |
| --- | --- |

24.

kehottaa edistämään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia teknologian tutkimuksen, kehittämisen ja käyttöönoton alalla sekä perustamaan EU:n ja AKT-maiden yritysten välisiä yhteisyrityksiä; kehottaa myös EU:ta ja sen jäsenvaltioita antamaan taloudellista ja teknistä tukea AKT-maissa tehtäviin teknologian kehittämistä ja siirtoa koskeviin investointeihin ja kannustamaan siten yrityksiä yhteistyöhön;

| 25. | kehottaa ottamaan paikalliset kansalaisjärjestöt kunnolla mukaan teknologian levittämiseen ja valmiuksien kehittämiseen; korostaa kansalaisjärjestöjen paikallistuntemuksen merkitystä uuden teknologian käyttöönoton onnistumisen kannalta; |
| --- | --- |

25.

kehottaa ottamaan paikalliset kansalaisjärjestöt kunnolla mukaan teknologian levittämiseen ja valmiuksien kehittämiseen; korostaa kansalaisjärjestöjen paikallistuntemuksen merkitystä uuden teknologian käyttöönoton onnistumisen kannalta;

| 26. | huomauttaa, että AKT-maihin kuuluu suuri joukko eristyksissä olevia yhteisöjä ja saaria, ja kehottaa siksi ottamaan paikallisen energiantuotannon lisäämisen ensisijaiseksi tavoitteeksi; |
| --- | --- |

26.

huomauttaa, että AKT-maihin kuuluu suuri joukko eristyksissä olevia yhteisöjä ja saaria, ja kehottaa siksi ottamaan paikallisen energiantuotannon lisäämisen ensisijaiseksi tavoitteeksi;

| 27. | huomauttaa, että energiaan liittyvän ja ympäristöä säästävän teknologian kehittämiseen ja siirtoon on kiinnitettävä erityistä huomiota; katsoo, että julkista kehitysapua pitäisi keskittää enemmän energiatehokkaan teknologian ja uusiutuvan energian hajautetun tuotannon kehittämiseen AKT-maissa ja että tämä vähentäisi köyhyyttä ja parantaisi työllisyysmahdollisuuksia; muistuttaa, ettei ydinenergia ole ratkaisu, jolla turvataan vain vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttava kehitys; korostaa, että tekniikoiden pitäisi myös osoittaa olevan tehokkaita ja taloudellisesti kannattavia ja että niiden käyttöönotossa pitäisi noudattaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kestävyyden eri ulottuvuudet, myös terveydelliset, ekologiset, teknologiset, taloudelliset, sosiokulttuuriset ja institutionaaliset näkökohdat; |
| --- | --- |

27.

huomauttaa, että energiaan liittyvän ja ympäristöä säästävän teknologian kehittämiseen ja siirtoon on kiinnitettävä erityistä huomiota; katsoo, että julkista kehitysapua pitäisi keskittää enemmän energiatehokkaan teknologian ja uusiutuvan energian hajautetun tuotannon kehittämiseen AKT-maissa ja että tämä vähentäisi köyhyyttä ja parantaisi työllisyysmahdollisuuksia; muistuttaa, ettei ydinenergia ole ratkaisu, jolla turvataan vain vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttava kehitys; korostaa, että tekniikoiden pitäisi myös osoittaa olevan tehokkaita ja taloudellisesti kannattavia ja että niiden käyttöönotossa pitäisi noudattaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kestävyyden eri ulottuvuudet, myös terveydelliset, ekologiset, teknologiset, taloudelliset, sosiokulttuuriset ja institutionaaliset näkökohdat;

| 28. | korostaa, että talouskumppanuussopimusten täytyy vaikuttaa myönteisesti teknologian levittämisen edistämiseen ja innovointivalmiuksien parantamiseen AKT-maiden alueella, kuten tekstiluonnoksessa teknologian kehittämistä ja siirtoa koskevista tehostetuista toimista todetaan; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että talouskumppanuussopimusten täytyy vaikuttaa myönteisesti teknologian levittämisen edistämiseen ja innovointivalmiuksien parantamiseen AKT-maiden alueella, kuten tekstiluonnoksessa teknologian kehittämistä ja siirtoa koskevista tehostetuista toimista todetaan;

| 29. | korostaa, että AKT-maiden pitäisi hyödyntää paremmin puhtaan kehityksen mekanismia, jota on määrä uudistaa Kööpenhaminan kokouksen jälkeen; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että AKT-maiden pitäisi hyödyntää paremmin puhtaan kehityksen mekanismia, jota on määrä uudistaa Kööpenhaminan kokouksen jälkeen;

| 30. | korostaa tarvetta keskittyä erityisesti teknologian tarjoamiin mahdollisuuksiin lieventää ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen AKT-maissa; |
| --- | --- |

30.

korostaa tarvetta keskittyä erityisesti teknologian tarjoamiin mahdollisuuksiin lieventää ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen AKT-maissa;

| 31. | korostaa, että on varmistettava, että teknologian kehittämistä ja siirtoa sekä valmiuksien kehittämiseen tähtäävää hanketoimintaa seurataan, valvotaan ja arvioidaan rutiininomaisesti; kehottaa laatimaan säännöllisiä kertomuksia vallitsevasta tilanteesta, mahdollisuuksista ja parannustarpeesta, jotta arvioinnissa tehtyjen havaintojen pohjalta voidaan laatia suosituksia; korostaa, miten tärkeää on jakaa saatuja kokemuksia; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että on varmistettava, että teknologian kehittämistä ja siirtoa sekä valmiuksien kehittämiseen tähtäävää hanketoimintaa seurataan, valvotaan ja arvioidaan rutiininomaisesti; kehottaa laatimaan säännöllisiä kertomuksia vallitsevasta tilanteesta, mahdollisuuksista ja parannustarpeesta, jotta arvioinnissa tehtyjen havaintojen pohjalta voidaan laatia suosituksia; korostaa, miten tärkeää on jakaa saatuja kokemuksia;

| 32. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille sekä UNFCCC:n sihteeristölle. |
| --- | --- |

32.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille sekä UNFCCC:n sihteeristölle.

PÄÄTÖSLAUSELMA (9)

vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisesta: innovatiivisia ratkaisuja sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontui Kinshasassa (Kongon demokraattisessa tasavallassa) 2.–4. joulukuuta 2010,

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen, jossa asetetaan vuosituhannen kehitystavoitteet kansainvälisen yhteisön yhteisesti sopimaksi köyhyyden poistamisen perusteeksi,

ottaa huomioon 21.–22. maaliskuuta 2002 pidetyssä kehitysrahoitusta koskevassa YK:n kansainvälisessä konferenssissa hyväksytyn Monterreyn konsensuksen ja 2. joulukuuta 2008 annetun kehitysrahoitusta koskevan Dohan julistuksen, joka hyväksyttiin Monterreyn konsensuksen täytäntöönpanoa tarkastelevassa kansainvälisessä kehitysrahoituksen seurantakonferenssissa,

ottaa huomioon Ljubljanassa 20. maaliskuuta 2008 hyväksymänsä päätöslauselman elintarviketurvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä AKT-maissa ja AKT:n ja EU:n yhteistyön asemasta (10),

ottaa huomioon avun tuloksellisuutta koskevan Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman,

ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle nimeltä ”Verotus ja kehitys: yhteistyö kehitysmaiden kanssa hyvän hallintotavan edistämiseksi verotusalalla” (KOM(2010)0163),

ottaa huomioon Addis Abebassa esitetyn vaatimuksen äitien terveyttä koskevista kiireisistä toimista (Addis Abeba Call to Urgent Action for Maternal Health),

ottaa huomioon Berliinissä esitetyn toimintavaatimuksen (Berlin Call to Action) ja kansalaisjärjestöjen strategisia vaihtoehtoja koskevan asiakirjan (Strategic Options for NGOs), jotka molemmat julkistettiin kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD) 15. vuosipäivän kunniaksi,

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin heinäkuussa 2009 antaman kertomuksen vuosituhatjulistuksen täytäntöönpanosta,

ottaa huomioon yleissopimuksen lapsen oikeuksista (CRC) sekä kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW),

ottaa huomioon UNDP:n tammikuussa 2010 julkaistun kertomuksen ”Beyond the Midpoint: achieving the Millennium Development Goals” (Yli puolivälin: vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttaminen),

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) vuonna 2008 julkaiseman kertomuksen nimeltä ”Primary health care: now more than ever” (Perusterveydenhuoltoa – nyt enemmän kuin koskaan),

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, jonka on ratifioinut 95 valtiota ja johon Euroopan unioni on liittymässä, sekä erityisesti sen 32 artiklan,

ottaa huomioon YK:n kehitysohjelman (UNDP), YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA), YK:n lastenrahaston (UNICEF) ja Maailman elintarvikeohjelman (WFP) tammikuussa 2010 julkaistun kertomuksen nimeltä ”Stocktaking on the Millennium Development Goals” (Vuosituhannen kehitystavoitteiden arviointi),

ottaa huomioon UNICEFin syyskuussa 2010 julkaiseman kertomuksen nimeltä ”Progress for children – Achieving the MDGs with equity” (Edistystä lapsille – vuosituhattavoitteiden saavuttaminen oikeudenmukaisesti),

ottaa huomioon Roomassa 16.–18. marraskuuta 2009 pidetyn maailman elintarvikehuippukokouksen julistuksen,

ottaa huomioon Euroopan komission 21. huhtikuuta 2010 julkaiseman EU:n kaksitoistakohtaisen toimintasuunnitelman vuosituhannen kehitystavoitteiden tukemisesta,

ottaa huomioon YK:n teollistamisjärjestön (UNIDO) teollista kehitystä koskevan kertomuksen ”Breaking In and Moving Up: New Industrial Challenges for the Bottom Billion and the Middle-Income Countries” (Sisään ja ylös: köyhimmän miljardin ja keskitulotason maiden uudet teolliset haasteet) vuodelta 2009,

ottaa huomioon New Yorkissa 20.–22. syyskuuta 2010 pidetyn YK:n yleiskokouksen korkean tason täysistunnon, jossa käsiteltiin vuosituhannen kehitystavoitteita, sekä sen päätösasiakirjan,

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 64/131 vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisesta vammaisten osalta,

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.732/10/lopullinen),

| A. | ottaa huomioon, että YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) (11) arvioi, että vuonna 2010 aliravittujen ihmisten määrä koko maailmassa laski 925 miljoonaan, kun taas vuonna 2009 aliravittuja oli miljardi, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) (11) arvioi, että vuonna 2010 aliravittujen ihmisten määrä koko maailmassa laski 925 miljoonaan, kun taas vuonna 2009 aliravittuja oli miljardi,

| B. | ottaa huomioon, että eri kriisien (energia-, ruoka-, talous- ja rahoituskriisien) vaikutukset AKT-maihin ovat lisähaaste köyhyyden torjunnalle ja voivat vaarantaa vuosituhattavoitteiden saavuttamisen, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että eri kriisien (energia-, ruoka-, talous- ja rahoituskriisien) vaikutukset AKT-maihin ovat lisähaaste köyhyyden torjunnalle ja voivat vaarantaa vuosituhattavoitteiden saavuttamisen,

| C. | katsoo, että tarvitaan kannustimia, joilla lisätään sijoittajien osallistumista hankkeisiin, joilla on myönteisiä paikallisia taloudellisia, sosiaalisia ja ekologisia vaikutuksia, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että tarvitaan kannustimia, joilla lisätään sijoittajien osallistumista hankkeisiin, joilla on myönteisiä paikallisia taloudellisia, sosiaalisia ja ekologisia vaikutuksia,

| D. | katsoo, että talouskumppanuussopimuksilla (EPA) on otettava käyttöön verouudistuksia tukevia toimenpiteitä, joilla tasapainotetaan kaupan vapauttamiseen liittyvästä tullien poistamisesta aiheutunutta tullitulojen menetystä, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että talouskumppanuussopimuksilla (EPA) on otettava käyttöön verouudistuksia tukevia toimenpiteitä, joilla tasapainotetaan kaupan vapauttamiseen liittyvästä tullien poistamisesta aiheutunutta tullitulojen menetystä,

| E. | ottaa huomioon, että äärimmäinen köyhyys on vähentynyt viime vuosina hyvin vähän ja että väestön kasvun vuoksi äärimmäisessä köyhyydessä elävien määrä on itse asiassa kasvanut 27 miljoonalla Saharan eteläpuolisessa Afrikassa (12), |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että äärimmäinen köyhyys on vähentynyt viime vuosina hyvin vähän ja että väestön kasvun vuoksi äärimmäisessä köyhyydessä elävien määrä on itse asiassa kasvanut 27 miljoonalla Saharan eteläpuolisessa Afrikassa (12),

| F. | ottaa huomioon, että liian monilta lapsilta, etenkin köyhimmiltä ja syrjäytyneimmiltä, evätään edelleen oikeus koulutukseen (vuonna 2008 yli sata miljoonaa lasta ei käynyt koulua, ja 52 prosenttia heistä oli tyttöjä) ja että erityisesti Afrikassa lapset, jotka eivät käy tällä hetkellä koulua, eivät ole saaneet koskaan minkäänlaista muodollista koulutusta (13); ottaa huomioon, että 80 prosenttia maailman vammaisista elää kehitysmaissa ja että yli 98 prosenttia näissä maissa elävistä vammaisista lapsista ei saa kokopäiväistä opetusta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että liian monilta lapsilta, etenkin köyhimmiltä ja syrjäytyneimmiltä, evätään edelleen oikeus koulutukseen (vuonna 2008 yli sata miljoonaa lasta ei käynyt koulua, ja 52 prosenttia heistä oli tyttöjä) ja että erityisesti Afrikassa lapset, jotka eivät käy tällä hetkellä koulua, eivät ole saaneet koskaan minkäänlaista muodollista koulutusta (13); ottaa huomioon, että 80 prosenttia maailman vammaisista elää kehitysmaissa ja että yli 98 prosenttia näissä maissa elävistä vammaisista lapsista ei saa kokopäiväistä opetusta,

| G. | katsoo, että sukupuoleen, etniseen taustaan, tuloihin, kieleen tai vammaisuuteen perustuva eriarvoisuus on merkittävä este yleisen opetuksen tarjoamiselle ja että ellei tietoja näiden ryhmien osallistumisesta kirjata, saavutettua edistystä on vaikeaa mitata; katsoo, ettei sukupuolten epätasa-arvon poistamista koskevaa tavoitetta ole saavutettu, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että sukupuoleen, etniseen taustaan, tuloihin, kieleen tai vammaisuuteen perustuva eriarvoisuus on merkittävä este yleisen opetuksen tarjoamiselle ja että ellei tietoja näiden ryhmien osallistumisesta kirjata, saavutettua edistystä on vaikeaa mitata; katsoo, ettei sukupuolten epätasa-arvon poistamista koskevaa tavoitetta ole saavutettu,

| H. | katsoo, että köyhyyden poistaminen edellyttää myös osallistumista demokratiaan sekä talouden rakenteiden muuttamista siten, että kaikille naisille tarjotaan yhdenvertaiset mahdollisuudet sekä mahdollisuus käyttää resursseja ja julkisia palveluja, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että köyhyyden poistaminen edellyttää myös osallistumista demokratiaan sekä talouden rakenteiden muuttamista siten, että kaikille naisille tarjotaan yhdenvertaiset mahdollisuudet sekä mahdollisuus käyttää resursseja ja julkisia palveluja,

| I. | ottaa huomioon, että eräiden terveyteen liittyvien vuosituhattavoitteiden toteuttamisessa saavutetusta merkittävästä edistyksestä huolimatta kolme terveyteen liittyvää vuosituhattavoitetta ja erityisesti äitiyskuolleisuuteen liittyvä tavoite ovat kauimpana toteutumisesta, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että eräiden terveyteen liittyvien vuosituhattavoitteiden toteuttamisessa saavutetusta merkittävästä edistyksestä huolimatta kolme terveyteen liittyvää vuosituhattavoitetta ja erityisesti äitiyskuolleisuuteen liittyvä tavoite ovat kauimpana toteutumisesta,

| J. | ottaa huomioon, että alle viisivuotiaiden lasten kuolleisuus on vähentynyt vuosina 1990–2008 maailmanlaajuisesti 90:stä 65 kuolemantapaukseen tuhatta elävänä syntynyttä lasta kohti rutiiniluonteisten rokotusohjelmien kattavuuden parantumisen ja toisen rokotusmahdollisuuden tarjoamisen vuoksi, mutta alle viisivuotiaiden lasten kuolleisuusaste ei laske vieläkään riittävällä tavalla vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2015 mennessä, varsinkaan Saharan eteläpuolisessa Afrikassa (14), ja alle viisivuotiaiden vammaisten lasten kuolleisuusaste on 80 prosenttia sellaisissakin maissa, joissa alle viisivuotiaiden kuolleisuusaste on laskenut alle 20 prosenttiin (15), |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että alle viisivuotiaiden lasten kuolleisuus on vähentynyt vuosina 1990–2008 maailmanlaajuisesti 90:stä 65 kuolemantapaukseen tuhatta elävänä syntynyttä lasta kohti rutiiniluonteisten rokotusohjelmien kattavuuden parantumisen ja toisen rokotusmahdollisuuden tarjoamisen vuoksi, mutta alle viisivuotiaiden lasten kuolleisuusaste ei laske vieläkään riittävällä tavalla vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2015 mennessä, varsinkaan Saharan eteläpuolisessa Afrikassa (14), ja alle viisivuotiaiden vammaisten lasten kuolleisuusaste on 80 prosenttia sellaisissakin maissa, joissa alle viisivuotiaiden kuolleisuusaste on laskenut alle 20 prosenttiin (15),

| K. | ottaa huomioon, että alipainon esiintyvyys alle viisivuotiailla lapsilla laski koko maailmassa 31 prosentista 26 prosenttiin vuosina 1990–2008 ja että useimmat maat, joissa kehitys kohti vuosituhattavoitetta 1 ei ole riittävää tai sitä ei tapahdu lainkaan, sijaitsevat Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja Etelä-Aasiassa (16), |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että alipainon esiintyvyys alle viisivuotiailla lapsilla laski koko maailmassa 31 prosentista 26 prosenttiin vuosina 1990–2008 ja että useimmat maat, joissa kehitys kohti vuosituhattavoitetta 1 ei ole riittävää tai sitä ei tapahdu lainkaan, sijaitsevat Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja Etelä-Aasiassa (16),

| L. | ottaa huomioon, ettei äitien terveyden parantamista koskevaa tavoitetta olla vieläkään saavuttamassa, sillä maailmanlaajuinen äitiyskuolleisuusaste on laskenut vuodessa yhden prosentin, vaikka sen pitäisi laskea vuodessa 5,5 prosenttia, jotta äitiyskuolleisuuden vähentämistä vuoteen 2015 mennessä koskeva vuosituhattavoite voitaisiin saavuttaa (17); ottaa huomioon, että monet naiset saavat vaurioita, tulehduksia tai sairauksia tai vammautuvat raskauden tai synnytyksen komplikaatioiden seurauksena, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, ettei äitien terveyden parantamista koskevaa tavoitetta olla vieläkään saavuttamassa, sillä maailmanlaajuinen äitiyskuolleisuusaste on laskenut vuodessa yhden prosentin, vaikka sen pitäisi laskea vuodessa 5,5 prosenttia, jotta äitiyskuolleisuuden vähentämistä vuoteen 2015 mennessä koskeva vuosituhattavoite voitaisiin saavuttaa (17); ottaa huomioon, että monet naiset saavat vaurioita, tulehduksia tai sairauksia tai vammautuvat raskauden tai synnytyksen komplikaatioiden seurauksena,

| M. | ottaa huomioon, että useimmat HIV-positiiviset elävät Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja että useimmat heistä ovat naisia; ottaa huomioon, että puolet maailman HIV-positiivisista raskaana olevista naisista saa nykyisin antiretroviraalista hoitoa, jolla torjutaan sitä vaaraa, että HIV siirtyisi äidiltä lapselle, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että useimmat HIV-positiiviset elävät Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja että useimmat heistä ovat naisia; ottaa huomioon, että puolet maailman HIV-positiivisista raskaana olevista naisista saa nykyisin antiretroviraalista hoitoa, jolla torjutaan sitä vaaraa, että HIV siirtyisi äidiltä lapselle,

| N. | katsoo, että opetus, jota annetaan koko koulu-uran eri vaiheissa järjestettävien opetusohjelmien muodossa, on keskeinen keino torjua HIV:tä, malariaa, tuberkuloosia ja vähälle huomiolle jääneitä trooppisia sairauksia sekä vähentää niiden lyömää häpeän leimaa, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että opetus, jota annetaan koko koulu-uran eri vaiheissa järjestettävien opetusohjelmien muodossa, on keskeinen keino torjua HIV:tä, malariaa, tuberkuloosia ja vähälle huomiolle jääneitä trooppisia sairauksia sekä vähentää niiden lyömää häpeän leimaa,

| O. | ottaa huomioon, että YK:n arvioiden mukaan maailmassa on palkattava yli kymmenen miljoonaa opettajaa, jotta kansainvälisesti sovittu tavoite, joka koskee peruskoulutuksen takaamista kaikille, voidaan saavuttaa vuoteen 2015 mennessä (18), |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että YK:n arvioiden mukaan maailmassa on palkattava yli kymmenen miljoonaa opettajaa, jotta kansainvälisesti sovittu tavoite, joka koskee peruskoulutuksen takaamista kaikille, voidaan saavuttaa vuoteen 2015 mennessä (18),

| P. | ottaa huomioon, että malaria on edelleen merkittävä uhka lähes puolelle maailman väestöstä, että 90 prosenttia kaikista malariakuolemista tapahtuu Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, pääosin alle viisivuotiaiden lasten keskuudessa, että malarialla voi olla myös muita vaarallisia terveysvaikutuksia, esimerkiksi anemia, alhainen syntymäpaino, keskosuus, lapsikuolleisuus ja äitiyskuolema, ja että hyönteismyrkyllä käsiteltyjen verkkojen on osoitettu vähentävän lasten kuolemia noin 20 prosenttia (19), |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että malaria on edelleen merkittävä uhka lähes puolelle maailman väestöstä, että 90 prosenttia kaikista malariakuolemista tapahtuu Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, pääosin alle viisivuotiaiden lasten keskuudessa, että malarialla voi olla myös muita vaarallisia terveysvaikutuksia, esimerkiksi anemia, alhainen syntymäpaino, keskosuus, lapsikuolleisuus ja äitiyskuolema, ja että hyönteismyrkyllä käsiteltyjen verkkojen on osoitettu vähentävän lasten kuolemia noin 20 prosenttia (19),

| Q. | ottaa huomioon, että myös tuberkuloosin esiintyvyys eli tapausten määrä sataa tuhatta ihmistä kohden on vähentynyt maailmanlaajuisesti, mutta tavoitteita, jotka koskevat esiintyvyyden ja kuolleisuuden puolittamista vuoteen 2015 mennessä, ei todennäköisesti saavuteta, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että myös tuberkuloosin esiintyvyys eli tapausten määrä sataa tuhatta ihmistä kohden on vähentynyt maailmanlaajuisesti, mutta tavoitteita, jotka koskevat esiintyvyyden ja kuolleisuuden puolittamista vuoteen 2015 mennessä, ei todennäköisesti saavuteta,

| R. | ottaa huomioon, että maailmassa on yli 650 miljoonaa vammaista, että heistä 80 prosenttia elää kehitysmaissa ja että he ovat useimmiten työttömiä ja elävät köyhyysrajan alapuolella, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että maailmassa on yli 650 miljoonaa vammaista, että heistä 80 prosenttia elää kehitysmaissa ja että he ovat useimmiten työttömiä ja elävät köyhyysrajan alapuolella,

| S. | ottaa huomioon, että AKT-maat kohtaavat edelleen monia ympäristöhaasteita, jotka liittyvät saasteisiin, ilmastonmuutokseen ja metsien hävittämiseen, ja että nämä seikat voivat vaikuttaa kielteisesti paikallisten maataloustuotteiden tarjontaan, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että AKT-maat kohtaavat edelleen monia ympäristöhaasteita, jotka liittyvät saasteisiin, ilmastonmuutokseen ja metsien hävittämiseen, ja että nämä seikat voivat vaikuttaa kielteisesti paikallisten maataloustuotteiden tarjontaan,

| T. | ottaa huomioon, että juomaveden lähteiden parantamisen alalla maailmanlaajuinen kehitys on hyvällä mallilla ja että afrikkalaisia, joilla on käytössään turvallinen juomaveden lähde, on nyt 207 miljoonaa enemmän, mutta Saharan eteläpuolisessa Afrikassa hyviä juomaveden lähteitä on edelleen vähemmän kuin muilla alueilla ja joissakin maissa edistys puhtaanapidon alalla on ollut hyvin vähäistä, sillä kyseisissä maissa 95 prosenttia köyhimmistä tekee tarpeensa taivasalle, (20) |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että juomaveden lähteiden parantamisen alalla maailmanlaajuinen kehitys on hyvällä mallilla ja että afrikkalaisia, joilla on käytössään turvallinen juomaveden lähde, on nyt 207 miljoonaa enemmän, mutta Saharan eteläpuolisessa Afrikassa hyviä juomaveden lähteitä on edelleen vähemmän kuin muilla alueilla ja joissakin maissa edistys puhtaanapidon alalla on ollut hyvin vähäistä, sillä kyseisissä maissa 95 prosenttia köyhimmistä tekee tarpeensa taivasalle, (20)

| U. | ottaa huomioon, että Saharan eteläpuolisessa Afrikassa on edelleen eniten slummeja, vaikka slummeissa elävien määrä on vähentynyt maailmanlaajuisesti, |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Saharan eteläpuolisessa Afrikassa on edelleen eniten slummeja, vaikka slummeissa elävien määrä on vähentynyt maailmanlaajuisesti,

| V. | ottaa huomioon, että koko maailmassa 215 miljoonaa lasta joutuu tekemään työtä ja 115 miljoonaa lasta on ILO:n määritelmän mukaan työn pahimpien muotojen uhreja (21), |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että koko maailmassa 215 miljoonaa lasta joutuu tekemään työtä ja 115 miljoonaa lasta on ILO:n määritelmän mukaan työn pahimpien muotojen uhreja (21),

| W. | ottaa huomioon, että UNICEFin mukaan termillä ”lapsityö” tarkoitetaan kaikenlaista alle 18-vuotiaiden tekemää työtä, joka on vaarallista tai haittaa lapsen koulutusta tai vahingoittaa lapsen terveyttä tai fyysistä, psyykkistä, henkistä, moraalista tai sosiaalista kehitystä, |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että UNICEFin mukaan termillä ”lapsityö” tarkoitetaan kaikenlaista alle 18-vuotiaiden tekemää työtä, joka on vaarallista tai haittaa lapsen koulutusta tai vahingoittaa lapsen terveyttä tai fyysistä, psyykkistä, henkistä, moraalista tai sosiaalista kehitystä,

| X. | ottaa huomioon, että vaikka kahdeksannen vuosituhattavoitteen alalla on edistytty lisää, maailmanlaajuinen kehitysyhteistyö on kärsinyt merkittäviä takaiskuja, jotka haittaavat vuosituhattavoitteiden saavuttamista, |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että vaikka kahdeksannen vuosituhattavoitteen alalla on edistytty lisää, maailmanlaajuinen kehitysyhteistyö on kärsinyt merkittäviä takaiskuja, jotka haittaavat vuosituhattavoitteiden saavuttamista,

| Y. | katsoo, ettei vuosituhattavoitteita saavuteta ilman vastuuntuntoa, hyvää hallintotapaa, demokratiaa, turvallisuutta, kehitystä, ihmisoikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa, |
| --- | --- |

Y.

katsoo, ettei vuosituhattavoitteita saavuteta ilman vastuuntuntoa, hyvää hallintotapaa, demokratiaa, turvallisuutta, kehitystä, ihmisoikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa,

| Z. | katsoo, että jos kaikki avunantajat saavuttaisivat julkista kehitysapua koskevan 0,7 prosentin tavoitteen vuoteen 2015 mennessä, kehitysapua kerättäisiin vuodessa yli 300 miljardia Yhdysvaltain dollaria, |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että jos kaikki avunantajat saavuttaisivat julkista kehitysapua koskevan 0,7 prosentin tavoitteen vuoteen 2015 mennessä, kehitysapua kerättäisiin vuodessa yli 300 miljardia Yhdysvaltain dollaria,

| AA. | ottaa huomioon, että rauhan, turvallisuuden, demokratian ja poliittisen vakauden puuttuminen estää usein köyhiä maita hyödyntämästä kaikkia kehitysmahdollisuuksiaan, |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että rauhan, turvallisuuden, demokratian ja poliittisen vakauden puuttuminen estää usein köyhiä maita hyödyntämästä kaikkia kehitysmahdollisuuksiaan,

| AB. | ottaa huomioon, että maan omistaminen kannustaa yksilöitä, perheitä ja yhteisöjä ottamaan vastuun omasta kehityksestään ja varmistamaan elintarviketurvan paikallisella tasolla, |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että maan omistaminen kannustaa yksilöitä, perheitä ja yhteisöjä ottamaan vastuun omasta kehityksestään ja varmistamaan elintarviketurvan paikallisella tasolla,

| 1. | muistuttaa, että vuosituhattavoitteita koskevat kansainväliset sitoumukset edellyttävät sitä, että kehitysmaat antavat vuoteen 2015 mennessä 0,7 prosenttia bruttokansantuotteestaan julkiseen kehitysapuun; muistuttaa, että EU:n kehitysapu jää tällä hetkellä vuosituhattavoitteen mukaisesta kehitysavun määrästä noin 20 miljardia euroa; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että vuosituhattavoitteita koskevat kansainväliset sitoumukset edellyttävät sitä, että kehitysmaat antavat vuoteen 2015 mennessä 0,7 prosenttia bruttokansantuotteestaan julkiseen kehitysapuun; muistuttaa, että EU:n kehitysapu jää tällä hetkellä vuosituhattavoitteen mukaisesta kehitysavun määrästä noin 20 miljardia euroa;

| 2. | pitää myönteisenä New Yorkissa pidetyn YK:n huippukokouksen tuloksia, sillä ne ovat selvä merkki siitä, että kaikki maat ovat edelleen sitoutuneita tavoitteiden saavuttamiseen vuoteen 2015 mennessä, myös nykyisessä vaikeassa kansainvälisessä tilanteessa; |
| --- | --- |

2.

pitää myönteisenä New Yorkissa pidetyn YK:n huippukokouksen tuloksia, sillä ne ovat selvä merkki siitä, että kaikki maat ovat edelleen sitoutuneita tavoitteiden saavuttamiseen vuoteen 2015 mennessä, myös nykyisessä vaikeassa kansainvälisessä tilanteessa;

| 3. | muistuttaa, että vuosituhattavoitteiden saavuttamisen alalla on tapahtunut paljon edistystä; kehottaa siksi yhtäältä julkaisemaan säännöllisesti positiivisia tuloksia ja pyytää toisaalta EU:ta ja AKT-maita julkistamaan monivuotiset aikataulut vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi seuraavien viiden vuoden aikana; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että vuosituhattavoitteiden saavuttamisen alalla on tapahtunut paljon edistystä; kehottaa siksi yhtäältä julkaisemaan säännöllisesti positiivisia tuloksia ja pyytää toisaalta EU:ta ja AKT-maita julkistamaan monivuotiset aikataulut vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi seuraavien viiden vuoden aikana;

| 4. | kehottaa kansainvälisiä avunantajia antamaan merkittävää, tuloshakuista, täydentävää, avointa ja mitattavissa olevaa rahoitusta, jolla köyhiä maita autetaan torjumaan köyhyyttä, saavuttamaan vuosituhattavoitteet ja torjumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja talouskriisiä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa kansainvälisiä avunantajia antamaan merkittävää, tuloshakuista, täydentävää, avointa ja mitattavissa olevaa rahoitusta, jolla köyhiä maita autetaan torjumaan köyhyyttä, saavuttamaan vuosituhattavoitteet ja torjumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja talouskriisiä;

| 5. | kehottaa AKT-maita kasvattamaan omia resurssejaan ja ottamaan niitä asianmukaisesti käyttöön, jotta vuosituhannen kehitystavoitteet voitaisiin saavuttaa paremmin; |
| --- | --- |

5.

kehottaa AKT-maita kasvattamaan omia resurssejaan ja ottamaan niitä asianmukaisesti käyttöön, jotta vuosituhannen kehitystavoitteet voitaisiin saavuttaa paremmin;

| 6. | korostaa, että vuosituhattavoitteita koskevien sitoumusten täyttämiseksi on otettava käyttöön vaihtoehtoisia ja innovatiivisia kehitysyhteistyön rahoituslähteitä; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että vuosituhattavoitteita koskevien sitoumusten täyttämiseksi on otettava käyttöön vaihtoehtoisia ja innovatiivisia kehitysyhteistyön rahoituslähteitä;

| 7. | pyytää EU:lta ja AKT-mailta, että ne kehottaisivat YK:ta perustamaan kansainvälisiä veroasioita käsittelevän hallitustenvälisen komitean; |
| --- | --- |

7.

pyytää EU:lta ja AKT-mailta, että ne kehottaisivat YK:ta perustamaan kansainvälisiä veroasioita käsittelevän hallitustenvälisen komitean;

| 8. | kehottaa G20:tä ryhtymään ankariin toimenpiteisiin veroparatiisien suhteen ja tekemään samalla eron matalan verotuksen verotusvaltojen yhteistyön ja veronkierron välille sekä edistämään avoimuutta ja maakohtaisten raportointijärjestelmien käyttöä, jotta kehitysmaat voivat käyttää omat resurssinsa omaan kehitykseensä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa G20:tä ryhtymään ankariin toimenpiteisiin veroparatiisien suhteen ja tekemään samalla eron matalan verotuksen verotusvaltojen yhteistyön ja veronkierron välille sekä edistämään avoimuutta ja maakohtaisten raportointijärjestelmien käyttöä, jotta kehitysmaat voivat käyttää omat resurssinsa omaan kehitykseensä;

| 9. | kehottaa kaikkia kansainvälisiä avunantajia parantamaan jatkossakin avunantajien koordinointia ja työnjakoa sekä purkamaan kaikki apunsa sidonnaisuudet kumppanimaita kuullen; |
| --- | --- |

9.

kehottaa kaikkia kansainvälisiä avunantajia parantamaan jatkossakin avunantajien koordinointia ja työnjakoa sekä purkamaan kaikki apunsa sidonnaisuudet kumppanimaita kuullen;

| 10. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita laatimaan tehokkaita AKT-maiden velanhuojennusstrategioita erityisesti koulutusta ja terveyttä koskevien vuosituhattavoitteiden tukemiseksi, koska kolmannen maailman maiden ulkomaanvelat ja niihin liittyvät mekanismit, kuten velanhoito, rajoittavat jatkuvasti voimakkaasti kyseisten maiden kehitystä; |
| --- | --- |

10.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita laatimaan tehokkaita AKT-maiden velanhuojennusstrategioita erityisesti koulutusta ja terveyttä koskevien vuosituhattavoitteiden tukemiseksi, koska kolmannen maailman maiden ulkomaanvelat ja niihin liittyvät mekanismit, kuten velanhoito, rajoittavat jatkuvasti voimakkaasti kyseisten maiden kehitystä;

| 11. | korostaa, että vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi julkiset palvelut on turvattava ja niitä on vahvistettava välttämättömänä osana erityisesti terveyttä ja köyhyyttä koskevien ongelmien ratkaisemista; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi julkiset palvelut on turvattava ja niitä on vahvistettava välttämättömänä osana erityisesti terveyttä ja köyhyyttä koskevien ongelmien ratkaisemista;

| 12. | kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita toimimaan rahalähetysten hinnan laskemiseksi; |
| --- | --- |

12.

kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita toimimaan rahalähetysten hinnan laskemiseksi;

| 13. | huomauttaa, että vaikka tuki voi tarjota vipuvoimaa kehitysmaille, se ei riitä takaamaan kestävää ja pysyvää kehitystä; kehottaa siksi luomaan julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia, kehottaa kehitysmaita ottamaan enemmän vastuuta vuosituhattavoitteita koskevista hankkeista ja kehottaa hallituksia luomaan yksityiselle sektorille edellytykset innovoida, investoida ja luoda työpaikkoja; |
| --- | --- |

13.

huomauttaa, että vaikka tuki voi tarjota vipuvoimaa kehitysmaille, se ei riitä takaamaan kestävää ja pysyvää kehitystä; kehottaa siksi luomaan julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia, kehottaa kehitysmaita ottamaan enemmän vastuuta vuosituhattavoitteita koskevista hankkeista ja kehottaa hallituksia luomaan yksityiselle sektorille edellytykset innovoida, investoida ja luoda työpaikkoja;

| 14. | toistaa kaupan olevan tärkeässä asemassa, sillä se on kasvun ja kehityksen moottori ja myötävaikuttaa vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen; korostaa tarvetta vastustaa protektionistisia pyrkimyksiä; |
| --- | --- |

14.

toistaa kaupan olevan tärkeässä asemassa, sillä se on kasvun ja kehityksen moottori ja myötävaikuttaa vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen; korostaa tarvetta vastustaa protektionistisia pyrkimyksiä;

| 15. | kehottaa EU:ta ryhtymään konkreettisiin toimiin köyhyyden torjumiseksi varmistamalla, että sen kauppapolitiikka, kehitysyhteistyöpolitiikka sekä yhteinen maatalous- ja kalastuspolitiikka on johdonmukaista, jotta kaikki AKT-maiden kestävään talouskehitykseen kohdistuvat suorat ja välilliset haittavaikutukset voidaan välttää; |
| --- | --- |

15.

kehottaa EU:ta ryhtymään konkreettisiin toimiin köyhyyden torjumiseksi varmistamalla, että sen kauppapolitiikka, kehitysyhteistyöpolitiikka sekä yhteinen maatalous- ja kalastuspolitiikka on johdonmukaista, jotta kaikki AKT-maiden kestävään talouskehitykseen kohdistuvat suorat ja välilliset haittavaikutukset voidaan välttää;

| 16. | katsoo, että paikallista talouskehitystä koskevilla strategioilla voidaan muokata kehitysmaiden kansallista ja alueellista kestävää kehitystä kotimaisten ja alueellisten markkinoiden luomiseksi ottaen väestön todelliset tarpeet huomioon; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että paikallista talouskehitystä koskevilla strategioilla voidaan muokata kehitysmaiden kansallista ja alueellista kestävää kehitystä kotimaisten ja alueellisten markkinoiden luomiseksi ottaen väestön todelliset tarpeet huomioon;

| 17. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita turvaamaan ratkaisevan edistyksen niiden vuosituhattavoitteiden suhteen, joista ollaan eniten jäljessä, kuten vuosituhattavoitteiden 3, 4, 5, 6 ja 8 suhteen; |
| --- | --- |

17.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita turvaamaan ratkaisevan edistyksen niiden vuosituhattavoitteiden suhteen, joista ollaan eniten jäljessä, kuten vuosituhattavoitteiden 3, 4, 5, 6 ja 8 suhteen;

| 18. | muistuttaa, että hyvä verohallinto ja korruptiontorjuntatoimet auttavat luomaan investoinneille suotuisan ympäristön; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että hyvä verohallinto ja korruptiontorjuntatoimet auttavat luomaan investoinneille suotuisan ympäristön;

| 19. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komission puheenjohtaja lupasi New Yorkissa pidetyssä, vuosituhattavoitteita käsitelleessä YK:n korkean tason kokouksessa EU:lta vuosituhattavoitteiden rahoittamiseen miljardin euron määrärahat, joilla palkittaisiin hyvin suoriutuvia maita ja tuettaisiin tavoitteistaan kauimpana olevia maita; |
| --- | --- |

19.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komission puheenjohtaja lupasi New Yorkissa pidetyssä, vuosituhattavoitteita käsitelleessä YK:n korkean tason kokouksessa EU:lta vuosituhattavoitteiden rahoittamiseen miljardin euron määrärahat, joilla palkittaisiin hyvin suoriutuvia maita ja tuettaisiin tavoitteistaan kauimpana olevia maita;

| 20. | kehottaa AKT-maita toteuttamaan konkreettisia toimia äitiysterveyden parantamiseksi; kehottaa siksi kehitysmaita käyttämään terveydenhuoltoon vähintään 15 prosenttia kansallisista talousarvioistaan terveydenhuoltojärjestelmien parantamiseksi sekä kentällä työskentelevien kätilöiden ja sairaanhoitajien kouluttamisen nopeuttamiseksi; |
| --- | --- |

20.

kehottaa AKT-maita toteuttamaan konkreettisia toimia äitiysterveyden parantamiseksi; kehottaa siksi kehitysmaita käyttämään terveydenhuoltoon vähintään 15 prosenttia kansallisista talousarvioistaan terveydenhuoltojärjestelmien parantamiseksi sekä kentällä työskentelevien kätilöiden ja sairaanhoitajien kouluttamisen nopeuttamiseksi;

| 21. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita laatimaan tehokkaita sosiaaliturvastrategioita, joissa riskien keskittäminen ja ennakkomaksujärjestelmät asetetaan etusijalle, jotta potilaiden ei tarvitsisi maksaa suoraan terveydenhuoltopalvelujen tarjoajille, koska tämä estää usein köyhiä käyttämästä näitä palveluja; |
| --- | --- |

21.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita laatimaan tehokkaita sosiaaliturvastrategioita, joissa riskien keskittäminen ja ennakkomaksujärjestelmät asetetaan etusijalle, jotta potilaiden ei tarvitsisi maksaa suoraan terveydenhuoltopalvelujen tarjoajille, koska tämä estää usein köyhiä käyttämästä näitä palveluja;

| 22. | pitää myönteisenä maailmanlaajuista naisten ja lasten terveysstrategiaa, johon on luvattu seuraavien viiden vuoden ajaksi yli 40 miljardia dollaria ja joka käynnistettiin vuosituhattavoitteita käsitelleessä YK:n korkean tason kokouksessa; |
| --- | --- |

22.

pitää myönteisenä maailmanlaajuista naisten ja lasten terveysstrategiaa, johon on luvattu seuraavien viiden vuoden ajaksi yli 40 miljardia dollaria ja joka käynnistettiin vuosituhattavoitteita käsitelleessä YK:n korkean tason kokouksessa;

| 23. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita edistämään maksutonta ja kaikille tarjolla olevaa terveydenhuoltoa sekä perustamaan ja kehittämään laadukkaita terveydenhuoltopalveluja, mukaan luettuna raskaudenaikainen terveydenhoito, osaavien terveydenhuoltoalan ammattilaisten osallistuminen synnytykseen ja mahdollisuus saada hätätilanteessa synnytyslääkärin hoitoa; |
| --- | --- |

23.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita edistämään maksutonta ja kaikille tarjolla olevaa terveydenhuoltoa sekä perustamaan ja kehittämään laadukkaita terveydenhuoltopalveluja, mukaan luettuna raskaudenaikainen terveydenhoito, osaavien terveydenhuoltoalan ammattilaisten osallistuminen synnytykseen ja mahdollisuus saada hätätilanteessa synnytyslääkärin hoitoa;

| 24. | vaatii kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa terveysasiat otetaan kauttaaltaan huomioon ja joka käsittää lääkkeiden, terveydenhuoltopalvelujen ja puhtaan veden saatavuuden, puhtaanapidon ja ravitsemuksen; korostaa, että tällainen monitahoinen lähestymistapa voisi vaikuttaa voimakkaammin terveyttä koskevien vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

24.

vaatii kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa terveysasiat otetaan kauttaaltaan huomioon ja joka käsittää lääkkeiden, terveydenhuoltopalvelujen ja puhtaan veden saatavuuden, puhtaanapidon ja ravitsemuksen; korostaa, että tällainen monitahoinen lähestymistapa voisi vaikuttaa voimakkaammin terveyttä koskevien vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen;

| 25. | korostaa, että terveydenhuollon työntekijöiden koulutusjärjestelmät ovat riittämättömiä Afrikassa, jonka maista kahdella kolmasosalla on vain yksi lääketieteen alan oppilaitos eikä kaikilla ole yhtäkään; kehottaa siksi AKT-maita sisällyttämään strategioihinsa erityisohjelmia, joiden tarkoituksena on tarjota terveydenhuollon työntekijöille koulutusta, jotta sairaaloihin ja terveydenhuollon rakenteisiin voitaisiin palkata pätevää henkilökuntaa; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että terveydenhuollon työntekijöiden koulutusjärjestelmät ovat riittämättömiä Afrikassa, jonka maista kahdella kolmasosalla on vain yksi lääketieteen alan oppilaitos eikä kaikilla ole yhtäkään; kehottaa siksi AKT-maita sisällyttämään strategioihinsa erityisohjelmia, joiden tarkoituksena on tarjota terveydenhuollon työntekijöille koulutusta, jotta sairaaloihin ja terveydenhuollon rakenteisiin voitaisiin palkata pätevää henkilökuntaa;

| 26. | on huolissaan siitä, että yksi kehitysmaiden hauraita terveydenhuoltojärjestelmiä rasittava tekijä on se, että teollisuusmaat palkkaavat kehitysmaista pätevää henkilökuntaa; |
| --- | --- |

26.

on huolissaan siitä, että yksi kehitysmaiden hauraita terveydenhuoltojärjestelmiä rasittava tekijä on se, että teollisuusmaat palkkaavat kehitysmaista pätevää henkilökuntaa;

| 27. | kehottaa keskittymään tiiviimmin tarttumattomien tautien, vähälle huomiolle jääneiden trooppisten tautien sekä väkivallasta, traumasta ja onnettomuuksista johtuvien vaivojen kasvavaan määrään vahvistamalla AKT-maiden terveydenhuoltojärjestelmiä; |
| --- | --- |

27.

kehottaa keskittymään tiiviimmin tarttumattomien tautien, vähälle huomiolle jääneiden trooppisten tautien sekä väkivallasta, traumasta ja onnettomuuksista johtuvien vaivojen kasvavaan määrään vahvistamalla AKT-maiden terveydenhuoltojärjestelmiä;

| 28. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita jatkamaan toimiaan sen estämiseksi, että HIV tarttuu äideiltä lapsille; toistaa, että raskaudenaikaisen hoidon ja äideille ja lapsille tarkoitettujen neuvolapalvelujen tarjoaminen edistää tämän tavoitteen saavuttamista; |
| --- | --- |

28.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita jatkamaan toimiaan sen estämiseksi, että HIV tarttuu äideiltä lapsille; toistaa, että raskaudenaikaisen hoidon ja äideille ja lapsille tarkoitettujen neuvolapalvelujen tarjoaminen edistää tämän tavoitteen saavuttamista;

| 29. | kehottaa EU:ta parantamaan kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuutta köyhille soveltamalla TRIPS-sopimusta (sopimus teollisuus- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista) joustavasti kauppasuhteissa kehitysmaiden kanssa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa EU:ta parantamaan kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuutta köyhille soveltamalla TRIPS-sopimusta (sopimus teollisuus- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista) joustavasti kauppasuhteissa kehitysmaiden kanssa;

| 30. | kehottaa hallituksia ja avunantajamaita kehittämään terveyttä koskevien vuosituhattavoitteiden edistämiseksi terveydenhuoltojärjestelmiä ja erityisesti terveydenhuoltojärjestelmien osatekijöitä, joita ovat muun muassa palvelujen tuottaminen, lääkkeet, rokotteet ja teknologia, terveydenhuoltohenkilöstö, terveydenhuollon rahoitus, terveysneuvontajärjestelmät sekä johtaminen ja hallinto, sekä turvaamaan vammaisten mahdollisuuden käyttää näitä järjestelmiä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa hallituksia ja avunantajamaita kehittämään terveyttä koskevien vuosituhattavoitteiden edistämiseksi terveydenhuoltojärjestelmiä ja erityisesti terveydenhuoltojärjestelmien osatekijöitä, joita ovat muun muassa palvelujen tuottaminen, lääkkeet, rokotteet ja teknologia, terveydenhuoltohenkilöstö, terveydenhuollon rahoitus, terveysneuvontajärjestelmät sekä johtaminen ja hallinto, sekä turvaamaan vammaisten mahdollisuuden käyttää näitä järjestelmiä;

| 31. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita investoimaan lasten tarpeet huomioivaan sosiaaliturvaan, joka käsittää sosiaali- ja terveysvakuutusjärjestelmät; |
| --- | --- |

31.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita investoimaan lasten tarpeet huomioivaan sosiaaliturvaan, joka käsittää sosiaali- ja terveysvakuutusjärjestelmät;

| 32. | korostaa, että ensimmäinen vuosituhattavoite koskee oikeutta riittävään elintasoon ja että siinä tunnustetaan tarve tarjota vammaisille erityistä suojelua; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että ensimmäinen vuosituhattavoite koskee oikeutta riittävään elintasoon ja että siinä tunnustetaan tarve tarjota vammaisille erityistä suojelua;

| 33. | korostaa tarvetta kehittää ja toteuttaa lapsikuolleisuuden vähentämiseen tähtäävää asianmukaista kansallista politiikkaa, joka käsittää ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä, rokotuksia ja sairaanhoitoa sekä ravitsemuksen, juomaveden ja puhtaanapidon parantamista; kehottaa siksi toteuttamaan kokonaisvaltaisia kampanjoita, joihin kuuluu esimerkiksi vuoteissa käytettävien hyönteisverkkojen jakaminen ja rokotuskampanjoita (etenkin tuhkarokkorokotteita) lapsikuolleisuuden vähentämiseksi; |
| --- | --- |

33.

korostaa tarvetta kehittää ja toteuttaa lapsikuolleisuuden vähentämiseen tähtäävää asianmukaista kansallista politiikkaa, joka käsittää ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä, rokotuksia ja sairaanhoitoa sekä ravitsemuksen, juomaveden ja puhtaanapidon parantamista; kehottaa siksi toteuttamaan kokonaisvaltaisia kampanjoita, joihin kuuluu esimerkiksi vuoteissa käytettävien hyönteisverkkojen jakaminen ja rokotuskampanjoita (etenkin tuhkarokkorokotteita) lapsikuolleisuuden vähentämiseksi;

| 34. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita kehittämään koulutuspolitiikkaa ja keskittymään ilmoittautumislukujen lisäksi myös koulutuksen laatuun ja opintojen suorittamisasteeseen pienentämällä koulun keskeyttävien oppilaiden, erityisesti tyttöjen, määrää, parantamalla koulurakennuksia siten, että niissä voidaan tarjota opetusta suuremmalle oppilasmäärälle, tehostamalla opettajien koulutusta sekä tarjoamalla osallistavaa opetusta vammaisille lapsille, joista kouluun pääsee tällä hetkellä vain 10 prosenttia matalan tulotason maissa; |
| --- | --- |

34.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita kehittämään koulutuspolitiikkaa ja keskittymään ilmoittautumislukujen lisäksi myös koulutuksen laatuun ja opintojen suorittamisasteeseen pienentämällä koulun keskeyttävien oppilaiden, erityisesti tyttöjen, määrää, parantamalla koulurakennuksia siten, että niissä voidaan tarjota opetusta suuremmalle oppilasmäärälle, tehostamalla opettajien koulutusta sekä tarjoamalla osallistavaa opetusta vammaisille lapsille, joista kouluun pääsee tällä hetkellä vain 10 prosenttia matalan tulotason maissa;

| 35. | korostaa, että koulutukselle pitäisi antaa AKT-maiden kansallisessa politiikassa keskeinen asema yhdistämällä tehokkaita käytäntöjä ja kestäviä kansallisia koulutusinvestointeja; korostaa tältä osin tarvetta omaksua kokonaisvaltainen lähestymistapa koulutukseen, joka pitäisi nähdä osallistujien, rakenteiden ja suhteiden monimutkaisena järjestelmänä, jossa keskitytään






  — | monenlaisten oppimismahdollisuuksien tarjoamiseen lapsille, nuorille ja aikuisille |
| --- | --- | --- |

35.

korostaa, että koulutukselle pitäisi antaa AKT-maiden kansallisessa politiikassa keskeinen asema yhdistämällä tehokkaita käytäntöjä ja kestäviä kansallisia koulutusinvestointeja; korostaa tältä osin tarvetta omaksua kokonaisvaltainen lähestymistapa koulutukseen, joka pitäisi nähdä osallistujien, rakenteiden ja suhteiden monimutkaisena järjestelmänä, jossa keskitytään

—

monenlaisten oppimismahdollisuuksien tarjoamiseen lapsille, nuorille ja aikuisille

| — | koulutuksen laadun parantamiseen |
| --- | --- |

—

koulutuksen laadun parantamiseen

| — | opettajien aseman, palkan, työolojen ja oikeuksien parantamiseen |
| --- | --- |

—

opettajien aseman, palkan, työolojen ja oikeuksien parantamiseen

| — | eri osallistujien ja sidosryhmien osallistumiseen prosessiin esimerkiksi edistämällä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia |
| --- | --- |

—

eri osallistujien ja sidosryhmien osallistumiseen prosessiin esimerkiksi edistämällä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia

| — | opetuspalvelujen rahoittamiseen ja sääntelyyn; |
| --- | --- |

—

opetuspalvelujen rahoittamiseen ja sääntelyyn;

| 36. | pitää myönteisenä sitä, että YK on sitoutunut päätösasiakirjassaan ihmisoikeuksiin ja sosiaaliseen suojeluun; |
| --- | --- |

36.

pitää myönteisenä sitä, että YK on sitoutunut päätösasiakirjassaan ihmisoikeuksiin ja sosiaaliseen suojeluun;

| 37. | korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden pitäisi sitoutua voimakkaammin sukupuolten tasa-arvon edistämiseen, sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseen ja naisten vaikutusmahdollisuuksien parantamiseen, sillä nämä ovat keskeisiä keinoja saavuttaa kaikki vuosituhannen kehitystavoitteet; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden pitäisi sitoutua voimakkaammin sukupuolten tasa-arvon edistämiseen, sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseen ja naisten vaikutusmahdollisuuksien parantamiseen, sillä nämä ovat keskeisiä keinoja saavuttaa kaikki vuosituhannen kehitystavoitteet;

| 38. | muistuttaa, että kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden keskinäinen vastuu vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisesta vuoteen 2015 mennessä riippuu vastuullisuuden, hallinnon ja avoimuuden kehysten vahvistamisesta; |
| --- | --- |

38.

muistuttaa, että kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden keskinäinen vastuu vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisesta vuoteen 2015 mennessä riippuu vastuullisuuden, hallinnon ja avoimuuden kehysten vahvistamisesta;

| 39. | korostaa tarvetta jatkaa vuosituhattavoitteiden tavoittelua noudattamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa, sillä kaikki vuosituhattavoitteet liittyvät toisiinsa ja vahvistavat toisiaan; |
| --- | --- |

39.

korostaa tarvetta jatkaa vuosituhattavoitteiden tavoittelua noudattamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa, sillä kaikki vuosituhattavoitteet liittyvät toisiinsa ja vahvistavat toisiaan;

| 40. | korostaa, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen, edistäminen ja suojelu on olennainen osa tehokasta työtä vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen, edistäminen ja suojelu on olennainen osa tehokasta työtä vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi;

| 41. | kehottaa panemaan paikallisella tasolla täytäntöön ”kehityssopimuksia”, joissa paikallisviranomaiset sitoutuvat julkisesti saavuttamaan paikallisyhteisöjen määrittelemät kehitystavoitteet, sekä varmistamaan, että paikallisviranomaiset ovat vastuussa varojen käytöstä; |
| --- | --- |

41.

kehottaa panemaan paikallisella tasolla täytäntöön ”kehityssopimuksia”, joissa paikallisviranomaiset sitoutuvat julkisesti saavuttamaan paikallisyhteisöjen määrittelemät kehitystavoitteet, sekä varmistamaan, että paikallisviranomaiset ovat vastuussa varojen käytöstä;

| 42. | korostaa, että koulutetun ja ammattitaitoisen työvoiman saatavuus on ratkaisevan tärkeää talouskehityksen, kilpailukyvyn ja kasvun lisäämisen kannalta; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että koulutetun ja ammattitaitoisen työvoiman saatavuus on ratkaisevan tärkeää talouskehityksen, kilpailukyvyn ja kasvun lisäämisen kannalta;

| 43. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita järjestämään veroviranomaisten henkilökunnalle lakia ja verotusta koskevia koulutusohjelmia; korostaa, että niiden maiden kohdalla, jotka eivät vielä saa pitkäaikaista apua verotusta koskevissa asioissa, tarvitaan vielä erityisiä toimia; |
| --- | --- |

43.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita järjestämään veroviranomaisten henkilökunnalle lakia ja verotusta koskevia koulutusohjelmia; korostaa, että niiden maiden kohdalla, jotka eivät vielä saa pitkäaikaista apua verotusta koskevissa asioissa, tarvitaan vielä erityisiä toimia;

| 44. | korostaa, että lasten hyväksikäytön ja lapsityövoiman käytön lopettamisen on oltava EU:n ja AKT-maiden ensisijainen tavoite; kehottaa siksi EU:ta ja AKT-maita keskittämään toimensa lapsityön lopettamiseen; |
| --- | --- |

44.

korostaa, että lasten hyväksikäytön ja lapsityövoiman käytön lopettamisen on oltava EU:n ja AKT-maiden ensisijainen tavoite; kehottaa siksi EU:ta ja AKT-maita keskittämään toimensa lapsityön lopettamiseen;

| 45. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita hyödyntämään EU:n rahoitusta mahdollisimman tehokkaasti vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi valitsemalla maakohtaisten strategia-asiakirjojen ja maaohjelmien painopistealueet huolellisemmin sekä helpottamalla osallistumista talouskumppanuussopimusten mukaisiin tukitoimiin; kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota varmistamaan, että sen ehdotus miljardin euron varaamisesta EKR:n varoista hyödyttää ensisijaisesti niitä maita, jotka ovat vuonna 2010 tehtävässä AKT-ohjelmien puolivälin tarkastelussa kauimpana tavoitteista; kehottaa EU:ta ottamaan vammaisuuden huomioon kaikessa kansainvälisessä yhteistyössä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 32 artiklan mukaisen velvoitteensa mukaisesti; |
| --- | --- |

45.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita hyödyntämään EU:n rahoitusta mahdollisimman tehokkaasti vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi valitsemalla maakohtaisten strategia-asiakirjojen ja maaohjelmien painopistealueet huolellisemmin sekä helpottamalla osallistumista talouskumppanuussopimusten mukaisiin tukitoimiin; kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota varmistamaan, että sen ehdotus miljardin euron varaamisesta EKR:n varoista hyödyttää ensisijaisesti niitä maita, jotka ovat vuonna 2010 tehtävässä AKT-ohjelmien puolivälin tarkastelussa kauimpana tavoitteista; kehottaa EU:ta ottamaan vammaisuuden huomioon kaikessa kansainvälisessä yhteistyössä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 32 artiklan mukaisen velvoitteensa mukaisesti;

| 46. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita toteuttamaan oikeudenmukaista, tasapuolista ja säänneltyä kauppapolitiikkaa; korostaa tässä yhteydessä, miten tärkeää on ottaa ihmisoikeudet huomioon kaikissa kauppasopimuksissa; |
| --- | --- |

46.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita toteuttamaan oikeudenmukaista, tasapuolista ja säänneltyä kauppapolitiikkaa; korostaa tässä yhteydessä, miten tärkeää on ottaa ihmisoikeudet huomioon kaikissa kauppasopimuksissa;

| 47. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita lisäämään investointejaan maatalouteen ja elintarviketurvaan – erityisesti tarjontapuoleen – sen takaamiseksi, ettei kenenkään tarvitse nähdä nälkää, kiinnittäen erityistä huomiota kovaan nälänhätään, maaseutualueiden infrastruktuurin parantamiseen, pienviljelyyn ja sosiaaliturvaohjelmiin elintarviketurvan takaamiseksi pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

47.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita lisäämään investointejaan maatalouteen ja elintarviketurvaan – erityisesti tarjontapuoleen – sen takaamiseksi, ettei kenenkään tarvitse nähdä nälkää, kiinnittäen erityistä huomiota kovaan nälänhätään, maaseutualueiden infrastruktuurin parantamiseen, pienviljelyyn ja sosiaaliturvaohjelmiin elintarviketurvan takaamiseksi pitkällä aikavälillä;

| 48. | on syvästi huolissaan siitä, että hallitusten tukemat ulkomaiset sijoittajat hankkivat nykyisin viljelysmaata erityisesti Afrikasta, sillä jos ilmiötä ei saada kunnolla hallintaan, se uhkaa paikallista elintarviketurvaa ja johtaa vakaviin ja kauaskantoisiin seurauksiin kehitysmaissa; kehottaa AKT-maita, YK:ta ja EU:ta puuttumaan vakavasti viljelysmaan hankinnan haittavaikutuksiin; |
| --- | --- |

48.

on syvästi huolissaan siitä, että hallitusten tukemat ulkomaiset sijoittajat hankkivat nykyisin viljelysmaata erityisesti Afrikasta, sillä jos ilmiötä ei saada kunnolla hallintaan, se uhkaa paikallista elintarviketurvaa ja johtaa vakaviin ja kauaskantoisiin seurauksiin kehitysmaissa; kehottaa AKT-maita, YK:ta ja EU:ta puuttumaan vakavasti viljelysmaan hankinnan haittavaikutuksiin;

| 49. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita varmistamaan, että yhteistä maatalouspolitiikkaa uudistetaan, talouskumppanuussopimuksia tehdään ja Euroopan kehitysrahaston väliarviointi suoritetaan johdonmukaisesti ja koordinoidusti; |
| --- | --- |

49.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita varmistamaan, että yhteistä maatalouspolitiikkaa uudistetaan, talouskumppanuussopimuksia tehdään ja Euroopan kehitysrahaston väliarviointi suoritetaan johdonmukaisesti ja koordinoidusti;

| 50. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita edistämään maanomistusta keinona vähentää köyhyyttä ja taata elintarviketurva vahvistamalla omistusoikeuksia ja helpottamalla maanviljelijöiden, pienyritysten ja paikallisyhteisöjen luotonsaantia; korostaa, miten tärkeitä uudet investoinnit ovat pienviljelijöiden valmiuksien parantamisen, tehokkaamman vesihuoltoteknologian käyttöönoton ja maaperän ravinteiden palauttamisen kannalta; |
| --- | --- |

50.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita edistämään maanomistusta keinona vähentää köyhyyttä ja taata elintarviketurva vahvistamalla omistusoikeuksia ja helpottamalla maanviljelijöiden, pienyritysten ja paikallisyhteisöjen luotonsaantia; korostaa, miten tärkeitä uudet investoinnit ovat pienviljelijöiden valmiuksien parantamisen, tehokkaamman vesihuoltoteknologian käyttöönoton ja maaperän ravinteiden palauttamisen kannalta;

| 51. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita tunnustamaan oikeuden ruokaan; |
| --- | --- |

51.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita tunnustamaan oikeuden ruokaan;

| 52. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita edistämään paikallista tuotantoa ja paikallista kulutusta; |
| --- | --- |

52.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita edistämään paikallista tuotantoa ja paikallista kulutusta;

| 53. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita tarjoamaan itsenäisille ammatinharjoittajille ja pienyrityksille lisää mahdollisuuksia sekä edistämään ja helpottamaan tässä yhteydessä mikrolainojen saantia; |
| --- | --- |

53.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita tarjoamaan itsenäisille ammatinharjoittajille ja pienyrityksille lisää mahdollisuuksia sekä edistämään ja helpottamaan tässä yhteydessä mikrolainojen saantia;

| 54. | huomauttaa, että teollisuuden kehittäminen voi muuttaa kansantalouksia suunnattomasti ja että pitkällä aikavälillä se tarjoaa todennäköisesti tuottavuuden kasvulle laajemmat mahdollisuudet kuin maataloustuotteiden vienti ja luonnonvarojen hyödyntäminen, jotka altistavat taloudet häiriöille; kehottaa siksi AKT-maita tarttumaan tähän ongelmaan kehittämällä ja toteuttamalla teollistamiseen liittyvää politiikkaa, jossa keskitytään erityisesti tuotannon erikoistumiseen ja kaupallisten valmiuksien kehittämiseen; |
| --- | --- |

54.

huomauttaa, että teollisuuden kehittäminen voi muuttaa kansantalouksia suunnattomasti ja että pitkällä aikavälillä se tarjoaa todennäköisesti tuottavuuden kasvulle laajemmat mahdollisuudet kuin maataloustuotteiden vienti ja luonnonvarojen hyödyntäminen, jotka altistavat taloudet häiriöille; kehottaa siksi AKT-maita tarttumaan tähän ongelmaan kehittämällä ja toteuttamalla teollistamiseen liittyvää politiikkaa, jossa keskitytään erityisesti tuotannon erikoistumiseen ja kaupallisten valmiuksien kehittämiseen;

| 55. | kehottaa hallituksia ja avunantajamaita kehittämään AKT-maiden kaupankäyntiä lisäämällä investointeja ja tukemalla paremmin tarjontakapasiteetin, laadun ja kilpailukyvyn kehittämistä sekä AKT-maiden yritysten edellytyksiä noudattaa maahantuojan asettamia tuotestandardeja; katsoo, että tähän pitäisi kuulua tuottavuuden kehittämistä, teknisiä lisäpalveluja, koulutusta, vientiyhtymien rakentamista ja klusterien kehittämistä; |
| --- | --- |

55.

kehottaa hallituksia ja avunantajamaita kehittämään AKT-maiden kaupankäyntiä lisäämällä investointeja ja tukemalla paremmin tarjontakapasiteetin, laadun ja kilpailukyvyn kehittämistä sekä AKT-maiden yritysten edellytyksiä noudattaa maahantuojan asettamia tuotestandardeja; katsoo, että tähän pitäisi kuulua tuottavuuden kehittämistä, teknisiä lisäpalveluja, koulutusta, vientiyhtymien rakentamista ja klusterien kehittämistä;

| 56. | toistaa Pariisin julistuksessa ja Accran toimintaohjelmassa vahvistettujen tuen tehokkuutta koskevien periaatteiden olevan tärkeitä; |
| --- | --- |

56.

toistaa Pariisin julistuksessa ja Accran toimintaohjelmassa vahvistettujen tuen tehokkuutta koskevien periaatteiden olevan tärkeitä;

| 57. | kehottaa AKT-maiden parlamentteja arvioimaan parlamenttien kansainvälisen yhteistyön edistymistä ja parlamenttien osallistumista vuosituhannen kehitystavoitteiden tukemiseen; kehottaa kaikkia parlamentteja arvioimaan talousarvioesityksiä ja menoja tarkastellessaan niiden vaikutusta vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

57.

kehottaa AKT-maiden parlamentteja arvioimaan parlamenttien kansainvälisen yhteistyön edistymistä ja parlamenttien osallistumista vuosituhannen kehitystavoitteiden tukemiseen; kehottaa kaikkia parlamentteja arvioimaan talousarvioesityksiä ja menoja tarkastellessaan niiden vaikutusta vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen;

| 58. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä edistämään ja tukemaan demokratiaa, rauhaa, oikeusvaltiota ja korruptoitumatonta hallintoa kehitysmaissa; |
| --- | --- |

58.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä edistämään ja tukemaan demokratiaa, rauhaa, oikeusvaltiota ja korruptoitumatonta hallintoa kehitysmaissa;

| 59. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita tarttumaan epäoikeudenmukaisuuden taustalla vaikuttaviin syihin puuttumalla syrjintään, sosiaalisiin normeihin ja käytäntöihin, voimaannuttamalla yhteisöjä osaamisen ja valmiuksien kehittämisen keinoin, vahvistamalla vastuuvelvollisuusjärjestelmiä ja tukemalla kansalaisjärjestöjä; |
| --- | --- |

59.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita tarttumaan epäoikeudenmukaisuuden taustalla vaikuttaviin syihin puuttumalla syrjintään, sosiaalisiin normeihin ja käytäntöihin, voimaannuttamalla yhteisöjä osaamisen ja valmiuksien kehittämisen keinoin, vahvistamalla vastuuvelvollisuusjärjestelmiä ja tukemalla kansalaisjärjestöjä;

| 60. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita kiinnittämään erityistä huomiota vähemmistöjen oikeuksiin, kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja torjumaan syrjintää; |
| --- | --- |

60.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita kiinnittämään erityistä huomiota vähemmistöjen oikeuksiin, kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja torjumaan syrjintää;

| 61. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita noudattamaan kahdentoista kohdan toimintasuunnitelmaa, jonka Euroopan komissio julkisti huhtikuussa 2010 (22), ja kehottaa Euroopan komissiota antamaan vuosittain kertomuksen EU:n edistymisestä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa vuotta 2015 silmällä pitäen; |
| --- | --- |

61.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita noudattamaan kahdentoista kohdan toimintasuunnitelmaa, jonka Euroopan komissio julkisti huhtikuussa 2010 (22), ja kehottaa Euroopan komissiota antamaan vuosittain kertomuksen EU:n edistymisestä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa vuotta 2015 silmällä pitäen;

| 62. | pitää myönteisenä sitä, että YK on sitoutunut järjestämään vuonna 2013 erityisen tapahtuman, jossa seurataan toimia vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

62.

pitää myönteisenä sitä, että YK on sitoutunut järjestämään vuonna 2013 erityisen tapahtuman, jossa seurataan toimia vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi;

| 63. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, EU:n ministerineuvostolle ja Afrikan unionille. |
| --- | --- |

63.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, EU:n ministerineuvostolle ja Afrikan unionille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (23)

elintarviketurvasta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontuu Kinshasassa (Kongon demokraattisessa tasavallassa) 2.–4. joulukuuta 2010,

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Ljubljanassa 20. maaliskuuta 2008 hyväksymänsä päätöslauselman elintarviketurvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä AKT-maissa ja AKT:n ja EU:n yhteistyön asemasta (24),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 29. marraskuuta 2007 (25), 13. tammikuuta 2009 (26), 26. marraskuuta 2009 (27) ja 18. toukokuuta 2010 (28) hyväksymät päätöslauselmat elintarviketurvasta,

ottaa huomioon vuonna 1996 järjestetyn maailman elintarvikehuippukokouksen päätelmät ja sen tavoitteen puolittaa nälästä kärsivien ihmisten määrä vuoteen 2015 mennessä,

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteet ja sitoumuksen puolittaa nälkää näkevien ja alle yhdellä Yhdysvaltain dollarilla vuorokaudessa selviämään joutuvien henkilöiden osuus maailman väestöstä; ottaa huomioon Euroopan komission 21. huhtikuuta 2010 julkaiseman EU:n kaksitoistakohtaisen toimintasuunnitelman vuosituhannen kehitystavoitteiden tukemisesta,

ottaa huomioon Pariisin julistuksen avun tehokkuudesta vuodelta 2005 ja Accran toimintaohjelman vuodelta 2008,

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston erityisistunnon, joka pidettiin Genevessä 22. toukokuuta 2008 ja jossa käsiteltiin elintarvikekriisin pahenemisesta ravinnon saantia koskevalle oikeudelle aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia, jotka johtuvat muun muassa elintarvikkeiden hintojen noususta,

ottaa huomioon maailmanlaajuista elintarvikekriisiä käsittelevän YK:n korkean tason työryhmän ja sen kokonaisvaltaisen toimintakehyksen (Comprehensive Framework for Action) sekä Madridissa 26.–27. tammikuuta 2009 järjestetyn korkean tason tapaamisen aiheesta ”Elintarviketurvaa kaikille” (Food security for all),

ottaa huomioon G8-kokouksen L'Aquilassa 10. heinäkuuta 2009 antaman yhteisen julkilausuman elintarviketurvasta,

ottaa huomioon Roomassa 16.–18. marraskuuta 2009 pidetyn maailman elintarvikehuippukokouksen julkilausuman,

ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) vuotuiset kertomukset puutteellisesta elintarviketurvasta maailmassa (The state of food insecurity in the world),

ottaa huomioon EU:n elintarvikerahoitusvälineen (Food Facility for Developing Countries),

ottaa huomioon Accrassa 2.–3. lokakuuta 2008 pidetyn AKT-maiden valtion ja hallituksen päämiesten kuudennen huippukokouksen loppujulistuksen,

ottaa huomioon Afrikan unionin Maputossa heinäkuussa 2003 hyväksymän julistuksen maataloudesta ja elintarviketurvasta Afrikassa,

ottaa huomioon Loméssa ja tämän jälkeen Cotonoussa allekirjoitettujen kauppaa ja kehitysyhteistyötä koskevien AKT–EY-kumppanuussopimusten tavoitteet,

ottaa huomioon 25. tammikuuta 2006 annetun Euroopan komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Elintarviketurvan temaattinen strategia – elintarviketurvaohjelman edistäminen vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi” (KOM(2006)21),

ottaa huomioon New Yorkissa 20.–22. syyskuuta 2010 pidetyn, vuosituhannen kehitystavoitteita käsitelleen YK:n korkean tason kokouksen tulokset,

ottaa huomioon FAO:n kertomuksen vuodelta 2010 elintarviketurvan parantamisesta pitkäaikaisissa kriiseissä,

ottaa huomioon oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan 11. elokuuta 2010 päivätyn kertomuksen YK:n yleiskokouksen 65. istunnolle,

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2007 antamansa Kigalin julistuksen kehitysmyönteisistä talouskumppanuussopimuksista (29),

ottaa huomioon 29.–30. marraskuuta 2010 pidetyn EU:n ja Afrikan välisen huippukokouksen päätelmät ja toisen toimintasuunnitelman sekä 27. marraskuuta 2010 pidetyn Euroopan parlamentin ja yleisafrikkalaisen parlamentin valmistelukokouksen julistuksen,

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n parlamentaarisen edustajakokouksen Itä-Afrikassa (Mahén saarella Seychelleillä 14.–15. heinäkuuta 2010) pidetyn viidennen aluekokouksen lopullisen julkilausuman,

| A. | ottaa huomioon, että FAO määritteli vuonna 1996 elintarviketurvan tarkoittavan ”kaikkien ihmisen mahdollisuutta saada jatkuvasti riittävästi turvallista ja ravitsevaa ruokaa terveen ja aktiivisen elämän viettämiseen”, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että FAO määritteli vuonna 1996 elintarviketurvan tarkoittavan ”kaikkien ihmisen mahdollisuutta saada jatkuvasti riittävästi turvallista ja ravitsevaa ruokaa terveen ja aktiivisen elämän viettämiseen”,

| B. | ottaa huomioon Euroopan komission vihreän kirjan ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikasta tukea osallistavalle kasvulle ja kestävälle kehitykselle: EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen parantaminen”(KOM(2010)629), joka annettiin 10. marraskuuta 2010 ja jonka yhtenä tavoitteena on vastata kysymykseen ”Miten maatalouden ja ruokaturvan alalla voidaan saavuttaa kestäviä tuloksia?”, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon Euroopan komission vihreän kirjan ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikasta tukea osallistavalle kasvulle ja kestävälle kehitykselle: EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen parantaminen”(KOM(2010)629), joka annettiin 10. marraskuuta 2010 ja jonka yhtenä tavoitteena on vastata kysymykseen ”Miten maatalouden ja ruokaturvan alalla voidaan saavuttaa kestäviä tuloksia?”,

| C. | ottaa huomioon, että maatalous on tärkein elinkeino on 80–90 prosentille monien kehitysmaiden väestöstä; ottaa huomioon, että näiden ihmisten tulojen kasvattaminen elvyttää maaseututalouksia, luo lisää työpaikkoja köyhille ja lisää kotimaassa tuotettujen tavaroiden ja palveluiden kysyntää, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että maatalous on tärkein elinkeino on 80–90 prosentille monien kehitysmaiden väestöstä; ottaa huomioon, että näiden ihmisten tulojen kasvattaminen elvyttää maaseututalouksia, luo lisää työpaikkoja köyhille ja lisää kotimaassa tuotettujen tavaroiden ja palveluiden kysyntää,

| D. | ottaa huomioon, että vuonna 2010 maailmassa on edelleen yli miljardi aliravittua ihmistä huolimatta maailmanlaajuisista pyrkimyksistä vähentää nälkää, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuonna 2010 maailmassa on edelleen yli miljardi aliravittua ihmistä huolimatta maailmanlaajuisista pyrkimyksistä vähentää nälkää,

| E. | ottaa huomioon, että vuonna 2008 elintarvikkeiden jyrkällä hinnannousulla, öljyn hintapiikillä ja rahoituskriisillä oli ilmastonmuutokseen yhdistettynä oli AKT-maiden talouksiin tuhoisa vaikutus, jonka juuret olivat systeemisessä kriisissä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuonna 2008 elintarvikkeiden jyrkällä hinnannousulla, öljyn hintapiikillä ja rahoituskriisillä oli ilmastonmuutokseen yhdistettynä oli AKT-maiden talouksiin tuhoisa vaikutus, jonka juuret olivat systeemisessä kriisissä,

| F. | ottaa huomioon, että keinottelu elintarvikkeilla ja maahankinnoilla maatalouden vientiyritysten tarpeisiin voi lisätä pulaa ja nostaa siten hintoja sekä viedä tällä tavoin miljoonilta ihmisiltä mahdollisuuden saada riittävästi ruokaa, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että keinottelu elintarvikkeilla ja maahankinnoilla maatalouden vientiyritysten tarpeisiin voi lisätä pulaa ja nostaa siten hintoja sekä viedä tällä tavoin miljoonilta ihmisiltä mahdollisuuden saada riittävästi ruokaa,

| G. | katsoo, että vaikka maataloudella on osoitettu olevan AKT-maille suuri merkitys, EU:n ja AKT-maiden kehitysyhteistyöohjelmissa ei anneta maatalousalalle riittävästi painoarvoa, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että vaikka maataloudella on osoitettu olevan AKT-maille suuri merkitys, EU:n ja AKT-maiden kehitysyhteistyöohjelmissa ei anneta maatalousalalle riittävästi painoarvoa,

| H. | katsoo, että kestämättömät viljelykäytännöt, mukaan luettuna muun muassa metsien hallitsematon hävittäminen ja torjunta-aineiden liikakäyttö, aiheuttavat suoraan pulaa laadukkaasta viljelysmaasta, jota tarvittaisiin terveellisten elintarvikkeiden tuottamiseen, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että kestämättömät viljelykäytännöt, mukaan luettuna muun muassa metsien hallitsematon hävittäminen ja torjunta-aineiden liikakäyttö, aiheuttavat suoraan pulaa laadukkaasta viljelysmaasta, jota tarvittaisiin terveellisten elintarvikkeiden tuottamiseen,

| I. | ottaa huomioon, että AKT-maat ovat riippuvaisia hyödykkeiden viennistä, joka muodostaa yli 50 prosenttia niiden valuuttatuloista, kun taas joissakin pienissä saarikehitysvaltioissa lähes 80 prosenttia peruselintarviketarpeista on tyydytettävä tuonnilla, koska niiden ei ole mahdollista pyrkiä kohtuulliseen elintarvikeomavaraisuuteen, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että AKT-maat ovat riippuvaisia hyödykkeiden viennistä, joka muodostaa yli 50 prosenttia niiden valuuttatuloista, kun taas joissakin pienissä saarikehitysvaltioissa lähes 80 prosenttia peruselintarviketarpeista on tyydytettävä tuonnilla, koska niiden ei ole mahdollista pyrkiä kohtuulliseen elintarvikeomavaraisuuteen,

| J. | ottaa huomioon, että maataloustuotteiden vientituet voivat johtaa polkumyyntiin kehitysmaiden markkinoilla, millä on vakavia seurauksia pienille paikallisille tuottajille, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että maataloustuotteiden vientituet voivat johtaa polkumyyntiin kehitysmaiden markkinoilla, millä on vakavia seurauksia pienille paikallisille tuottajille,

| K. | katsoo, että ilmastonmuutoksen vaikutukset, kasvillisuuden väheneminen ja luonnonkatastrofien tihentyminen pahentavat todennäköisesti puutteellista elintarviketurvaa huomattavasti tulevina vuosina ja vaikuttavat dramaattisesti maatalousalalla toimivien toimeentuloon, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että ilmastonmuutoksen vaikutukset, kasvillisuuden väheneminen ja luonnonkatastrofien tihentyminen pahentavat todennäköisesti puutteellista elintarviketurvaa huomattavasti tulevina vuosina ja vaikuttavat dramaattisesti maatalousalalla toimivien toimeentuloon,

| L. | ottaa huomioon, että monet afrikkalaiset maat vuokraavat viljelysmaata ulkomaisille sijoittajille, mikä uhkaa heikentää paikallista elintarviketurvaa ja millä voi olla vakavia ja kauaskantoisia seurauksia, ellei asiaa hoideta asianmukaisesti, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että monet afrikkalaiset maat vuokraavat viljelysmaata ulkomaisille sijoittajille, mikä uhkaa heikentää paikallista elintarviketurvaa ja millä voi olla vakavia ja kauaskantoisia seurauksia, ellei asiaa hoideta asianmukaisesti,

| M. | katsoo, että maatalouteen vaikuttavilla ilmastonmuutoksen ja metsien hävittämisen seurauksilla, lähinnä toistuvasta vesipulasta, kuivuudesta tai vastaavasti tulvista ja maanvyörymistä johtuvalla sadon pienenemisellä, on EU:n ja AKT-maiden maataloustoimintaan kohdistuvia vakavia haittavaikutuksia, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että maatalouteen vaikuttavilla ilmastonmuutoksen ja metsien hävittämisen seurauksilla, lähinnä toistuvasta vesipulasta, kuivuudesta tai vastaavasti tulvista ja maanvyörymistä johtuvalla sadon pienenemisellä, on EU:n ja AKT-maiden maataloustoimintaan kohdistuvia vakavia haittavaikutuksia,

| N. | katsoo, että maataloustuotannon kasvu, lähinnä perheviljelyn kasvu, voi parantaa elintarviketurvaa ja laskea osaltaan elintarvikkeiden hintoja ja kasvattaa tuottajien tuloja, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että maataloustuotannon kasvu, lähinnä perheviljelyn kasvu, voi parantaa elintarviketurvaa ja laskea osaltaan elintarvikkeiden hintoja ja kasvattaa tuottajien tuloja,

| O. | ottaa huomioon, että juomavesi on tärkeä osa elintarviketurvaa ja että AKT-maiden on vaikeaa saada sitä, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että juomavesi on tärkeä osa elintarviketurvaa ja että AKT-maiden on vaikeaa saada sitä,

| P. | ottaa huomioon, että monet maailman köyhimmistä saavat suuren osan ruokansa proteiinista villieläimistä, lähinnä lihan vuoksi laittomasti pyydetyistä luonnonvaraisista eläimistä, mikä on kestämätöntä ja johtaa siihen, että luontoon syntyy alueita, jotka näyttävät rakenteellisesti koskemattomilta mutta joiden monimuotoisuus ei ole kestävällä pohjalla, ja siksi villieläimet ovat vain lyhytaikainen ratkaisu ja niiden metsästys tuo uusia uhkia ravintoketjuun, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että monet maailman köyhimmistä saavat suuren osan ruokansa proteiinista villieläimistä, lähinnä lihan vuoksi laittomasti pyydetyistä luonnonvaraisista eläimistä, mikä on kestämätöntä ja johtaa siihen, että luontoon syntyy alueita, jotka näyttävät rakenteellisesti koskemattomilta mutta joiden monimuotoisuus ei ole kestävällä pohjalla, ja siksi villieläimet ovat vain lyhytaikainen ratkaisu ja niiden metsästys tuo uusia uhkia ravintoketjuun,

| Q. | ottaa huomioon, että 70 prosenttia äärimmäisessä köyhyydessä elävistä 1,3 miljardista ihmisestä on naisia ja että kaikkialla maailmassa naisilta evätään tarvittavat mahdollisuudet parantaa taloudellisia ja sosiaalisia olojaan, kuten omistus- ja perintöoikeudet tai koulutus- ja työmahdollisuudet, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että 70 prosenttia äärimmäisessä köyhyydessä elävistä 1,3 miljardista ihmisestä on naisia ja että kaikkialla maailmassa naisilta evätään tarvittavat mahdollisuudet parantaa taloudellisia ja sosiaalisia olojaan, kuten omistus- ja perintöoikeudet tai koulutus- ja työmahdollisuudet,

| R. | ottaa huomioon, että se, että ulkomaisten suorien investointien virta kehitysmaihin on hidastunut maailmanlaajuisen taantuman seurauksena, vaikeuttaa suoraan lainojen ja luottotakausten, myös mikroluottojen, saantia ja pahentaa samalla nykyisiä esteitä ostaa ja käyttää viljelysmaata, joka on välttämätöntä paikallisen maatalouden kehittämiselle ja elintarviketurvan takaamiselle pitkällä aikavälillä, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että se, että ulkomaisten suorien investointien virta kehitysmaihin on hidastunut maailmanlaajuisen taantuman seurauksena, vaikeuttaa suoraan lainojen ja luottotakausten, myös mikroluottojen, saantia ja pahentaa samalla nykyisiä esteitä ostaa ja käyttää viljelysmaata, joka on välttämätöntä paikallisen maatalouden kehittämiselle ja elintarviketurvan takaamiselle pitkällä aikavälillä,

| S. | ottaa huomioon, että FAO:n arvioiden mukaan HIV:hen/AIDSiin on kuollut vuodesta 1985 lähtien seitsemän miljoonaa maatalousalan työntekijää ja että pandemian odotetaan vaativan vielä 16 miljoonaa uhria seuraavien kahdenkymmenen vuoden aikana 25:ssä ongelmasta eniten kärsivässä Afrikan maassa; ottaa huomioon, että HIV/AIDS ja muut pandemiat vaikuttavat lähinnä tuottavaan työvoimaan, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että FAO:n arvioiden mukaan HIV:hen/AIDSiin on kuollut vuodesta 1985 lähtien seitsemän miljoonaa maatalousalan työntekijää ja että pandemian odotetaan vaativan vielä 16 miljoonaa uhria seuraavien kahdenkymmenen vuoden aikana 25:ssä ongelmasta eniten kärsivässä Afrikan maassa; ottaa huomioon, että HIV/AIDS ja muut pandemiat vaikuttavat lähinnä tuottavaan työvoimaan,

| T. | katsoo, että poliittiset levottomuudet sekä rauhan ja turvallisuuden puute vaarantavat monien maiden kyvyn tarjota ruokaa sekä vaikuttavat myös pitkällä aikavälillä haitallisesti ihmisten toimeentuloon, |
| --- | --- |

T.

katsoo, että poliittiset levottomuudet sekä rauhan ja turvallisuuden puute vaarantavat monien maiden kyvyn tarjota ruokaa sekä vaikuttavat myös pitkällä aikavälillä haitallisesti ihmisten toimeentuloon,

| U. | katsoo, että viljelijöiden paremmat mahdollisuudet käyttää nykyaikaista tietotekniikkaa parantavat heidän valmiuksiaan ja takaavat, että he ovat paremmin selvillä maatalouden käytännöistä, hinnoista ja tuotannontekijöiden saatavuudesta, |
| --- | --- |

U.

katsoo, että viljelijöiden paremmat mahdollisuudet käyttää nykyaikaista tietotekniikkaa parantavat heidän valmiuksiaan ja takaavat, että he ovat paremmin selvillä maatalouden käytännöistä, hinnoista ja tuotannontekijöiden saatavuudesta,

| 1. | korostaa, että oikeus ruokaan on välttämätön ja että sitä olisi pidettävä luovuttamattomana ja yleismaailmallisena oikeutena; korostaa kunkin maan tai alueen oikeutta kehittää maataloutta, joka tyydyttää sen väestön elintarviketarpeet; vahvistaa, että oikeus terveelliseen ja riittävään ravintoon on perusoikeus, joka on täytettävä hallitusten, kansainvälisten elinten ja kansalaisjärjestöjen yhteisillä toimilla; korostaa, että tämän oikeuden pidättämistä tai epäämistä on pidettävä yleismaailmallisen ihmisoikeuden rikkomisena; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että oikeus ruokaan on välttämätön ja että sitä olisi pidettävä luovuttamattomana ja yleismaailmallisena oikeutena; korostaa kunkin maan tai alueen oikeutta kehittää maataloutta, joka tyydyttää sen väestön elintarviketarpeet; vahvistaa, että oikeus terveelliseen ja riittävään ravintoon on perusoikeus, joka on täytettävä hallitusten, kansainvälisten elinten ja kansalaisjärjestöjen yhteisillä toimilla; korostaa, että tämän oikeuden pidättämistä tai epäämistä on pidettävä yleismaailmallisen ihmisoikeuden rikkomisena;

| 2. | muistuttaa EU:lle ja AKT-maille, että ne ovat sitoutuneet puolittamaan nälkää näkevän väestönosuuden vuoteen 2015 mennessä; kehottaa EU:ta ja AKT-maita toteuttamaan vuosituhattavoitteiden yhteydessä asianmukaisia toimenpiteitä pitääkseen tämän lupauksen; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa EU:lle ja AKT-maille, että ne ovat sitoutuneet puolittamaan nälkää näkevän väestönosuuden vuoteen 2015 mennessä; kehottaa EU:ta ja AKT-maita toteuttamaan vuosituhattavoitteiden yhteydessä asianmukaisia toimenpiteitä pitääkseen tämän lupauksen;

| 3. | kehottaa EU:ta asettamaan etusijalle tiiviissä yhteistyössä AKT-maiden kanssa ja WTO:n puitteissa kysymyksen siitä, miten EU:n maataloustuotteiden vientituet vaikuttavat AKT-maihin; korostaa tarvetta päästä hyviin kehitystä edistäviin tuloksiin Dohan kierroksella; korostaa myös, että teollisuusmaiden olisi lisättävä sitoumuksiaan uudistaa maataloustukiaan maailmanlaajuisen kauppasopimuksen kautta; muistuttaa tässä yhteydessä, että sopimuksessa on otettava huomioon ilmastoalueet ja siten maataloustuotannon eri muodot; korostaa, että Dohan kierroksen tulosten tulisi tarjota kehitysmaille kannustimia investoida maatalouteensa ja elintarviketuotantoonsa; |
| --- | --- |

3.

kehottaa EU:ta asettamaan etusijalle tiiviissä yhteistyössä AKT-maiden kanssa ja WTO:n puitteissa kysymyksen siitä, miten EU:n maataloustuotteiden vientituet vaikuttavat AKT-maihin; korostaa tarvetta päästä hyviin kehitystä edistäviin tuloksiin Dohan kierroksella; korostaa myös, että teollisuusmaiden olisi lisättävä sitoumuksiaan uudistaa maataloustukiaan maailmanlaajuisen kauppasopimuksen kautta; muistuttaa tässä yhteydessä, että sopimuksessa on otettava huomioon ilmastoalueet ja siten maataloustuotannon eri muodot; korostaa, että Dohan kierroksen tulosten tulisi tarjota kehitysmaille kannustimia investoida maatalouteensa ja elintarviketuotantoonsa;

| 4. | kehottaa AKT-maita kohdistamaan merkittävän osan alan investoinneista perheviljelmiin elintarviketurvan saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

4.

kehottaa AKT-maita kohdistamaan merkittävän osan alan investoinneista perheviljelmiin elintarviketurvan saavuttamiseksi;

| 5. | katsoo, että on välttämätöntä antaa AKT–EU-kumppanuudelle uutta pontta neuvottelemalla oikeudenmukaisista ja tasapainoisista kumppanuussopimuksista, jotka tukevat kehitystä; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että on välttämätöntä antaa AKT–EU-kumppanuudelle uutta pontta neuvottelemalla oikeudenmukaisista ja tasapainoisista kumppanuussopimuksista, jotka tukevat kehitystä;

| 6. | katsoo, että elintarviketurvan ja ruoantuotannon kestävyyden takaamiseksi ja köyhyyden torjunnan tukemiseksi kansainvälisen kaupan säännöissä ja sopimuksissa on otettava huomioon kaikki taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet, myös oikeus ruokaan; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että elintarviketurvan ja ruoantuotannon kestävyyden takaamiseksi ja köyhyyden torjunnan tukemiseksi kansainvälisen kaupan säännöissä ja sopimuksissa on otettava huomioon kaikki taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet, myös oikeus ruokaan;

| 7. | pitää valitettavana sitä, että vuonna 2008, viisi vuotta sen jälkeen, kun Maputon julistuksessa asetettiin yleistavoitteeksi se, että Afrikan unionin jäsenvaltioiden kansallisista budjettivaroista kymmenen prosenttia käytettäisiin maatalouteen, puolet Afrikan maista käytti maatalouteen alle viisi prosenttia kansallisista budjettivaroistaan; |
| --- | --- |

7.

pitää valitettavana sitä, että vuonna 2008, viisi vuotta sen jälkeen, kun Maputon julistuksessa asetettiin yleistavoitteeksi se, että Afrikan unionin jäsenvaltioiden kansallisista budjettivaroista kymmenen prosenttia käytettäisiin maatalouteen, puolet Afrikan maista käytti maatalouteen alle viisi prosenttia kansallisista budjettivaroistaan;

| 8. | korostaa, että keskusteluissa 10. EKR:n täytäntöönpanosta pitäisi ottaa paremmin huomioon väestön tarpeet heidän elintarviketurvansa takaamiseen tähtäävän maataloustuotannon suhteen sekä maataloustuotannon parantaminen ja monipuolistaminen sekä lisäarvon kasvattaminen AKT-maiden auttamiseksi pois mallista, jossa viljelmillä viljellään yhtä tuotetta vientiin; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että keskusteluissa 10. EKR:n täytäntöönpanosta pitäisi ottaa paremmin huomioon väestön tarpeet heidän elintarviketurvansa takaamiseen tähtäävän maataloustuotannon suhteen sekä maataloustuotannon parantaminen ja monipuolistaminen sekä lisäarvon kasvattaminen AKT-maiden auttamiseksi pois mallista, jossa viljelmillä viljellään yhtä tuotetta vientiin;

| 9. | pyytää, että 10. EKR:n täytäntöönpano käsittäisi kunkin AKT-maan elintarviketurvan kehittämisohjelman ja että kyseinen ohjelma sisältäisi selkeät ja kunnianhimoiset tavoitteet ja konkreettisia toimenpiteitä, jotka toteutettaisiin tarkoissa määräajoissa maanviljelijöiden järjestöjä ja kansalaisyhteiskuntaa kuullen; |
| --- | --- |

9.

pyytää, että 10. EKR:n täytäntöönpano käsittäisi kunkin AKT-maan elintarviketurvan kehittämisohjelman ja että kyseinen ohjelma sisältäisi selkeät ja kunnianhimoiset tavoitteet ja konkreettisia toimenpiteitä, jotka toteutettaisiin tarkoissa määräajoissa maanviljelijöiden järjestöjä ja kansalaisyhteiskuntaa kuullen;

| 10. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita ottamaan kehitysyhteistyöpolitiikassaan huomioon maaseutualueilla asuvien miesten ja naisten lyhyen aikavälin tarpeet ja rajoitteet erityisesti elintarviketurvaa koskevien ohjelmien onnistumisen takaamiseksi; |
| --- | --- |

10.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita ottamaan kehitysyhteistyöpolitiikassaan huomioon maaseutualueilla asuvien miesten ja naisten lyhyen aikavälin tarpeet ja rajoitteet erityisesti elintarviketurvaa koskevien ohjelmien onnistumisen takaamiseksi;

| 11. | korostaa, että elintarviketurva pitäisi ottaa osaksi kehitysmaiden politiikkoja ruoan saatavuuden ja kulutuksen parantamiseksi luomalla köyhyyden vähentämiseen tähtääviä elintarvikestrategioita; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että elintarviketurva pitäisi ottaa osaksi kehitysmaiden politiikkoja ruoan saatavuuden ja kulutuksen parantamiseksi luomalla köyhyyden vähentämiseen tähtääviä elintarvikestrategioita;

| 12. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä auttamaan Maailman elintarvikeohjelmaa (WFP) kohtaamaan uusia haasteita sen torjuessa nälkää, joka johtuu ruoan ja öljyn hintojen huimasta noususta, ankarista sääolosuhteista ja maailman ruokavarastojen hupenemisesta; |
| --- | --- |

12.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä auttamaan Maailman elintarvikeohjelmaa (WFP) kohtaamaan uusia haasteita sen torjuessa nälkää, joka johtuu ruoan ja öljyn hintojen huimasta noususta, ankarista sääolosuhteista ja maailman ruokavarastojen hupenemisesta;

| 13. | kehottaa komissiota, EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita tekemään tiivistä yhteistyötä toteuttaakseen konkreettisia toimia viljalla ja elintarvikkeilla harjoitettavan taloudellisen keinottelun torjumiseksi; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota, EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita tekemään tiivistä yhteistyötä toteuttaakseen konkreettisia toimia viljalla ja elintarvikkeilla harjoitettavan taloudellisen keinottelun torjumiseksi;

| 14. | kehottaa tunnustamaan tutkimuksen, maatalouden neuvontapalvelujen ja maataloustuottajien yhteyksien merkityksen elintarviketurvaa koskeviin tavoitteisiin pyrittäessä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa tunnustamaan tutkimuksen, maatalouden neuvontapalvelujen ja maataloustuottajien yhteyksien merkityksen elintarviketurvaa koskeviin tavoitteisiin pyrittäessä;

| 15. | huomauttaa, että kestävyyden lisäämiseksi ja puutteellisen elintarviketurvan haittavaikutusten lieventämiseksi AKT-maissa on otettava käyttöön parempia maatalouden tuotantomenetelmiä, myös edullista teknologiaa, tehtävä maatalousalan tutkimusta ja parannettava tuottavuus–tehokkuus-suhdetta; |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että kestävyyden lisäämiseksi ja puutteellisen elintarviketurvan haittavaikutusten lieventämiseksi AKT-maissa on otettava käyttöön parempia maatalouden tuotantomenetelmiä, myös edullista teknologiaa, tehtävä maatalousalan tutkimusta ja parannettava tuottavuus–tehokkuus-suhdetta;

| 16. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita seuraamaan tiiviisti suuria maahankintoja, jotka saattavat johtaa paikallisten tuottajien ”uloshinnoitteluun” ja heikentää heidän mahdollisuuksiaan tuottaa paikallisia lajikkeita ruokkiakseen itsensä ja paikallisen väestön; |
| --- | --- |

16.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita seuraamaan tiiviisti suuria maahankintoja, jotka saattavat johtaa paikallisten tuottajien ”uloshinnoitteluun” ja heikentää heidän mahdollisuuksiaan tuottaa paikallisia lajikkeita ruokkiakseen itsensä ja paikallisen väestön;

| 17. | korostaa, että EU:n ja AKT-maiden välinen yhteistyö viljelijöiden tietojen ja taitojen parantamiseksi on äärimmäisen tärkeää; kehottaa siksi järjestämään koulutusohjelmia, joiden tavoitteena on parantaa viljelijöiden valmiuksia käyttää kestäviä viljelymenetelmiä; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että EU:n ja AKT-maiden välinen yhteistyö viljelijöiden tietojen ja taitojen parantamiseksi on äärimmäisen tärkeää; kehottaa siksi järjestämään koulutusohjelmia, joiden tavoitteena on parantaa viljelijöiden valmiuksia käyttää kestäviä viljelymenetelmiä;

| 18. | korostaa, että kaikille tuottajille on tärkeää taata laadukkaat siemenet; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että kaikille tuottajille on tärkeää taata laadukkaat siemenet;

| 19. | kehottaa AKT-maita osoittamaan aloitteellisuutta Malin riisialoitteen kaltaisilla kunnianhimoisilla maatalouspoliittisilla ohjelmilla; |
| --- | --- |

19.

kehottaa AKT-maita osoittamaan aloitteellisuutta Malin riisialoitteen kaltaisilla kunnianhimoisilla maatalouspoliittisilla ohjelmilla;

| 20. | kehottaa AKT-maita asettamaan maatalouden etusijalle kehityssuunnitelmissaan sekä alueellisissa ja maakohtaisissa strategia-asiakirjoissaan, varsinkin lisäämällä julkisia investointeja maaseudun perusrakenteisiin; |
| --- | --- |

20.

kehottaa AKT-maita asettamaan maatalouden etusijalle kehityssuunnitelmissaan sekä alueellisissa ja maakohtaisissa strategia-asiakirjoissaan, varsinkin lisäämällä julkisia investointeja maaseudun perusrakenteisiin;

| 21. | katsoo, että kehityspolitiikan yhdenmukaisuuden pitäisi erityisesti kauppa-, kehitysyhteistyö-, maatalous- ja kalastuspolitiikan tapauksessa olla EU:n kehitysyhteistyön ohjenuora, jotta Cotonoun sopimuksen 12 artiklaa hyödynnettäisiin paremmin; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että kehityspolitiikan yhdenmukaisuuden pitäisi erityisesti kauppa-, kehitysyhteistyö-, maatalous- ja kalastuspolitiikan tapauksessa olla EU:n kehitysyhteistyön ohjenuora, jotta Cotonoun sopimuksen 12 artiklaa hyödynnettäisiin paremmin;

| 22. | korostaa, että EU:n ja AKT-maiden on kehitettävä sopiva ja joustava mekanismi, jota voidaan mukauttaa erityisiin hätätilanteisiin, jotka johtuvat maatalouden alalla tapahtuneista katastrofeista; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että EU:n ja AKT-maiden on kehitettävä sopiva ja joustava mekanismi, jota voidaan mukauttaa erityisiin hätätilanteisiin, jotka johtuvat maatalouden alalla tapahtuneista katastrofeista;

| 23. | pitää myönteisenä EU:n perustamaa elintarvikerahoitusvälinettä, jolla on miljardin euron määrärahat vuosiksi 2009–2011 ja jonka tarkoituksena on tarjota pikaista apua maailmanlaajuisesti yli 50:lle ensisijaisiksi avunsaajiksi katsotulle maalle, jotka kärsivät huimasti kohonneista elintarvikkeiden hinnoista, ja lisätä paikallista elintarviketuotantokapasiteettia ja paikallisten elintarvikkeiden tarjontaa ja tarjota siten paikallisille maanviljely-yhteisöille uusia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

23.

pitää myönteisenä EU:n perustamaa elintarvikerahoitusvälinettä, jolla on miljardin euron määrärahat vuosiksi 2009–2011 ja jonka tarkoituksena on tarjota pikaista apua maailmanlaajuisesti yli 50:lle ensisijaisiksi avunsaajiksi katsotulle maalle, jotka kärsivät huimasti kohonneista elintarvikkeiden hinnoista, ja lisätä paikallista elintarviketuotantokapasiteettia ja paikallisten elintarvikkeiden tarjontaa ja tarjota siten paikallisille maanviljely-yhteisöille uusia mahdollisuuksia;

| 24. | kehottaa AKT-maiden hallituksia varmistamaan, että maaseutualueiden naiset saavat täydet ja yhtäläiset oikeudet maahan ja muihin resursseihin, myös saamalla oikeuden perintöön, ja että toteutetaan hallinnollisia uudistuksia ja muita tarvittavia toimenpiteitä, jotta naisilla olisi samanlaiset mahdollisuudet kuin miehilläkin saada lainaa ja pääomaa, nauttia työntekijöiden oikeuksista, saada lainmukaiset henkilöpaperit, käyttää asianmukaista teknologiaa, päästä markkinoille ja saada tietoa; |
| --- | --- |

24.

kehottaa AKT-maiden hallituksia varmistamaan, että maaseutualueiden naiset saavat täydet ja yhtäläiset oikeudet maahan ja muihin resursseihin, myös saamalla oikeuden perintöön, ja että toteutetaan hallinnollisia uudistuksia ja muita tarvittavia toimenpiteitä, jotta naisilla olisi samanlaiset mahdollisuudet kuin miehilläkin saada lainaa ja pääomaa, nauttia työntekijöiden oikeuksista, saada lainmukaiset henkilöpaperit, käyttää asianmukaista teknologiaa, päästä markkinoille ja saada tietoa;

| 25. | huomauttaa, että koko Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot pysyvät johtavana kehitysavun antajana, sillä niiden osuus koko maailman kehitysavusta oli 56 prosenttia eli arvoltaan 49 miljardia euroa vuonna 2009, ja että EU:n hallitukset ovat sitoutuneet yhteisesti siihen, että 0,56 prosenttia BKT:sta kohdennetaan viralliseen kehitysapuun vuonna 2010 ja vuonna 2015 osuus on 0,70 prosenttia BKT:sta; |
| --- | --- |

25.

huomauttaa, että koko Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot pysyvät johtavana kehitysavun antajana, sillä niiden osuus koko maailman kehitysavusta oli 56 prosenttia eli arvoltaan 49 miljardia euroa vuonna 2009, ja että EU:n hallitukset ovat sitoutuneet yhteisesti siihen, että 0,56 prosenttia BKT:sta kohdennetaan viralliseen kehitysapuun vuonna 2010 ja vuonna 2015 osuus on 0,70 prosenttia BKT:sta;

| 26. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota pitämään erityisesti vähiten kehittyneille AKT-maille ja elintarvikkeiden nettotuojiksi luettaville AKT-maille antamansa lupaukset, jotta nämä voisivat lievittää ruoan hinnan huiman nousun vuoksi kokemiaan haittoja, jotka pahentavat enenevässä määrin niiden maksutasevaikeuksia; |
| --- | --- |

26.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota pitämään erityisesti vähiten kehittyneille AKT-maille ja elintarvikkeiden nettotuojiksi luettaville AKT-maille antamansa lupaukset, jotta nämä voisivat lievittää ruoan hinnan huiman nousun vuoksi kokemiaan haittoja, jotka pahentavat enenevässä määrin niiden maksutasevaikeuksia;

| 27. | katsoo, että köyhien maiden ulkomaanvelka estää niiden kehitystä ja heikentää niiden kykyä kestää vaikeuksia ja torjua tehokkaasti köyhyyttä ja nälkää; kehottaa siksi Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita jatkamaan neuvotteluja voimakkaasti velkaantuneiden maiden velan mitätöinnistä, joka on vielä ratkaisematta oleva asia; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että köyhien maiden ulkomaanvelka estää niiden kehitystä ja heikentää niiden kykyä kestää vaikeuksia ja torjua tehokkaasti köyhyyttä ja nälkää; kehottaa siksi Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita jatkamaan neuvotteluja voimakkaasti velkaantuneiden maiden velan mitätöinnistä, joka on vielä ratkaisematta oleva asia;

| 28. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komission puheenjohtaja lupasi New Yorkissa pidetyssä, vuosituhattavoitteita käsitelleessä YK:n korkean tason kokouksessa EU:lta vuosituhattavoitteiden rahoittamiseen miljardin euron määrärahat, joilla palkittaisiin hyvin suoriutuvia maita ja tuettaisiin tavoitteistaan kauimpana olevia maita, ottaen huomioon vähiten kehittyneiden maiden, pienten saarikehitysvaltioiden ja ruoan nettotuojiksi luettavien AKT-maiden ominaispiirteet ja tarpeet objektiivisten ja avoimien valintaperusteiden asettamiseksi ja sen takaamiseksi, että mahdollisuus käyttää näitä resursseja on kysyntälähtöistä; kehottaa Euroopan komissiota harkitsemaan myös sitä, että osa näistä vuosituhattavoitteisiin varatuista miljardin euron määrärahoista käytettäisiin siihen, että yksityisiä tahoja houkuteltaisiin tekemään lisäinvestointeja, jotka vastaisivat sellaisten hankkeiden toteuttamiseen myönnettäviä tukia, joilla lisätään ruoan tuotantoa paikallisille ja alueellisille markkinoille, sekä bioteknologian kehittämiseen ja käyttöön näiden tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

28.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komission puheenjohtaja lupasi New Yorkissa pidetyssä, vuosituhattavoitteita käsitelleessä YK:n korkean tason kokouksessa EU:lta vuosituhattavoitteiden rahoittamiseen miljardin euron määrärahat, joilla palkittaisiin hyvin suoriutuvia maita ja tuettaisiin tavoitteistaan kauimpana olevia maita, ottaen huomioon vähiten kehittyneiden maiden, pienten saarikehitysvaltioiden ja ruoan nettotuojiksi luettavien AKT-maiden ominaispiirteet ja tarpeet objektiivisten ja avoimien valintaperusteiden asettamiseksi ja sen takaamiseksi, että mahdollisuus käyttää näitä resursseja on kysyntälähtöistä; kehottaa Euroopan komissiota harkitsemaan myös sitä, että osa näistä vuosituhattavoitteisiin varatuista miljardin euron määrärahoista käytettäisiin siihen, että yksityisiä tahoja houkuteltaisiin tekemään lisäinvestointeja, jotka vastaisivat sellaisten hankkeiden toteuttamiseen myönnettäviä tukia, joilla lisätään ruoan tuotantoa paikallisille ja alueellisille markkinoille, sekä bioteknologian kehittämiseen ja käyttöön näiden tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 29. | katsoo, että myös seuraavan sukupolven maatalousperäisten polttoaineiden kaupallisia vaikutuksia on tarkasteltava tiiviimmin; kehottaa siksi Euroopan komissiota hyväksymään ja ottamaan pikaisesti käyttöön avoimia kestävyyskriteerejä ja tarkastelemaan maatalousperäisissä polttoaineissa käytettäville viljelykasveille myönnettävien tukien mahdollisia haittavaikutuksia; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että myös seuraavan sukupolven maatalousperäisten polttoaineiden kaupallisia vaikutuksia on tarkasteltava tiiviimmin; kehottaa siksi Euroopan komissiota hyväksymään ja ottamaan pikaisesti käyttöön avoimia kestävyyskriteerejä ja tarkastelemaan maatalousperäisissä polttoaineissa käytettäville viljelykasveille myönnettävien tukien mahdollisia haittavaikutuksia;

| 30. | kannattaa sitä, että AKT-maiden ja EU:n alueellisessa yhteistyössä otetaan käyttöön tarkoituksenmukainen mekanismi, joka auttaa perheviljelmiä lievittämään ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja sopeutumaan niihin; |
| --- | --- |

30.

kannattaa sitä, että AKT-maiden ja EU:n alueellisessa yhteistyössä otetaan käyttöön tarkoituksenmukainen mekanismi, joka auttaa perheviljelmiä lievittämään ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja sopeutumaan niihin;

| 31. | kehottaa koordinoimaan paremmin – varsinkin kansallisesti mutta myös kansainvälistä kehitysyhteistyötä tekevässä yhteisössä – maatalousohjelmissa toteutettuja toimia ja AKT-maiden päällekkäisiä ohjelmia, jotka kuormittavat henkilöresursseja ja taloudellisia resursseja; |
| --- | --- |

31.

kehottaa koordinoimaan paremmin – varsinkin kansallisesti mutta myös kansainvälistä kehitysyhteistyötä tekevässä yhteisössä – maatalousohjelmissa toteutettuja toimia ja AKT-maiden päällekkäisiä ohjelmia, jotka kuormittavat henkilöresursseja ja taloudellisia resursseja;

| 32. | korostaa, että kansallisella ja kansainvälisellä tasolla tarvitaan kaikkia EU:n tuella toteutettuja maatalousohjelmia koskevaa taloudellista tilivelvollisuutta myönnettyjen varojen moitteettoman hoidon takaamiseksi; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että kansallisella ja kansainvälisellä tasolla tarvitaan kaikkia EU:n tuella toteutettuja maatalousohjelmia koskevaa taloudellista tilivelvollisuutta myönnettyjen varojen moitteettoman hoidon takaamiseksi;

| 33. | vaatii AKT-maiden hallituksia kehittämään luonnonvarojen – kuten ruoaksi laittomasti pyydettyjen luonnonvaraisten eläinten – hoitoa kestävämpään suuntaan ja kehottaa tutkimaan tarkemmin mahdollisuuksia kestävään proteiinin tuotantoon AKT-maissa keinona vähentää riippuvuutta nopeasti hupenevista, luonnonvaraisista eläimistä saatavan eläinproteiinin lähteistä; |
| --- | --- |

33.

vaatii AKT-maiden hallituksia kehittämään luonnonvarojen – kuten ruoaksi laittomasti pyydettyjen luonnonvaraisten eläinten – hoitoa kestävämpään suuntaan ja kehottaa tutkimaan tarkemmin mahdollisuuksia kestävään proteiinin tuotantoon AKT-maissa keinona vähentää riippuvuutta nopeasti hupenevista, luonnonvaraisista eläimistä saatavan eläinproteiinin lähteistä;

| 34. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita korostamaan voimakkaasti meneillään olevissa ja tulevissa ilmastonmuutosta koskevissa neuvotteluissa tarvetta parantaa maatalouden tuotantopanosten, kuten lannoitteiden, siementen ja muiden työkalujen saatavuutta, jotta viljelijöitä autetaan lisäämään tuotantoaan ja jotta samalla edistetään vesivarojen kestävää hoitoa, sekä kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että ilmaston kannalta myönteisille maatalouskäytännöille annetaan tarvittavaa tukea; |
| --- | --- |

34.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita korostamaan voimakkaasti meneillään olevissa ja tulevissa ilmastonmuutosta koskevissa neuvotteluissa tarvetta parantaa maatalouden tuotantopanosten, kuten lannoitteiden, siementen ja muiden työkalujen saatavuutta, jotta viljelijöitä autetaan lisäämään tuotantoaan ja jotta samalla edistetään vesivarojen kestävää hoitoa, sekä kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että ilmaston kannalta myönteisille maatalouskäytännöille annetaan tarvittavaa tukea;

| 35. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komission puheenjohtajalle, Euroopan parlamentille, AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille, Euroopan komission varapuheenjohtajalle / EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Afrikan unionin komission puheenjohtajalle, yleisafrikkalaiselle parlamentille ja YK:n pääsihteerille. |
| --- | --- |

35.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komission puheenjohtajalle, Euroopan parlamentille, AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille, Euroopan komission varapuheenjohtajalle / EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Afrikan unionin komission puheenjohtajalle, yleisafrikkalaiselle parlamentille ja YK:n pääsihteerille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (30)

Sahel – Saharan alueen turvallisuusongelmista: terrorismista sekä huume-, ase- ja ihmiskaupasta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontuu Kinshasassa (Kongon demokraattisessa tasavallassa) 2.–4. joulukuuta 2010,

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon terrorististen pommi-iskujen torjumista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi New Yorkissa 15. joulukuuta 1997,

ottaa huomioon pöytäkirjan, joka on liitetty terrorismin ehkäisyä ja torjuntaa koskevaan Afrikan unionin yleissopimukseen, joka hyväksyttiin Addis Abebassa 8. heinäkuuta 2004 Afrikan unionin kolmannessa sääntömääräisessä vuosikokouksessa;

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 8. syyskuuta 2006 hyväksymän päätöslauselman 60/288 YK:n maailmanlaajuisesta terrorisminvastaisesta strategiasta,

ottaa huomioon kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen, joka hyväksyttiin 15. marraskuuta 2000, ja sen pöytäkirjat,

ottaa huomioon pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevan YK:n toimintaohjelman, joka hyväksyttiin New Yorkissa 20. heinäkuuta 2001,

ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen (”Cotonoun sopimuksen”) ja erityisesti sen 1, 8, 25 ja 28 artiklan,

ottaa huomioon muut Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) olennaiset määräykset, erityisesti sen 3, 6, 21 ja 39 artiklan, ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) olennaiset määräykset, erityisesti sen 205, 208, 214 ja 222 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan turvallisuusstrategian, joka hyväksyttiin Brysselissä 12. joulukuuta 2003,

ottaa huomioon EU:n terrorisminvastaisen strategian, joka hyväksyttiin Brysselissä 30. marraskuuta 2005,

ottaa huomioon Afrikan ja EU:n välisen rauhan ja turvallisuuden kumppanuuden, erityisesti Tripolissa 29.–30. marraskuuta 2010 pidetyssä Afrikan ja EU:n välisessä huippukokouksessa hyväksytyn vuosien 2011–2013 toimintasuunnitelman aloitteet 2, 7 ja 8,

ottaa huomioon Tukholman ohjelman (31) sekä sen kohdan 1.2.4, jossa painotetaan turvallisuusasioiden sisäisten ja ulkoisten näkökohtien välisen johdonmukaisuuden lisäämistä, ja sen kohdan 4.4.2, jossa painotetaan johdonmukaista lähestymistapaa ihmiskauppaan, myös ulkosuhteissa,

ottaa huomioon kansainvälisen terrorismin torjuntaa koskevan islamilaisten maiden järjestön yleissopimuksen, joka hyväksyttiin Ouagadougoussa 28. kesäkuuta–1. heinäkuuta 1999 pidetyssä islamilaisten maiden ulkoministerien 26. kokouksessa,

ottaa huomioon Malin ja Mauritanian kansallisten lainsäädäntöjen antaman esimerkin kestävien ratkaisujen etsimisestä tähän ongelmaan,

| A. | ottaa huomioon Sahel – Saharan alueen koon ja sen karun ympäristön, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon Sahel – Saharan alueen koon ja sen karun ympäristön,

| B. | ottaa huomioon, että alueen pinnanmuotoja hallitsevat vuoret ja luolat, jotka kohoavat laajojen dyynien, hiekan ja kuivuneiden joenuomien ylle, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että alueen pinnanmuotoja hallitsevat vuoret ja luolat, jotka kohoavat laajojen dyynien, hiekan ja kuivuneiden joenuomien ylle,

| C. | ottaa huomioon, että Mali, Algeria, Mauritania, Niger, Libya ja Tšad ovat tärkeimmät Sahel – Saharan kaistaleella sijaitsevat maat, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Mali, Algeria, Mauritania, Niger, Libya ja Tšad ovat tärkeimmät Sahel – Saharan kaistaleella sijaitsevat maat,

| D. | katsoo, että tämän harvaan asutun, neljän miljoonan neliökilometrin laajuisen alueen suuri koko ja sen epätarkkaan määritellyt pitkät rajat edellyttävät tiedon ja toimien tehokasta koordinointia sekä kehittyneitä havainto-, suojelu- ja ennaltaehkäisykeinoja, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että tämän harvaan asutun, neljän miljoonan neliökilometrin laajuisen alueen suuri koko ja sen epätarkkaan määritellyt pitkät rajat edellyttävät tiedon ja toimien tehokasta koordinointia sekä kehittyneitä havainto-, suojelu- ja ennaltaehkäisykeinoja,

| E. | katsoo, että kaikki kansainväliset, alueelliset ja kansalliset sidosryhmät on saatava mukaan terrorismin torjunnan tehostamiseksi ja alueen turvallisuuden parantamiseksi, myös jäsennellyn vuoropuhelun keinoin, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että kaikki kansainväliset, alueelliset ja kansalliset sidosryhmät on saatava mukaan terrorismin torjunnan tehostamiseksi ja alueen turvallisuuden parantamiseksi, myös jäsennellyn vuoropuhelun keinoin,

| F | katsoo, että Sahelin kaari on keskeinen alue Saharan eteläpuolisen Afrikan ja Euroopan välissä ja että Sahel – Saharan kaistaleen tilanne on siksi tärkeä turvallisuuskysymys sekä Afrikalle että Euroopalle, |
| --- | --- |

F

katsoo, että Sahelin kaari on keskeinen alue Saharan eteläpuolisen Afrikan ja Euroopan välissä ja että Sahel – Saharan kaistaleen tilanne on siksi tärkeä turvallisuuskysymys sekä Afrikalle että Euroopalle,

| G. | katsoo, että Sahel – Saharan kaistaleen muuttuminen laittomaan ja vaaralliseen toimintaan ja salakuljetuksen eri muotoihin soveltuvaksi alueeksi on maailmanlaajuinen turvallisuusuhka, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että Sahel – Saharan kaistaleen muuttuminen laittomaan ja vaaralliseen toimintaan ja salakuljetuksen eri muotoihin soveltuvaksi alueeksi on maailmanlaajuinen turvallisuusuhka,

| H. | ottaa huomioon kuivien seutujen jälkeenjääneisyyden sekä sen vaikutukset nuoriin, jotka jäävät vaille elinkeinoa, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon kuivien seutujen jälkeenjääneisyyden sekä sen vaikutukset nuoriin, jotka jäävät vaille elinkeinoa,

| I. | ottaa huomioon, että terroristit hyödyntävät rekrytoinnissaan kehitysvajetta, epävarmoja olosuhteita, huono-osaisuutta ja monien nuorten heikkoja työllisyysnäkymiä alueella, jolla näkymät ovat huonot, tarjoamalla heille laittomat mutta huomattavat ansiot, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että terroristit hyödyntävät rekrytoinnissaan kehitysvajetta, epävarmoja olosuhteita, huono-osaisuutta ja monien nuorten heikkoja työllisyysnäkymiä alueella, jolla näkymät ovat huonot, tarjoamalla heille laittomat mutta huomattavat ansiot,

| J. | ottaa huomioon terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden haitalliset vaikutukset alueen valtioihin ja niiden paikalliseen väestöön, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden haitalliset vaikutukset alueen valtioihin ja niiden paikalliseen väestöön,

| K. | ottaa huomioon turvattomuuden vakavat vaikutukset alueen talouteen, erityisesti kaivos- ja matkailualaan, sen kehitykseen ja työpaikkojen luomiseen, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon turvattomuuden vakavat vaikutukset alueen talouteen, erityisesti kaivos- ja matkailualaan, sen kehitykseen ja työpaikkojen luomiseen,

| L. | ottaa huomioon, että alue on muuttunut huumekauppiaiden, asekauppiaiden ja laittomia maahanmuuttajia Eurooppaan vievien salakuljettajien kauttakulku- ja kauppa-alueeksi, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että alue on muuttunut huumekauppiaiden, asekauppiaiden ja laittomia maahanmuuttajia Eurooppaan vievien salakuljettajien kauttakulku- ja kauppa-alueeksi,

| M. | ottaa huomioon turvattomuuden lisääntyneen tällä alueella, koska Maghreb-maissa toimiva al-Qaidan haara (AQMI) tekee sieppauksia ja ottaa panttivankeja, joita käytetään nyt pelinappuloina neuvotteluissa, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon turvattomuuden lisääntyneen tällä alueella, koska Maghreb-maissa toimiva al-Qaidan haara (AQMI) tekee sieppauksia ja ottaa panttivankeja, joita käytetään nyt pelinappuloina neuvotteluissa,

| N. | ottaa huomioon, että laittomien tuotteiden salakuljettajat, kuten kokaiinikauppiaat, ovat loukanneet alueen monien maiden ilmatilaa, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että laittomien tuotteiden salakuljettajat, kuten kokaiinikauppiaat, ovat loukanneet alueen monien maiden ilmatilaa,

| O. | ottaa huomioon, että terroristeilla ja huumekauppiailla on valtavat resurssit ja mahdollisuudet verrattuna uhan kohteena oleviin maihin, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että terroristeilla ja huumekauppiailla on valtavat resurssit ja mahdollisuudet verrattuna uhan kohteena oleviin maihin,

| P. | ottaa huomioon, että useat maat ovat ilmaisseet haluavansa tarjota Saharan alueen valtioille tukea tilanteen ratkaisemiseksi, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että useat maat ovat ilmaisseet haluavansa tarjota Saharan alueen valtioille tukea tilanteen ratkaisemiseksi,

| Q. | ottaa huomioon, että turvattomuus tekee kehitysyhteistyöhankkeiden toteuttamisesta ja humanitaaristen kansalaisjärjestöjen työstä vaikeaa, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että turvattomuus tekee kehitysyhteistyöhankkeiden toteuttamisesta ja humanitaaristen kansalaisjärjestöjen työstä vaikeaa,

| R. | ottaa huomioon, että alueella harjoitetulle islamille on ominaista suvaitsevaisuus, yhteisvastuu ja ihmisarvon kunnioittaminen, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että alueella harjoitetulle islamille on ominaista suvaitsevaisuus, yhteisvastuu ja ihmisarvon kunnioittaminen,

| S. | ottaa huomioon viattomien kansalaisten julmat teloitukset, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon viattomien kansalaisten julmat teloitukset,

| T. | ottaa huomioon, että lunnaiden vuoksi tehdyt sieppaukset liittyvät useammin järjestäytyneeseen rikollisuuteen kuin ideologisiin tai uskonnollisiin taisteluihin, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että lunnaiden vuoksi tehdyt sieppaukset liittyvät useammin järjestäytyneeseen rikollisuuteen kuin ideologisiin tai uskonnollisiin taisteluihin,

| U. | katsoo, että sotilaallinen vaihtoehto on tehokas vain, jos sitä tuetaan Sahelin ja Saharan alueen kestävää kehitystä koskevalla politiikalla, |
| --- | --- |

U.

katsoo, että sotilaallinen vaihtoehto on tehokas vain, jos sitä tuetaan Sahelin ja Saharan alueen kestävää kehitystä koskevalla politiikalla,

| V. | katsoo, että edellä mainitut kansainväliset välineet muodostavat perustan tehostetulle maailmanlaajuiselle yhteistyölle, joka näkyy myös Euroopan unionin suhteiden kehityksessä kolmansiin maihin, |
| --- | --- |

V.

katsoo, että edellä mainitut kansainväliset välineet muodostavat perustan tehostetulle maailmanlaajuiselle yhteistyölle, joka näkyy myös Euroopan unionin suhteiden kehityksessä kolmansiin maihin,

| W. | ottaa huomioon, että terrorismin tutkinnan kansainvälinen keskus (International Centre for Terrorism Studies) on dokumentoinut terroristi-iskujen lisääntyneen voimakkaasti Pohjois- ja Länsi-Afrikassa: iskujen määrä on kasvanut yli 500 prosenttia syyskuun 11. päivän 2001 jälkeen (32), ja niissä on kuollut yli 1 500 henkeä ja haavoittunut 6 000 henkeä, |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että terrorismin tutkinnan kansainvälinen keskus (International Centre for Terrorism Studies) on dokumentoinut terroristi-iskujen lisääntyneen voimakkaasti Pohjois- ja Länsi-Afrikassa: iskujen määrä on kasvanut yli 500 prosenttia syyskuun 11. päivän 2001 jälkeen (32), ja niissä on kuollut yli 1 500 henkeä ja haavoittunut 6 000 henkeä,

| X. | ottaa huomioon, että Latinalaisen Amerikan huumekauppiaiden ja alueeseen kuuluvien Länsi-/Keski-Afrikan maiden väliset yhteydet ovat vahvistuneet hälyttävällä tavalla ja että nämä maat ovat tärkeä kauttakulkureitti huumekuljetuksille, jotka suuntaavat Eurooppaan, jonka osuus maailmanlaajuisesta kokaiinin kulutuksesta on 25 prosenttia; korostaa, että nämä suuntaukset edellyttävät Euroopan unionilta voimakkaampaa sitoutumista asiaan, |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että Latinalaisen Amerikan huumekauppiaiden ja alueeseen kuuluvien Länsi-/Keski-Afrikan maiden väliset yhteydet ovat vahvistuneet hälyttävällä tavalla ja että nämä maat ovat tärkeä kauttakulkureitti huumekuljetuksille, jotka suuntaavat Eurooppaan, jonka osuus maailmanlaajuisesta kokaiinin kulutuksesta on 25 prosenttia; korostaa, että nämä suuntaukset edellyttävät Euroopan unionilta voimakkaampaa sitoutumista asiaan,

| Y. | ottaa huomioon, että Latinalaisen Amerikan rikkaiden ja erittäin järjestäytyneiden huumekartellien sekä paikallista väestöä rekrytoivien terroristiorganisaatioiden yhteydet lisääntyvät Sahelin alueella, |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että Latinalaisen Amerikan rikkaiden ja erittäin järjestäytyneiden huumekartellien sekä paikallista väestöä rekrytoivien terroristiorganisaatioiden yhteydet lisääntyvät Sahelin alueella,

| Z. | ottaa huomioon, että vuonna 2003 hyväksytyssä Euroopan turvallisuusstrategiassa todettiin terrorismin olevan kasvava strateginen uhka koko Euroopalle ja että Sahel – Saharan alue on yksi EU:n painopistealueista terrorismin torjunnassa, |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että vuonna 2003 hyväksytyssä Euroopan turvallisuusstrategiassa todettiin terrorismin olevan kasvava strateginen uhka koko Euroopalle ja että Sahel – Saharan alue on yksi EU:n painopistealueista terrorismin torjunnassa,

| AA. | katsoo, että laittomalta kaupalta ja sieppauksilta on katkaistava rahoituslähteet ja tätä varten on toteutettava kaikki mahdolliset toimet rahanpesun estämiseksi, |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että laittomalta kaupalta ja sieppauksilta on katkaistava rahoituslähteet ja tätä varten on toteutettava kaikki mahdolliset toimet rahanpesun estämiseksi,

| 1. | kunnioittaa terrorismin uhrien muistoa; tuomitsee jyrkästi kaikenlaisen terrorismin ja vaatii vapauttamaan ehdoitta kaikki panttivangit; |
| --- | --- |

1.

kunnioittaa terrorismin uhrien muistoa; tuomitsee jyrkästi kaikenlaisen terrorismin ja vaatii vapauttamaan ehdoitta kaikki panttivangit;

| 2. | pitää Sahel – Saharan turvallisuustilanteen heikentymistä hyvin valitettavana, sillä se on maksanut monia ihmishenkiä ja uhkaa heikentää edistystä, jota alueella on saavutettu viime vuosina terrorismin torjunnan alalla; |
| --- | --- |

2.

pitää Sahel – Saharan turvallisuustilanteen heikentymistä hyvin valitettavana, sillä se on maksanut monia ihmishenkiä ja uhkaa heikentää edistystä, jota alueella on saavutettu viime vuosina terrorismin torjunnan alalla;

| 3. | kehottaa YK:ta reagoimaan nopeasti koordinoidulla tavalla Sahelin ongelmaan, kuten YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtajan julkilausumassa 10. heinäkuuta 2009 (S/PRST/2009/20) pyydettiin, rajat ylittävän rikollisuuden ja terrorismin uhkan torjumiseksi erityisesti Sahel – Saharan kaistaleella sekä panemaan myös maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian täytäntöön alueella; |
| --- | --- |

3.

kehottaa YK:ta reagoimaan nopeasti koordinoidulla tavalla Sahelin ongelmaan, kuten YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtajan julkilausumassa 10. heinäkuuta 2009 (S/PRST/2009/20) pyydettiin, rajat ylittävän rikollisuuden ja terrorismin uhkan torjumiseksi erityisesti Sahel – Saharan kaistaleella sekä panemaan myös maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian täytäntöön alueella;

| 4. | korostaa, miten tärkeää terrorismin uhreille ja heidän perheilleen on antaa apua, tukea ja psykologista jälkihoitoa; |
| --- | --- |

4.

korostaa, miten tärkeää terrorismin uhreille ja heidän perheilleen on antaa apua, tukea ja psykologista jälkihoitoa;

| 5. | kannattaa terrorismin vastaisen kansainvälisen yhteistyön tehostamista, kannattaa joidenkin maiden toimien koordinointia, kehottaa alueen kaikkia maita yhdistämään toimensa terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi tehokkaasti ja toivoo, etteivät alueelliset vihamielisyydet estä tiedonvaihtoa; |
| --- | --- |

5.

kannattaa terrorismin vastaisen kansainvälisen yhteistyön tehostamista, kannattaa joidenkin maiden toimien koordinointia, kehottaa alueen kaikkia maita yhdistämään toimensa terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi tehokkaasti ja toivoo, etteivät alueelliset vihamielisyydet estä tiedonvaihtoa;

| 6. | kehottaa Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeriä, EU:n neuvoston puheenjohtajaa ja Afrikan unionin komission puheenjohtajaa tukemaan Algerian, Malin, Nigerin, Mauritanian, Libyan ja Tšadin valtionpäämiesten huippukokousta AQMI:n torjuntaa koskevan yhteisen strategian laatimiseksi sekä koko Sahel – Saharan kaistaleen yhteisen hallinnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeriä, EU:n neuvoston puheenjohtajaa ja Afrikan unionin komission puheenjohtajaa tukemaan Algerian, Malin, Nigerin, Mauritanian, Libyan ja Tšadin valtionpäämiesten huippukokousta AQMI:n torjuntaa koskevan yhteisen strategian laatimiseksi sekä koko Sahel – Saharan kaistaleen yhteisen hallinnan varmistamiseksi;

| 7. | kehottaa Sahel – Saharan alueen valtioita yhdistämään viestintä- ja tiedusteluresurssinsa saadakseen reaaliaikaista tietoa salafistiryhmien sijainnista; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Sahel – Saharan alueen valtioita yhdistämään viestintä- ja tiedusteluresurssinsa saadakseen reaaliaikaista tietoa salafistiryhmien sijainnista;

| 8. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä tukemaan Sahel – Saharan alueen maita tehokkaan ilma- ja maavalvonnan avulla sekä antamaan niille tätä varten tarvittavaa sotilaskalustoa ja teknistä tukea terroristien torjumiseksi; |
| --- | --- |

8.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä tukemaan Sahel – Saharan alueen maita tehokkaan ilma- ja maavalvonnan avulla sekä antamaan niille tätä varten tarvittavaa sotilaskalustoa ja teknistä tukea terroristien torjumiseksi;

| 9. | kehottaa Sahel – Saharan alueen valtioita ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta AQMI:n kanssa yhteistyötä tekevät henkilöt saadaan tunnistettua ja pidätettyä; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Sahel – Saharan alueen valtioita ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta AQMI:n kanssa yhteistyötä tekevät henkilöt saadaan tunnistettua ja pidätettyä;

| 10. | korostaa, että kansainvälisen yhteisön ja erityisesti Euroopan unionin ja AKT-maiden, varsinkin Sahel – Saharan alueiden valtioiden yhteisön (CEN-SAD) jäsenvaltioiden, on otettava käyttöön tehokas menetelmä väkivallan torjumiseksi Sahel – Saharan alueella; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että kansainvälisen yhteisön ja erityisesti Euroopan unionin ja AKT-maiden, varsinkin Sahel – Saharan alueiden valtioiden yhteisön (CEN-SAD) jäsenvaltioiden, on otettava käyttöön tehokas menetelmä väkivallan torjumiseksi Sahel – Saharan alueella;

| 11. | kehottaa asiaankuuluvia valtionpäämiehiä perustamaan pysyvän foorumin alueen rauhasta ja turvallisuudesta käytäviä neuvotteluja varten sekä tekemään siitä vakauden ja kehityksen veturin; kehottaa lisäksi määrittelemään selvästi turvallisuuden ja kehityksen väliset yhteydet käynnistettyjen ohjelmien tehokkuuden maksimoimiseksi; |
| --- | --- |

11.

kehottaa asiaankuuluvia valtionpäämiehiä perustamaan pysyvän foorumin alueen rauhasta ja turvallisuudesta käytäviä neuvotteluja varten sekä tekemään siitä vakauden ja kehityksen veturin; kehottaa lisäksi määrittelemään selvästi turvallisuuden ja kehityksen väliset yhteydet käynnistettyjen ohjelmien tehokkuuden maksimoimiseksi;

| 12. | kehottaa alueen maiden viranomaisia järjestämään tiedotuskampanjoita paikallisen väestön keskuudessa, jotta se osallistuisi ongelman ratkaisemiseen; |
| --- | --- |

12.

kehottaa alueen maiden viranomaisia järjestämään tiedotuskampanjoita paikallisen väestön keskuudessa, jotta se osallistuisi ongelman ratkaisemiseen;

| 13. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kaikki käytettävissä olevat resurssit turvallisuuden ja kehityksen edistämiseksi Sahel – Saharan alueella yhteistyössä alueen maiden, Yhdistyneiden Kansakuntien ja muiden kansainvälisten kumppanien kanssa; |
| --- | --- |

13.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kaikki käytettävissä olevat resurssit turvallisuuden ja kehityksen edistämiseksi Sahel – Saharan alueella yhteistyössä alueen maiden, Yhdistyneiden Kansakuntien ja muiden kansainvälisten kumppanien kanssa;

| 14. | kannattaa aloitteita, joita Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisö (ECOWAS) ja sen kansainväliset kumppanit ovat tehneet huumeiden salakuljetuksen ja ihmiskaupan sekä alueen järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi laatimalla alueellisen toimintasuunnitelman ja erityisesti perustamalla ECOWASin komission puheenjohtajan alaisuuteen huumeita, ihmiskauppaa ja rikollisuutta käsittelevän erityisneuvonantajan toimen; |
| --- | --- |

14.

kannattaa aloitteita, joita Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisö (ECOWAS) ja sen kansainväliset kumppanit ovat tehneet huumeiden salakuljetuksen ja ihmiskaupan sekä alueen järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi laatimalla alueellisen toimintasuunnitelman ja erityisesti perustamalla ECOWASin komission puheenjohtajan alaisuuteen huumeita, ihmiskauppaa ja rikollisuutta käsittelevän erityisneuvonantajan toimen;

| 15. | korostaa, että terroristien ja heidän rikoskumppaneidensa rahoituslähteiden katkaisemiseksi on toteutettava tehokkaita toimenpiteitä, ja kehottaa alueen maita toteuttamaan YK:n huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimiston (UNODC) suosittelemat toimenpiteet eli uudistamaan rikosoikeusjärjestelmiään ja korruptionvastaisia lakejaan, tehostamaan kevyiden aseiden kaupan valvontaa ja jäädyttämään epäiltyjen pankkitilit; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että terroristien ja heidän rikoskumppaneidensa rahoituslähteiden katkaisemiseksi on toteutettava tehokkaita toimenpiteitä, ja kehottaa alueen maita toteuttamaan YK:n huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimiston (UNODC) suosittelemat toimenpiteet eli uudistamaan rikosoikeusjärjestelmiään ja korruptionvastaisia lakejaan, tehostamaan kevyiden aseiden kaupan valvontaa ja jäädyttämään epäiltyjen pankkitilit;

| 16. | pitää myönteisenä sitä, että valtioita, jotka antavat aineellista tai taloudellista tukea terroristiryhmille, painostetaan kansainvälisesti, ja sitoutuu käyttämään poliittista painostusta torjuakseen tiettyjen terroristiryhmien rahoituksen räjähdysmäistä kasvua; |
| --- | --- |

16.

pitää myönteisenä sitä, että valtioita, jotka antavat aineellista tai taloudellista tukea terroristiryhmille, painostetaan kansainvälisesti, ja sitoutuu käyttämään poliittista painostusta torjuakseen tiettyjen terroristiryhmien rahoituksen räjähdysmäistä kasvua;

| 17. | tuomitsee jyrkästi yritykset ja organisaatiot, joiden tiedetään laajalti tukevan terroristijärjestöjä, vaikka ne eivät rikokaan muodollisesti lakia; |
| --- | --- |

17.

tuomitsee jyrkästi yritykset ja organisaatiot, joiden tiedetään laajalti tukevan terroristijärjestöjä, vaikka ne eivät rikokaan muodollisesti lakia;

| 18. | kehottaa auttamaan afrikkalaista terrorismintutkintakeskusta (African Centre for the Study and Research on Terrorism, ACSRT), jonka tehtävänä on edistää Afrikan unionin terrorismin vastaisten aloitteiden täytäntöönpanoa, kehittämään luottamuksellinen tietokanta, joka sisältäisi terroristeiksi epäiltyjen nimiä ja tietoa terroristien toiminnan suuntauksista; |
| --- | --- |

18.

kehottaa auttamaan afrikkalaista terrorismintutkintakeskusta (African Centre for the Study and Research on Terrorism, ACSRT), jonka tehtävänä on edistää Afrikan unionin terrorismin vastaisten aloitteiden täytäntöönpanoa, kehittämään luottamuksellinen tietokanta, joka sisältäisi terroristeiksi epäiltyjen nimiä ja tietoa terroristien toiminnan suuntauksista;

| 19. | pitää myönteisenä sitä, että EU:n vakautusvälineen varojen käyttöä on laajennettu Sahel – Saharan alueeseen; |
| --- | --- |

19.

pitää myönteisenä sitä, että EU:n vakautusvälineen varojen käyttöä on laajennettu Sahel – Saharan alueeseen;

| 20. | kannattaa valmiuksien kehittämistä osana monenvälistä kehystä, kuten YK:ssa; |
| --- | --- |

20.

kannattaa valmiuksien kehittämistä osana monenvälistä kehystä, kuten YK:ssa;

| 21. | vaatii, että kaikkien terrorismin torjumiseksi toteutettujen toimenpiteiden on oltava kansainvälisten ihmisoikeussopimusten ja -pöytäkirjojen mukaisia; |
| --- | --- |

21.

vaatii, että kaikkien terrorismin torjumiseksi toteutettujen toimenpiteiden on oltava kansainvälisten ihmisoikeussopimusten ja -pöytäkirjojen mukaisia;

| 22. | korostaa, että terroristiryhmien torjunta ja alueen kehittäminen on sovitettava yhteen; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että terroristiryhmien torjunta ja alueen kehittäminen on sovitettava yhteen;

| 23. | kehottaa Euroopan unionia tehostamaan alue- ja maaohjelmissaan toimiaan alueen asukkaiden tukemiseksi parantamalla heidän mahdollisuuksiaan saada vettä, julkista opetusta ja terveydenhuoltopalveluja sekä parantamalla infrastruktuuria yritysten perustamiseksi ja liiketoiminnan käynnistämiseksi alueella; |
| --- | --- |

23.

kehottaa Euroopan unionia tehostamaan alue- ja maaohjelmissaan toimiaan alueen asukkaiden tukemiseksi parantamalla heidän mahdollisuuksiaan saada vettä, julkista opetusta ja terveydenhuoltopalveluja sekä parantamalla infrastruktuuria yritysten perustamiseksi ja liiketoiminnan käynnistämiseksi alueella;

| 24. | huomauttaa, että kansalaisjärjestöt edistävät toiminnallaan merkittävästi kehitystä, demokratiaa ja ihmisoikeuksia ja että niitä voisi olla hyödyllistä kuulla arvokkaan tiedon saamiseksi näiden alojen tilanteesta; huomauttaa, etteivät tukahduttavat toimet terrorismin torjumiseksi saa estää tällaisten järjestöjen toimia kehityksen, demokratian ja ihmisoikeuksien alalla; |
| --- | --- |

24.

huomauttaa, että kansalaisjärjestöt edistävät toiminnallaan merkittävästi kehitystä, demokratiaa ja ihmisoikeuksia ja että niitä voisi olla hyödyllistä kuulla arvokkaan tiedon saamiseksi näiden alojen tilanteesta; huomauttaa, etteivät tukahduttavat toimet terrorismin torjumiseksi saa estää tällaisten järjestöjen toimia kehityksen, demokratian ja ihmisoikeuksien alalla;

| 25. | huomauttaa, että Sahel on yksi niistä alueista, joihin ilmastonmuutos ja luonnon monimuotoisuuden hupeneminen vaikuttavat eniten, että nämä ilmiöt vaikuttavat voimakkaasti maatalouteen, viljelijöihin ja paikallisten asukkaiden elämään ja että tämä lisää köyhyyttä ja eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

25.

huomauttaa, että Sahel on yksi niistä alueista, joihin ilmastonmuutos ja luonnon monimuotoisuuden hupeneminen vaikuttavat eniten, että nämä ilmiöt vaikuttavat voimakkaasti maatalouteen, viljelijöihin ja paikallisten asukkaiden elämään ja että tämä lisää köyhyyttä ja eriarvoisuutta;

| 26. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan toimenpiteitä alueen vähitellen etenevää aavikoitumista koskevan suuntauksen kääntämiseksi, myös hyödyntämällä tutkimusta ja asiaa koskevaa paikallista tietämystä; |
| --- | --- |

26.

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan toimenpiteitä alueen vähitellen etenevää aavikoitumista koskevan suuntauksen kääntämiseksi, myös hyödyntämällä tutkimusta ja asiaa koskevaa paikallista tietämystä;

| 27. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, EU:n neuvoston puheenjohtajalle, Euroopan komission varapuheenjohtajalle / EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille sekä Sahel – Saharan alueen maiden hallituksille. |
| --- | --- |

27.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, EU:n neuvoston puheenjohtajalle, Euroopan komission varapuheenjohtajalle / EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille sekä Sahel – Saharan alueen maiden hallituksille.

JULISTUS

Norsunluurannikolla 28. marraskuuta 2010 pidettyjen presidentinvaalien toisen kierroksen tulosten julkistamisesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontuu Kinshasassa (Kongon demokraattisessa tasavallassa) 2.–4. joulukuuta 2010,

ottaa huomioon Norsunluurannikon vaalilainsäädännön säännökset;

ottaa huomioon Norsunluurannikolla ehdokkaita asettavien poliittisten puolueiden, ryhmien ja voimien ja ehdokkaiksi asettuvien henkilöiden menettelysäännöt;

ottaa huomioon sen, että vaaliprosessin häiriintyminen voisi vaarantaa Norsunluurannikolla suurien vaikeuksien kautta saavutetun poliittisen ja yhteiskunnallisen tasapainon sekä koko alueen vakauden;

ottaa huomioon monien kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Afrikan unionin, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) ja Euroopan unionin vaalitarkkailuvaltuuskuntien alustavat päätelmät, joista ilmenee, että presidentinvaalien toinen kierros toteutettiin vapaasti ja demokraattisesti;

| 1. | pitää valitettavana maan joissakin osissa alustavia tuloksia odotettaessa puhjenneita väkivaltaisia yhteenottoja, jotka ovat johtaneet moniin kuolemantapauksiin; |
| --- | --- |

1.

pitää valitettavana maan joissakin osissa alustavia tuloksia odotettaessa puhjenneita väkivaltaisia yhteenottoja, jotka ovat johtaneet moniin kuolemantapauksiin;

| 2. | pitää valitettavana sitä, että Norsunluurannikon riippumatonta vaalilautakuntaa estettiin toimimasta asianmukaisella tavalla, minkä vuoksi se ei voinut julistaa presidentinvaalien toisen kierroksen alustavia tuloksia vaalilaissa säädetyssä määräajassa; |
| --- | --- |

2.

pitää valitettavana sitä, että Norsunluurannikon riippumatonta vaalilautakuntaa estettiin toimimasta asianmukaisella tavalla, minkä vuoksi se ei voinut julistaa presidentinvaalien toisen kierroksen alustavia tuloksia vaalilaissa säädetyssä määräajassa;

| 3. | kehottaa kaikkia osapuolia toimimaan mahdollisimman pidättyväisesti Norsunluurannikon perustuslakineuvoston julkistettua lopulliset tulokset ja esittämään mahdolliset valitukset asianmukaisesti oikeusteitse; |
| --- | --- |

3.

kehottaa kaikkia osapuolia toimimaan mahdollisimman pidättyväisesti Norsunluurannikon perustuslakineuvoston julkistettua lopulliset tulokset ja esittämään mahdolliset valitukset asianmukaisesti oikeusteitse;

| 4. | muistuttaa perustuslakineuvostolle, että kaikki päätökset on tehtävä puolueettomasti, erittäin velvollisuudentuntoisesti ja vastuullisesti Norsunluurannikon kansaa kohtaan; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa perustuslakineuvostolle, että kaikki päätökset on tehtävä puolueettomasti, erittäin velvollisuudentuntoisesti ja vastuullisesti Norsunluurannikon kansaa kohtaan;

| 5. | tuomitsee perustuslakineuvoston päätöksen mitätöidä Norsunluurannikon riippumattoman vaalilautakunnan julkistamat alustavat tulokset noudattamatta ensin vaalilaissa säädettyä menettelyä; |
| --- | --- |

5.

tuomitsee perustuslakineuvoston päätöksen mitätöidä Norsunluurannikon riippumattoman vaalilautakunnan julkistamat alustavat tulokset noudattamatta ensin vaalilaissa säädettyä menettelyä;

| 6. | kieltäytyy tunnustamasta perustuslakineuvoston ilmoittamia tuloksia, sillä ne eivät vastaa Norsunluurannikon kansan vaaliuurnilla ilmaisemaa tahtoa. |
| --- | --- |

6.

kieltäytyy tunnustamasta perustuslakineuvoston ilmoittamia tuloksia, sillä ne eivät vastaa Norsunluurannikon kansan vaaliuurnilla ilmaisemaa tahtoa.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi päätöslauselman 4. joulukuuta 2010 Kinshasassa (Kongon demokraattisessa tasavallassa).

1

(2)  EUVL C 306 E, 15.12.2006, s. 96.

2

(3)  EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 85.

3

(4)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi päätöslauselman 4. joulukuuta 2010 Kinshasassa (Kongon demokraattisessa tasavallassa).

4

(5)  EUVL C 341 E, 16.12.2010, s. 25.

5

(6)  EUVL C 193, 16.7.2010, s. 20.

6

(7)  Kööpenhaminan sitoumus.

7

(8)  Vesivoiman tuotantopotentiaalista hyödynnetään vain seitsemän prosenttia ja maalämmön tuotantopotentiaalista vain prosentti.

8

(9)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi päätöslauselman 4. joulukuuta 2010 Kinshasassa (Kongon demokraattisessa tasavallassa).

9

(10)  EUVL C 271, 25.10.2008, s. 32.

10

(11)  FAO: ”The State of Food Insecurity in the World: Addressing food security in protracted crises, 2010” (Puutteellinen elintarviketurva maailmassa: elintarviketurvan parantaminen pitkäaikaisissa kriiseissä, 2010).

11

(12)  UNDP, UNFPA, UNICEF (koordinoinnista vastannut järjestö) ja WFP: ”Stocktaking on the Millennium Development Goals”, tammikuu 2010.

12

”Stocktaking on the Millennium Development Goals”

(13)  ”Progress for children – Achieving the MDGs with equity”, UNICEF, syyskuu 2010.

13

(14)  ”Progress for children – Achieving the MDGs with equity”, UNICEF, syyskuu 2010.

14

(15)  UNESCOn tiedote ”Policy Brief on Early Childhood Inclusion of Children with Disabilities: The Early Childhood Imperative No 46”, huhti–kesäkuu 2009.

15

(16)  UNICEF: ”Progress for children – Achieving the MDGs with equity”, nro 9, syyskuu 2010.

16

(17)  UNDP, UNFPA, UNICEF (koordinoinnista vastannut järjestö) ja WFP: ”Stocktaking on the Millennium Development Goals”, tammikuu 2010.

17

”Stocktaking on the Millennium Development Goals”

(18)  YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (UNESCO) pääjohtajan Irina Bokovan, YK:n kehitysohjelman (UNDP) pääjohtajan Helen Clarkin, YK:n lastenrahaston (UNICEF) pääjohtajan Anthony Laken ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) pääjohtajan Juan Somavian 5. lokakuuta 2010 antama yhteinen julistus.

18

(19)  ”Progress for children – Achieving the MDGs with equity”, UNICEF, syyskuu 2010.

19

(20)  ”Progress for children – Achieving the MDGs with equity”, UNICEF, nro 9, syyskuu 2010.

20

(21)  ”Accelerating action against Child Labour” (Lapsityön vastaisten toimien jouduttaminen), ILO, 2010.

21

(22)  KOM(2010)0159.

22

(23)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi päätöslauselman 4. joulukuuta 2010 Kinshasassa (Kongon demokraattisessa tasavallassa).

23

(24)  EUVL C 271, 25.10.2008, s. 32.

24

(25)  EUVL C 297 E, 20.11.2008, s. 201.

25

(26)  EUVL C 46 E, 24.2.2010, s. 10.

26

(27)  EUVL C 285 E, 21.10.2010, s. 69.

27

(28)  Kyseisenä päivänä hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0174.

28

(29)  EUVL C 58, 1.3.2008, s. 44.

29

(30)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi päätöslauselman 4. joulukuuta 2010 Kinshasassa (Kongon demokraattisessa tasavallassa).

30

(31)  EUVL C 115, 4.5.2010, s. 1.

31

(32)  http://www.potomacinstitute.org/attachments/525_Maghreb%20Terrorism%20report.pdf.

32

---