# Europeiska unionens C 42/2011

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2011.042.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 42 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången10 februari 2011 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2011.042.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 42

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången10 februari 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | 87:e plenarsessionen den 1 och 2 december 2010 |
| 2011/C 042/01 | Regionkommitténs resolution om Regionkommitténs prioriteringar 2011 mot bakgrund av Europeiska kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | 87:e plenarsessionen den 1 och 2 december 2010 |
| 2011/C 042/02 | Yttrande från Regionkommittén om EU:s energihandlingsplan 2011–2020 (förberedande yttrande) | 6 |
| 2011/C 042/03 | Yttrande från Regionkommittén om Internationell klimatpolitik efter Köpenhamn | 12 |
| 2011/C 042/04 | Yttrande från Regionkommittén om Förstärkt samordning av den ekonomiska politiken | 19 |
| 2011/C 042/05 | Yttrande från Regionkommittén om Integreringen av romerna i samhället och i näringslivet | 23 |
| 2011/C 042/06 | Yttrande från Regionkommittén om Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn | 28 |
| 2011/C 042/07 | Yttrande från Regionkommittén om EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin | 32 |
| 2011/C 042/08 | Yttrande på eget initiativ från Regionkommittén om De lokala och regionala myndigheternas roll i genomförandet av hälsostrategin för perioden 2008–2013 | 38 |
| 2011/C 042/09 | Yttrande från Regionkommittén om Sammanhållningspolitiken: strategirapport 2010 om genomförandet av programmen 2007–2013 | 43 |
| 2011/C 042/10 | Yttrande från Regionkommittén om Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna: handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet | 49 |
| 2011/C 042/11 | Yttrande från Regionkommittén om Genomförande av det östliga partnerskapsinitiativet i Vitryssland och utveckling av samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter i Vitryssland och EU | 54 |
| 2011/C 042/12 | Yttrande från Regionkommittén om Genomförande av det östliga partnerskapsinitiativet i Armenien och utvecklingen av samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter i Armenien och EU | 59 |
| 2011/C 042/13 | Yttrande från Regionkommittén om Lokal och regional förvaltning i Ukraina och fördjupat samarbete mellan EU och Ukraina | 64 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

87:e plenarsessionen den 1 och 2 december 2010

2011/C 042/01

Regionkommitténs resolution om Regionkommitténs prioriteringar 2011 mot bakgrund av Europeiska kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram

1

YTTRANDEN

Regionkommittén

87:e plenarsessionen den 1 och 2 december 2010

2011/C 042/02

Yttrande från Regionkommittén om EU:s energihandlingsplan 2011–2020 (förberedande yttrande)

6

2011/C 042/03

Yttrande från Regionkommittén om Internationell klimatpolitik efter Köpenhamn

12

2011/C 042/04

Yttrande från Regionkommittén om Förstärkt samordning av den ekonomiska politiken

19

2011/C 042/05

Yttrande från Regionkommittén om Integreringen av romerna i samhället och i näringslivet

23

2011/C 042/06

Yttrande från Regionkommittén om Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn

28

2011/C 042/07

Yttrande från Regionkommittén om EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin

32

2011/C 042/08

Yttrande på eget initiativ från Regionkommittén om De lokala och regionala myndigheternas roll i genomförandet av hälsostrategin för perioden 2008–2013

38

2011/C 042/09

Yttrande från Regionkommittén om Sammanhållningspolitiken: strategirapport 2010 om genomförandet av programmen 2007–2013

43

2011/C 042/10

Yttrande från Regionkommittén om Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna: handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet

49

2011/C 042/11

Yttrande från Regionkommittén om Genomförande av det östliga partnerskapsinitiativet i Vitryssland och utveckling av samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter i Vitryssland och EU

54

2011/C 042/12

Yttrande från Regionkommittén om Genomförande av det östliga partnerskapsinitiativet i Armenien och utvecklingen av samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter i Armenien och EU

59

2011/C 042/13

Yttrande från Regionkommittén om Lokal och regional förvaltning i Ukraina och fördjupat samarbete mellan EU och Ukraina

64

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

87:e plenarsessionen den 1 och 2 december 2010

| 10.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/1

---

Regionkommitténs resolution om ”Regionkommitténs prioriteringar 2011 mot bakgrund av Europeiska kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram”

2011/C 42/01

I.   EUROPEISKA UNIONENS BUDGET FÖR 2011 OCH DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN FÖR PERIODEN EFTER 2013

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén uppmanar de två grenarna av budgetmyndigheten att snarast möjligt enas om en budget för 2011 som gör det möjligt att fullfölja de åtaganden som Europeiska unionen och i synnerhet medlemsstaterna har gjort, bland annat genom Lissabonfördraget och inom ramen för budgetplanen 2007–2013. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén uppmanar de två grenarna av budgetmyndigheten att snarast möjligt enas om en budget för 2011 som gör det möjligt att fullfölja de åtaganden som Europeiska unionen och i synnerhet medlemsstaterna har gjort, bland annat genom Lissabonfördraget och inom ramen för budgetplanen 2007–2013.

| 2. | ReK vill påpeka den mycket viktiga betydelse som EU-budgeten har som hävstång i den europeiska återhämtningsstrategin och finansieringen av strukturella investeringar riktade till de regionala och lokala myndigheterna, som i EU utgör de viktigaste faktorerna för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

2.

ReK vill påpeka den mycket viktiga betydelse som EU-budgeten har som hävstång i den europeiska återhämtningsstrategin och finansieringen av strukturella investeringar riktade till de regionala och lokala myndigheterna, som i EU utgör de viktigaste faktorerna för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.

| 3. | Regionkommittén är övertygad om att de svårigheter som uppstått i förhandlingarna om budgeten 2011 visar på behovet av en reform av systemet för egna medel för att man ska kunna minska medlemsstaternas bidrag genom att gradvis ersätta de egna medel som baseras på mervärdesskatten med en eller flera nya egna resurser. Kommittén uppmanar i detta sammanhang kommissionen att gå vidare med sitt övervägande om att antingen, i detta syfte, utnyttja intäkterna från en skatt på ekonomiska transaktioner eller finansiell verksamhet, försäljningen av utsläppsrätter för växthusgaser, beskattning av flygresor, en särskild europeisk mervärdesskatt, eller en andel av intäkterna från en energiskatt eller bolagsskatt. |
| --- | --- |

3.

Regionkommittén är övertygad om att de svårigheter som uppstått i förhandlingarna om budgeten 2011 visar på behovet av en reform av systemet för egna medel för att man ska kunna minska medlemsstaternas bidrag genom att gradvis ersätta de egna medel som baseras på mervärdesskatten med en eller flera nya egna resurser. Kommittén uppmanar i detta sammanhang kommissionen att gå vidare med sitt övervägande om att antingen, i detta syfte, utnyttja intäkterna från en skatt på ekonomiska transaktioner eller finansiell verksamhet, försäljningen av utsläppsrätter för växthusgaser, beskattning av flygresor, en särskild europeisk mervärdesskatt, eller en andel av intäkterna från en energiskatt eller bolagsskatt.

| 4. | Kommittén vill särskilt uppmana budgetmyndigheten att avsätta budgetmedel för behoven i Europa 2020-strategin för de sista åren av den fleråriga programplaneringsperioden 2007–2013, framför allt för finansieringen av huvudinitiativen och för att säkerställa en smidig övergång till programplaneringsperioden efter 2013. |
| --- | --- |

4.

Kommittén vill särskilt uppmana budgetmyndigheten att avsätta budgetmedel för behoven i Europa 2020-strategin för de sista åren av den fleråriga programplaneringsperioden 2007–2013, framför allt för finansieringen av huvudinitiativen och för att säkerställa en smidig övergång till programplaneringsperioden efter 2013.

| 5. | ReK vill påminna om det obestridliga mervärde som EU-medfinansieringen har för strategierna för sysselsättning, hållbar utveckling och solidaritet i städer och regioner, och vill mot bakgrund av det stora trycket på de offentliga finanserna understryka att de lokala och regionala myndigheterna står för 2/3 av de offentliga investeringarna inom EU. |
| --- | --- |

5.

ReK vill påminna om det obestridliga mervärde som EU-medfinansieringen har för strategierna för sysselsättning, hållbar utveckling och solidaritet i städer och regioner, och vill mot bakgrund av det stora trycket på de offentliga finanserna understryka att de lokala och regionala myndigheterna står för 2/3 av de offentliga investeringarna inom EU.

| 6. | ReK ser positivt på att kommissionen har anammat kommitténs förslag om att budgetplanen ska fastställas för 10 år med en halvtidsöversyn (5+5), och insisterar på behovet av att säkerställa mekanismer för flexibilitet och samordning för att främja ett optimalt utnyttjande av EU-budgeten. |
| --- | --- |

6.

ReK ser positivt på att kommissionen har anammat kommitténs förslag om att budgetplanen ska fastställas för 10 år med en halvtidsöversyn (5+5), och insisterar på behovet av att säkerställa mekanismer för flexibilitet och samordning för att främja ett optimalt utnyttjande av EU-budgeten.

| 7. | ReK välkomnar kommissionens förslag att inrätta 1) partnerskapsavtal om utveckling och investeringar mellan kommissionen och de olika medlemsstaterna för genomförandet av de nationella reformprogrammen, avtal som återspeglar engagemanget hos partnerna på nationell, regional och lokal nivå, och 2) en gemensam strategisk ram som ska skapa större enhetlighet i EU:s politik för att uppnå målen i Europa 2020-strategin. Dessa förslag överensstämmer med den strategi som ligger till grund för ReK:s förslag om territoriella pakter. |
| --- | --- |

7.

ReK välkomnar kommissionens förslag att inrätta 1) partnerskapsavtal om utveckling och investeringar mellan kommissionen och de olika medlemsstaterna för genomförandet av de nationella reformprogrammen, avtal som återspeglar engagemanget hos partnerna på nationell, regional och lokal nivå, och 2) en gemensam strategisk ram som ska skapa större enhetlighet i EU:s politik för att uppnå målen i Europa 2020-strategin. Dessa förslag överensstämmer med den strategi som ligger till grund för ReK:s förslag om territoriella pakter.

II.   SAMMANHÅLLNINGSPOLITIKENS FRAMTID

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 8. | Mot bakgrund av sitt svar på den femte sammanhållningsrapporten och analysen av de framtida lagförslagen och förhandlingarna om den kommande budgetplanen vill Regionkommittén upprätthålla det politiska trycket för att sammanhållningspolitiken efter 2013 ska bli stark och ambitiös och tillgänglig för EU:s alla regioner. ReK avvisar därför alla former av åternationalisering – även partiell – av denna politik samt alla former av sektorsindelning av EU-budgeten till nackdel för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

8.

Mot bakgrund av sitt svar på den femte sammanhållningsrapporten och analysen av de framtida lagförslagen och förhandlingarna om den kommande budgetplanen vill Regionkommittén upprätthålla det politiska trycket för att sammanhållningspolitiken efter 2013 ska bli stark och ambitiös och tillgänglig för EU:s alla regioner. ReK avvisar därför alla former av åternationalisering – även partiell – av denna politik samt alla former av sektorsindelning av EU-budgeten till nackdel för sammanhållningspolitiken.

| 9. | Kommittén understryker sammanhållningspolitikens bidrag till genomförandet av Europa 2020-strategin och påminner om att motivet för dess existens, enligt fördraget, är att säkerställa ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom hela EU:s territorium. ReK anser därför att strukturfonderna inte bör betraktas enbart som finansieringskälla för huvudinitiativen i denna strategi. Vi anser också att man bör förstärka den rent territoriella dimensionen i denna strategi, framför allt genom territoriella pakter. |
| --- | --- |

9.

Kommittén understryker sammanhållningspolitikens bidrag till genomförandet av Europa 2020-strategin och påminner om att motivet för dess existens, enligt fördraget, är att säkerställa ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom hela EU:s territorium. ReK anser därför att strukturfonderna inte bör betraktas enbart som finansieringskälla för huvudinitiativen i denna strategi. Vi anser också att man bör förstärka den rent territoriella dimensionen i denna strategi, framför allt genom territoriella pakter.

| 10. | I ljuset av den pågående diskussionen om att skapa en koppling mellan tilldelningen av strukturfondsmedel och medlemsstaternas efterlevnad av stabilitets- och tillväxtpakten vill ReK uttrycka sin djupa oro med anledning av de föreslagna villkor som skulle tillämpas på lokal och regional nivå, eftersom kommuner och regioner varken kan hållas ansvariga för eller bestraffas på grund av de nationella institutionernas oförmåga att leva upp till makroekonomiska kriterier eller att tillämpa EU:s regler på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

10.

I ljuset av den pågående diskussionen om att skapa en koppling mellan tilldelningen av strukturfondsmedel och medlemsstaternas efterlevnad av stabilitets- och tillväxtpakten vill ReK uttrycka sin djupa oro med anledning av de föreslagna villkor som skulle tillämpas på lokal och regional nivå, eftersom kommuner och regioner varken kan hållas ansvariga för eller bestraffas på grund av de nationella institutionernas oförmåga att leva upp till makroekonomiska kriterier eller att tillämpa EU:s regler på ett korrekt sätt.

| 11. | Regionkommittén vill åter understryka sitt engagemang för att principen om territoriell sammanhållning ska bli en konkret verklighet, bl.a. för att kunna finna en bättre jämvikt i förbindelserna mellan landsbygdsområden och stadsområden och för att se till att den territoriella dimensionen i större utsträckning beaktas i EU:s sektorspolitik. Kommittén beklagar i detta sammanhang att kommissionen fortfarande inte presenterat den vitbok om territoriell sammanhållning som ReK efterlyst. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén vill åter understryka sitt engagemang för att principen om territoriell sammanhållning ska bli en konkret verklighet, bl.a. för att kunna finna en bättre jämvikt i förbindelserna mellan landsbygdsområden och stadsområden och för att se till att den territoriella dimensionen i större utsträckning beaktas i EU:s sektorspolitik. Kommittén beklagar i detta sammanhang att kommissionen fortfarande inte presenterat den vitbok om territoriell sammanhållning som ReK efterlyst.

| 12. | ReK förväntar sig en viss flexibilitet i inriktningen av strukturfonderna efter 2013. |
| --- | --- |

12.

ReK förväntar sig en viss flexibilitet i inriktningen av strukturfonderna efter 2013.

| 13. | ReK ser positivt på att man behåller ett ambitiöst mål om territoriellt samarbete, med tillräckliga finansiella resurser. |
| --- | --- |

13.

ReK ser positivt på att man behåller ett ambitiöst mål om territoriellt samarbete, med tillräckliga finansiella resurser.

| 14. | ReK upprepar att strategin för återhämtning efter krisen bör inriktas på ny kvalitet i tillväxten och beakta diskussionen kring ”Bortom BNP”. I detta sammanhang beklagar kommittén att kommissionens arbetsprogram inte återspeglar ReK:s önskan om att i beslutsfattandet om gemenskapens politik, och utvärderingen av denna, tillföra ytterligare indikatorer som är mer tillförlitliga för mätning av framsteg när det gäller sociala, ekonomiska och miljömässiga mål. |
| --- | --- |

14.

ReK upprepar att strategin för återhämtning efter krisen bör inriktas på ny kvalitet i tillväxten och beakta diskussionen kring ”Bortom BNP”. I detta sammanhang beklagar kommittén att kommissionens arbetsprogram inte återspeglar ReK:s önskan om att i beslutsfattandet om gemenskapens politik, och utvärderingen av denna, tillföra ytterligare indikatorer som är mer tillförlitliga för mätning av framsteg när det gäller sociala, ekonomiska och miljömässiga mål.

| 15. | ReK konstaterar med förvåning att kommissionens arbetsprogram inte innehåller någon hänvisning till rapporten om tillämpningen av förordning (EG) nr 1082/2006 om EGTS. Kommittén åtar sig å sin sida att på grundval av slutsatserna av ReK:s samråd och kommitténs yttrande i frågan delta aktivt i reformen av förordningen, framför allt via ett interaktivt nätverk för de regionala och lokala myndigheter som engagerar sig i frågan. |
| --- | --- |

15.

ReK konstaterar med förvåning att kommissionens arbetsprogram inte innehåller någon hänvisning till rapporten om tillämpningen av förordning (EG) nr 1082/2006 om EGTS. Kommittén åtar sig å sin sida att på grundval av slutsatserna av ReK:s samråd och kommitténs yttrande i frågan delta aktivt i reformen av förordningen, framför allt via ett interaktivt nätverk för de regionala och lokala myndigheter som engagerar sig i frågan.

III.   SMART LAGSTIFTNING

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 16. | Regionkommittén avser att utveckla och intensifiera samarbetet med de nationella och regionala parlamenten inom ramen för systemet för tidig varning. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén avser att utveckla och intensifiera samarbetet med de nationella och regionala parlamenten inom ramen för systemet för tidig varning.

| 17. | ReK kommer att offentliggöra sin första årliga subsidiaritetsrapport under våren 2011, som kommer att fungera som underlag för kommissionens årliga rapport om subsidiaritet och proportionalitet. |
| --- | --- |

17.

ReK kommer att offentliggöra sin första årliga subsidiaritetsrapport under våren 2011, som kommer att fungera som underlag för kommissionens årliga rapport om subsidiaritet och proportionalitet.

| 18. | I syfte att förbättra regelverket efterlyser ReK konsekvensanalyser från EU med större hänsyn till territoriella aspekter, och meddelar sin avsikt att bidra till Europeiska kommissionens konsekvensanalyser. ReK har också för avsikt att utveckla mekanismer för att kunna bidra till efterhandsutvärderingen av befintlig lagstiftning, i synnerhet genom att granska hur EU-lagstiftningen genomförs på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

18.

I syfte att förbättra regelverket efterlyser ReK konsekvensanalyser från EU med större hänsyn till territoriella aspekter, och meddelar sin avsikt att bidra till Europeiska kommissionens konsekvensanalyser. ReK har också för avsikt att utveckla mekanismer för att kunna bidra till efterhandsutvärderingen av befintlig lagstiftning, i synnerhet genom att granska hur EU-lagstiftningen genomförs på lokal och regional nivå.

| 19. | Kommittén välkomnar att EU-medborgarskapet stärks genom medborgarinitiativet, som skulle kunna bidra till en ökad känsla av delaktighet och identifiering med Europeiska unionen. ReK ser fram emot att få bidra till genomförandet genom att öka medvetenheten, främja debatten om pågående eller framgångsrika initiativ samt stödja de medborgarinitiativ som är mest relevanta för ReK och de regionala och lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

19.

Kommittén välkomnar att EU-medborgarskapet stärks genom medborgarinitiativet, som skulle kunna bidra till en ökad känsla av delaktighet och identifiering med Europeiska unionen. ReK ser fram emot att få bidra till genomförandet genom att öka medvetenheten, främja debatten om pågående eller framgångsrika initiativ samt stödja de medborgarinitiativ som är mest relevanta för ReK och de regionala och lokala myndigheterna.

| 20. | ReK tänker fortsätta att utveckla en europeisk kultur präglad av flernivåstyre och kommer med utgångspunkt i vitboken om flernivåstyre att utvärdera genomförandet av denna samt övervaka läget med avseende på flernivåstyre inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

20.

ReK tänker fortsätta att utveckla en europeisk kultur präglad av flernivåstyre och kommer med utgångspunkt i vitboken om flernivåstyre att utvärdera genomförandet av denna samt övervaka läget med avseende på flernivåstyre inom Europeiska unionen.

IV.   EKONOMISKA STYRELSEFORMER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 21. | Regionkommittén stöder kommissionens avsikt att stärka EU:s ekonomiska styre och öka samordningen av den ekonomiska politiken och finanspolitiken. Kommittén avvisar emellertid kategoriskt alla förslag som skulle innebära ett avbrott i finansieringen via sammanhållningspolitiken när medlemsstaterna inte respekterar bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén stöder kommissionens avsikt att stärka EU:s ekonomiska styre och öka samordningen av den ekonomiska politiken och finanspolitiken. Kommittén avvisar emellertid kategoriskt alla förslag som skulle innebära ett avbrott i finansieringen via sammanhållningspolitiken när medlemsstaterna inte respekterar bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten.

| 22. | Kommittén ställer sig även bakom de framsteg som hittills har gjorts i fråga om lagstiftningen för finanssektorn, och välkomnar kommissionens framåtblickande planering av hur reformen ska fullföljas, i synnerhet principen att ändra förordningen om kreditvärderingsinstitut i syfte att korrigera finansiella institutioners, investerares, låntagares och offentliga organs överdrivna beroende av kreditvärderingar, samt i syfte att åtgärda bristande konkurrens mellan värderingsinstituten. ReK beklagar dock att kommissionen inte har lyssnat till Europaparlamentets uppmaning (1) att inleda en studie om huruvida ett offentligt och oberoende europeiskt kreditvärderingsinstitut kan inrättas och vilka återverkningarna av detta kunde bli. |
| --- | --- |

22.

Kommittén ställer sig även bakom de framsteg som hittills har gjorts i fråga om lagstiftningen för finanssektorn, och välkomnar kommissionens framåtblickande planering av hur reformen ska fullföljas, i synnerhet principen att ändra förordningen om kreditvärderingsinstitut i syfte att korrigera finansiella institutioners, investerares, låntagares och offentliga organs överdrivna beroende av kreditvärderingar, samt i syfte att åtgärda bristande konkurrens mellan värderingsinstituten. ReK beklagar dock att kommissionen inte har lyssnat till Europaparlamentets uppmaning (1) att inleda en studie om huruvida ett offentligt och oberoende europeiskt kreditvärderingsinstitut kan inrättas och vilka återverkningarna av detta kunde bli.

V.   EUROPA 2020

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 23. | Om EU ska göra framsteg på vägen mot smart och hållbar tillväxt för alla är Regionkommittén övertygad om att unionen måste tillämpa Europa 2020-strategin i partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

23.

Om EU ska göra framsteg på vägen mot smart och hållbar tillväxt för alla är Regionkommittén övertygad om att unionen måste tillämpa Europa 2020-strategin i partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna.

| 24. | Kommittén föreslår därför att territoriella pakter inrättas i alla medlemsstater som ett verktyg för att öka känslan av politisk delaktighet i fråga om Europa 2020-strategin på nationell, regional och lokal nivå. De territoriella pakterna bör vara en stödmekanism för att utarbeta och genomföra de nationella reformprogrammen och de sju huvudinitiativen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

24.

Kommittén föreslår därför att territoriella pakter inrättas i alla medlemsstater som ett verktyg för att öka känslan av politisk delaktighet i fråga om Europa 2020-strategin på nationell, regional och lokal nivå. De territoriella pakterna bör vara en stödmekanism för att utarbeta och genomföra de nationella reformprogrammen och de sju huvudinitiativen i Europa 2020-strategin.

| 25. | ReK åtar sig att inför kommissionens årliga tillväxtöversikt offentliggöra en övervakningsrapport om hur Europa 2020-strategin genomförs utifrån de lokala och regionala myndigheternas perspektiv. |
| --- | --- |

25.

ReK åtar sig att inför kommissionens årliga tillväxtöversikt offentliggöra en övervakningsrapport om hur Europa 2020-strategin genomförs utifrån de lokala och regionala myndigheternas perspektiv.

A.   Smart tillväxt

| 26. | Regionkommittén vill påpeka att de lokala och regionala myndigheterna står i främsta ledet när det gäller genomförandet av den digitala agendan. Kommittén vill gärna spela en aktiv roll i arbetet med att uppnå de viktigaste resultatmålen i förhållande till riktmärkena. ReK ser fram emot kommande initiativ om e-förvaltning, e-hälsa, bredbandstillgång, social integration och tillgången till internetanslutning i landsbygdsområden och avlägsna områden, dataskydd och digitaliseringen av kulturella verk. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén vill påpeka att de lokala och regionala myndigheterna står i främsta ledet när det gäller genomförandet av den digitala agendan. Kommittén vill gärna spela en aktiv roll i arbetet med att uppnå de viktigaste resultatmålen i förhållande till riktmärkena. ReK ser fram emot kommande initiativ om e-förvaltning, e-hälsa, bredbandstillgång, social integration och tillgången till internetanslutning i landsbygdsområden och avlägsna områden, dataskydd och digitaliseringen av kulturella verk.

| 27. | Regionkommittén betonar vikten av att de lokala och regionala myndigheterna engageras i arbetet med att skapa Innovationsunionen och att ta fram en enhetlig industripolitik i en globaliserad tidsålder, och vi ser fram emot att få lägga fram konkreta förslag inom kort. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén betonar vikten av att de lokala och regionala myndigheterna engageras i arbetet med att skapa Innovationsunionen och att ta fram en enhetlig industripolitik i en globaliserad tidsålder, och vi ser fram emot att få lägga fram konkreta förslag inom kort.

| 28. | ReK noterar med förvåning att lagstiftningsförslaget om EU:s åttonde ramprogram för forskning och utveckling för forskningsfinansiering efter 2013 inte finns omnämnt i Europeiska kommissionens strategiska initiativ för 2011. ReK bekräftar sitt åtagande att lämna ett bidrag till kommissionens vägledande dokument om åttonde ramprogrammet. |
| --- | --- |

28.

ReK noterar med förvåning att lagstiftningsförslaget om EU:s åttonde ramprogram för forskning och utveckling för forskningsfinansiering efter 2013 inte finns omnämnt i Europeiska kommissionens strategiska initiativ för 2011. ReK bekräftar sitt åtagande att lämna ett bidrag till kommissionens vägledande dokument om åttonde ramprogrammet.

| 29. | Det krävs samordnade åtgärder på alla styresnivåer för att hjälpa små och medelstora företag att stärka banden mellan grundforskningen och den tillämpade forskningen. Åtgärder som syftar till lansering av och stöd till nyskapande och innovativa initiativ välkomnas. |
| --- | --- |

29.

Det krävs samordnade åtgärder på alla styresnivåer för att hjälpa små och medelstora företag att stärka banden mellan grundforskningen och den tillämpade forskningen. Åtgärder som syftar till lansering av och stöd till nyskapande och innovativa initiativ välkomnas.

| 30. | Regionkommittén betonar att målen i huvudinitiativet ”Unga på väg” endast kan uppnås i partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna och ungdomsorganisationer och föreningar. |
| --- | --- |

30.

Regionkommittén betonar att målen i huvudinitiativet ”Unga på väg” endast kan uppnås i partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna och ungdomsorganisationer och föreningar.

| 31. | Vi välkomnar kommissionens avsikt att fastställa en ny förstärkt dagordning för högre utbildning, och efterlyser bättre samordning mellan yrkesutbildning på hög nivå, yrkesutbildning och högre utbildning. |
| --- | --- |

31.

Vi välkomnar kommissionens avsikt att fastställa en ny förstärkt dagordning för högre utbildning, och efterlyser bättre samordning mellan yrkesutbildning på hög nivå, yrkesutbildning och högre utbildning.

| 32. | Regionkommittén anser att det är av största betydelse att kommissionen lägger fram ett initiativ om ny kompetens och tar itu med frågan om elever som lämnar skolan i förtid samt valideringen av icke-formellt och informellt lärande. Vi ser fram emot att få granska agendan ”Ny kompetens för nya arbetstillfällen” och understryker det brådskande behovet av att anpassa arbetskraftens färdigheter och utbildning för att kunna föregripa förändringar och uppfylla arbetsgivarnas behov. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén anser att det är av största betydelse att kommissionen lägger fram ett initiativ om ny kompetens och tar itu med frågan om elever som lämnar skolan i förtid samt valideringen av icke-formellt och informellt lärande. Vi ser fram emot att få granska agendan ”Ny kompetens för nya arbetstillfällen” och understryker det brådskande behovet av att anpassa arbetskraftens färdigheter och utbildning för att kunna föregripa förändringar och uppfylla arbetsgivarnas behov.

B.   Tillväxt för alla

| 33. | Regionkommittén avser att delta aktivt i ”Europeisk plattform mot fattigdom” och verka för att de lokala och regionala myndigheterna involveras för att som en fortsättning av det europeiska året utveckla ett integrerat och territoriellt arbetssätt i kampen mot fattigdom och social utslagning. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén avser att delta aktivt i ”Europeisk plattform mot fattigdom” och verka för att de lokala och regionala myndigheterna involveras för att som en fortsättning av det europeiska året utveckla ett integrerat och territoriellt arbetssätt i kampen mot fattigdom och social utslagning.

| 34. | Regionkommittén välkomnar kommissionens löfte om att offentliggöra en vitbok om pensioner under 2011. Detta skulle kunna möjliggöra ytterligare samarbete mellan medlemsstaterna. ReK anser att alla förslag på området bör åtföljas av en ordentlig utvärdering av konsekvenserna för de lokala och regionala myndigheterna, eftersom de står för merparten av sysselsättningen inom den offentliga sektorn i Europa och förvaltar systemen för personalens tilläggspensioner. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén välkomnar kommissionens löfte om att offentliggöra en vitbok om pensioner under 2011. Detta skulle kunna möjliggöra ytterligare samarbete mellan medlemsstaterna. ReK anser att alla förslag på området bör åtföljas av en ordentlig utvärdering av konsekvenserna för de lokala och regionala myndigheterna, eftersom de står för merparten av sysselsättningen inom den offentliga sektorn i Europa och förvaltar systemen för personalens tilläggspensioner.

| 35. | Regionkommittén stöder kommissionens planer på att lägga fram ett nytt förslag angående arbetstidsdirektivet år 2011, där både undantag och jourtjänstgöring behandlas. I egenskap av arbetsgivare inom den offentliga sektorn har de regionala och lokala myndigheterna ett särskilt behov av att kunna göra en utvärdering på medellång sikt av hur den framtida gemenskapslagstiftningen påverkar deras sätt att hantera sina mänskliga resurser. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén stöder kommissionens planer på att lägga fram ett nytt förslag angående arbetstidsdirektivet år 2011, där både undantag och jourtjänstgöring behandlas. I egenskap av arbetsgivare inom den offentliga sektorn har de regionala och lokala myndigheterna ett särskilt behov av att kunna göra en utvärdering på medellång sikt av hur den framtida gemenskapslagstiftningen påverkar deras sätt att hantera sina mänskliga resurser.

| 36. | Regionkommittén välkomnar kommissionens planer på att lägga fram ett lagstiftningsinitiativ år 2011 angående utstationering av personal, vilket skulle innebära en ändring av direktiv 96/71/EG för att garantera att den utstationerade personalens rättigheter verkligen respekteras och att all personal på en arbetsplats och på alla företag behandlas på samma sätt, och även för att klargöra de nationella, regionala eller lokala myndigheternas förpliktelser. |
| --- | --- |

36.

Regionkommittén välkomnar kommissionens planer på att lägga fram ett lagstiftningsinitiativ år 2011 angående utstationering av personal, vilket skulle innebära en ändring av direktiv 96/71/EG för att garantera att den utstationerade personalens rättigheter verkligen respekteras och att all personal på en arbetsplats och på alla företag behandlas på samma sätt, och även för att klargöra de nationella, regionala eller lokala myndigheternas förpliktelser.

| 37. | Regionkommittén skulle gärna se att hälsomål inkluderades i Europa 2020-strategin i syfte att åstadkomma en intelligent och balanserad utveckling som kan bidra till att bekämpa social utestängning. |
| --- | --- |

37.

Regionkommittén skulle gärna se att hälsomål inkluderades i Europa 2020-strategin i syfte att åstadkomma en intelligent och balanserad utveckling som kan bidra till att bekämpa social utestängning.

| 38. | ReK anser att man bör investera mer i att hjälpa de regionala och lokala myndigheterna att bekämpa ojämlikheter i hälsa. ReK rekommenderar att man tillämpar ”indikatorer för ett sunt liv” eller strategier där vikten av ett hälsosamt liv erkänns. |
| --- | --- |

38.

ReK anser att man bör investera mer i att hjälpa de regionala och lokala myndigheterna att bekämpa ojämlikheter i hälsa. ReK rekommenderar att man tillämpar ”indikatorer för ett sunt liv” eller strategier där vikten av ett hälsosamt liv erkänns.

| 39. | Kommittén ser positivt på kommissionens förslag om stärkt konsumentskydd genom främjande av grupptalan (”class actions”), och uppmuntrar alla initiativ för att öka den faktiska efterlevnaden av bestämmelserna om konsumentskydd. |
| --- | --- |

39.

Kommittén ser positivt på kommissionens förslag om stärkt konsumentskydd genom främjande av grupptalan (”class actions”), och uppmuntrar alla initiativ för att öka den faktiska efterlevnaden av bestämmelserna om konsumentskydd.

C.   Hållbar tillväxt

| 40. | Regionkommittén väntar sig att huvudinitiativet ”Ett resurseffektivt Europa” i Europa 2020-strategin kommer att utveckla sektorspolitiken inom en långsiktig ram som syftar till att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och resursanvändning och dess miljökonsekvenser, och att öka Europas konkurrenskraft genom att främja miljöinnovation. |
| --- | --- |

40.

Regionkommittén väntar sig att huvudinitiativet ”Ett resurseffektivt Europa” i Europa 2020-strategin kommer att utveckla sektorspolitiken inom en långsiktig ram som syftar till att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och resursanvändning och dess miljökonsekvenser, och att öka Europas konkurrenskraft genom att främja miljöinnovation.

| 41. | Kommittén är fast besluten att följa upp sitt tidigare politiska arbete om den lokala och regionala dimensionen i EU:s energistrategi för perioden 2011–2020. |
| --- | --- |

41.

Kommittén är fast besluten att följa upp sitt tidigare politiska arbete om den lokala och regionala dimensionen i EU:s energistrategi för perioden 2011–2020.

| 42. | ReK åtar sig att bidra till EU:s förberedelser inför Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling (”Rio+20 Earth Summit”) genom att stödja ett förnyat politiskt åtagande. |
| --- | --- |

42.

ReK åtar sig att bidra till EU:s förberedelser inför Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling (”Rio+20 Earth Summit”) genom att stödja ett förnyat politiskt åtagande.

| 43. | ReK uppmanar kommissionen att integrera frågan om den biologiska mångfalden i sektorspolitiken och att ta itu med strukturfondernas svaga finansiering inom området. Vi åtar oss att följa upp den tionde partskonferensen om konventionen om biologisk mångfald, bl.a. genom att främja genomförandet av konferensens ”handlingsplan för subnationella myndigheter, städer och andra lokala myndigheter om biologisk mångfald (2011–2020)” inom ramen för en ny EU-politik och en strategi för biologisk mångfald efter 2010. |
| --- | --- |

43.

ReK uppmanar kommissionen att integrera frågan om den biologiska mångfalden i sektorspolitiken och att ta itu med strukturfondernas svaga finansiering inom området. Vi åtar oss att följa upp den tionde partskonferensen om konventionen om biologisk mångfald, bl.a. genom att främja genomförandet av konferensens ”handlingsplan för subnationella myndigheter, städer och andra lokala myndigheter om biologisk mångfald (2011–2020)” inom ramen för en ny EU-politik och en strategi för biologisk mångfald efter 2010.

| 44. | Kommittén ställer sig helt bakom EU:s mål att tala med en röst och att ta ledningen i de globala förhandlingarna om klimatförändringarna i syfte att uppnå internationellt bindande och mätbara mål för växthusgasutsläppen. I detta sammanhang stöder ReK det krav som Europaparlamentet framför i sin resolution av den 25 november 2010 om klimatförändringskonferensen i Cancún angående ett mål om att minska utsläppen av växthusgaser med 30 procent senast 2020 jämfört med 1990 års nivå för att förbättra den framtida hållbara tillväxten i EU (2). |
| --- | --- |

44.

Kommittén ställer sig helt bakom EU:s mål att tala med en röst och att ta ledningen i de globala förhandlingarna om klimatförändringarna i syfte att uppnå internationellt bindande och mätbara mål för växthusgasutsläppen. I detta sammanhang stöder ReK det krav som Europaparlamentet framför i sin resolution av den 25 november 2010 om klimatförändringskonferensen i Cancún angående ett mål om att minska utsläppen av växthusgaser med 30 procent senast 2020 jämfört med 1990 års nivå för att förbättra den framtida hållbara tillväxten i EU (2).

| 45. | Regionkommittén anser att EU:s budget och den fleråriga finansieringsramen bör få en bättre målinriktning så att man till fullo utnyttjar potentialen i de lokala och regionala satsningarna på att mildra effekterna av klimatförändringarna och ökar stödet till investeringar på medellång och lång sikt i energibesparings- och energieffektivitetsprojekt, i synnerhet dem som är knutna till borgmästaravtalet. |
| --- | --- |

45.

Regionkommittén anser att EU:s budget och den fleråriga finansieringsramen bör få en bättre målinriktning så att man till fullo utnyttjar potentialen i de lokala och regionala satsningarna på att mildra effekterna av klimatförändringarna och ökar stödet till investeringar på medellång och lång sikt i energibesparings- och energieffektivitetsprojekt, i synnerhet dem som är knutna till borgmästaravtalet.

VI.   FRIGÖRA INRE MARKNADENS POTENTIAL

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 46. | Regionkommittén välkomnar inremarknadslagen (”Single Market Act”) för en social marknadsekonomi, och i synnerhet satsningen på den medborgerliga och sociala dimensionen av inre marknaden. |
| --- | --- |

46.

Regionkommittén välkomnar inremarknadslagen (”Single Market Act”) för en social marknadsekonomi, och i synnerhet satsningen på den medborgerliga och sociala dimensionen av inre marknaden.

| 47. | ReK konstaterar att det finns ett behov av att införa en social klausul som säkerställer att lagstiftningen om inre marknaden beaktar de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor, och som inte på något vis hindrar utövandet av de grundläggande rättigheter som erkänns i medlemsstaterna och i EU-fördragen. |
| --- | --- |

47.

ReK konstaterar att det finns ett behov av att införa en social klausul som säkerställer att lagstiftningen om inre marknaden beaktar de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor, och som inte på något vis hindrar utövandet av de grundläggande rättigheter som erkänns i medlemsstaterna och i EU-fördragen.

| 48. | Kommittén välkomnar kommissionens vilja att främja företagens verksamhet över gränserna genom att avlägsna administrativa och skattemässiga hinder, säkerställa ömsesidigt erkännande av e-identifiering och e-autentisering i hela EU, och att förbättra tillgången till varor och tjänster online. |
| --- | --- |

48.

Kommittén välkomnar kommissionens vilja att främja företagens verksamhet över gränserna genom att avlägsna administrativa och skattemässiga hinder, säkerställa ömsesidigt erkännande av e-identifiering och e-autentisering i hela EU, och att förbättra tillgången till varor och tjänster online.

| 49. | Kommittén ser fram emot uppdateringen av systemet för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och statligt stöd som bl.a. skulle utvidga tillämpningsområdet för undantaget från anmälningsplikt för statliga stöd i fråga om tjänster av allmänt socialt intresse. Kommittén förväntar sig att det uppdaterade systemet ska uppfylla de krav på lokalt självstyre och subsidiaritet som fastställs i protokoll 26 till EUF-fördraget. ReK uppmanar kommissionen att se till att denna uppdatering sker i överensstämmelse med det aviserade meddelandet om en kvalitetsram för tjänster i allmänhetens intresse, och ber därför kommissionen att överväga att offentliggöra meddelandet under 2011. |
| --- | --- |

49.

Kommittén ser fram emot uppdateringen av systemet för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och statligt stöd som bl.a. skulle utvidga tillämpningsområdet för undantaget från anmälningsplikt för statliga stöd i fråga om tjänster av allmänt socialt intresse. Kommittén förväntar sig att det uppdaterade systemet ska uppfylla de krav på lokalt självstyre och subsidiaritet som fastställs i protokoll 26 till EUF-fördraget. ReK uppmanar kommissionen att se till att denna uppdatering sker i överensstämmelse med det aviserade meddelandet om en kvalitetsram för tjänster i allmänhetens intresse, och ber därför kommissionen att överväga att offentliggöra meddelandet under 2011.

| 50. | Mot den bakgrunden uppmanar ReK kommissionen att fastställa en ambitiös europeisk dagordning för sociala bostäder som skulle kunna få en ökad roll i politiken för social integration i nästa generation av strukturfonderna. Kommissionen bör också bekräfta att sociala bostäder är en allmännyttig funktion som ska utformas på medlemsstatnivå. |
| --- | --- |

50.

Mot den bakgrunden uppmanar ReK kommissionen att fastställa en ambitiös europeisk dagordning för sociala bostäder som skulle kunna få en ökad roll i politiken för social integration i nästa generation av strukturfonderna. Kommissionen bör också bekräfta att sociala bostäder är en allmännyttig funktion som ska utformas på medlemsstatnivå.

| 51. | ReK kommer att engagera sig aktivt i debatten om vitboken om transporternas framtid. Kommittén anser att transportsektorn måste bli miljövänligare. Vi ser positivt på översynen av riktlinjerna för TEN-T och anser att dessa bör ges en tillräcklig budget i budgetplanen för perioden efter 2013. |
| --- | --- |

51.

ReK kommer att engagera sig aktivt i debatten om vitboken om transporternas framtid. Kommittén anser att transportsektorn måste bli miljövänligare. Vi ser positivt på översynen av riktlinjerna för TEN-T och anser att dessa bör ges en tillräcklig budget i budgetplanen för perioden efter 2013.

| 52. | Kommittén vill påminna om sitt engagemang när det handlar om att förbättra rörligheten i Europas städer och anser att en handlingsplan för rörlighet i städerna bör genomföras med ekonomiskt stöd från EU. |
| --- | --- |

52.

Kommittén vill påminna om sitt engagemang när det handlar om att förbättra rörligheten i Europas städer och anser att en handlingsplan för rörlighet i städerna bör genomföras med ekonomiskt stöd från EU.

VII.   JORDBRUK OCH FISKERI

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 53. | Regionkommittén efterlyser en gemensam jordbrukspolitik grundad på tydliga riktlinjer, med ett långsiktigt perspektiv och tillräcklig finansiering. |
| --- | --- |

53.

Regionkommittén efterlyser en gemensam jordbrukspolitik grundad på tydliga riktlinjer, med ett långsiktigt perspektiv och tillräcklig finansiering.

| 54. | ReK anser att politiken för landsbygdsutveckling bör förstärkas budgetmässigt och samordnas bättre med sammanhållningspolitiken i syfte att se till att liknande åtgärder inom ett och samma område hänger samman och att åtgärderna svarar mot sammanhållningsmålen. |
| --- | --- |

54.

ReK anser att politiken för landsbygdsutveckling bör förstärkas budgetmässigt och samordnas bättre med sammanhållningspolitiken i syfte att se till att liknande åtgärder inom ett och samma område hänger samman och att åtgärderna svarar mot sammanhållningsmålen.

| 55. | Vi anser att den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 bör utformas så att stödet kan omfördelas till förmån för sysselsättningen och upprätthållandet av jordbruksdriften i sårbara områden. I en gemensam jordbrukspolitik på ny grund bör den orättvisa behandlingen i fråga om stödvillkoren för olika produktionsområden och regioner upphöra, och man bör överge principen med historiska hänvisningar. Kommittén tar dock avstånd från alla försök att åstadkomma en radikal reform som innebär att man avvecklar inkomststöd och merparten av interventionerna på marknaderna. |
| --- | --- |

55.

Vi anser att den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 bör utformas så att stödet kan omfördelas till förmån för sysselsättningen och upprätthållandet av jordbruksdriften i sårbara områden. I en gemensam jordbrukspolitik på ny grund bör den orättvisa behandlingen i fråga om stödvillkoren för olika produktionsområden och regioner upphöra, och man bör överge principen med historiska hänvisningar. Kommittén tar dock avstånd från alla försök att åstadkomma en radikal reform som innebär att man avvecklar inkomststöd och merparten av interventionerna på marknaderna.

| 56. | Regionkommittén anser att regionerna inte längre kan nöja sig med att enbart vara medfinansiärer utan inflytande över valet av riktlinjer eller över bestämmelserna för genomförande och styrning. |
| --- | --- |

56.

Regionkommittén anser att regionerna inte längre kan nöja sig med att enbart vara medfinansiärer utan inflytande över valet av riktlinjer eller över bestämmelserna för genomförande och styrning.

| 57. | Kommittén ställer sig bakom kommissionens avsikt att införa en ny gemensam fiskeripolitik som en del i en integrerad havspolitik som kommer att säkerställa både hållbarhet i fiskbestånden och försörjningen i Europas kustsamhällen. Vi välkomnar stödet till kommitténs förslag att samla alla resurser avsedda för fiskeri, vattenbruk och den integrerade havspolitiken i ett gemensamt instrument. |
| --- | --- |

57.

Kommittén ställer sig bakom kommissionens avsikt att införa en ny gemensam fiskeripolitik som en del i en integrerad havspolitik som kommer att säkerställa både hållbarhet i fiskbestånden och försörjningen i Europas kustsamhällen. Vi välkomnar stödet till kommitténs förslag att samla alla resurser avsedda för fiskeri, vattenbruk och den integrerade havspolitiken i ett gemensamt instrument.

VIII.   ATT DRIVA MEDBORGARNAS AGENDA: FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 58. | Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna har en nyckelroll igenomförandet av handlingsplanen för Stockholmsprogrammet, och menar att de grundläggande rättigheterna bör vara den vägledande principen för alla åtgärder och all lagstiftning inom området. |
| --- | --- |

58.

Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna har en nyckelroll igenomförandet av handlingsplanen för Stockholmsprogrammet, och menar att de grundläggande rättigheterna bör vara den vägledande principen för alla åtgärder och all lagstiftning inom området.

| 59. | ReK åtar sig att arbeta tillsammans med de övriga EU-institutionerna och EU-organen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna för att ge konkret innebörd åt unionsmedborgarskapet, och att främja en starkare europeisk identitet, inte endast med utgångspunkt i Europas rika kulturella och språkliga mångfald, det regionala kulturarvet och traditionerna, utan även genom att unionsmedborgarna blir mer aktiva och utnyttjar de demokratiska möjligheterna att delta i de regioner och områden där de känner sig hemma. |
| --- | --- |

59.

ReK åtar sig att arbeta tillsammans med de övriga EU-institutionerna och EU-organen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna för att ge konkret innebörd åt unionsmedborgarskapet, och att främja en starkare europeisk identitet, inte endast med utgångspunkt i Europas rika kulturella och språkliga mångfald, det regionala kulturarvet och traditionerna, utan även genom att unionsmedborgarna blir mer aktiva och utnyttjar de demokratiska möjligheterna att delta i de regioner och områden där de känner sig hemma.

| 60. | Regionkommittén tror på ett EU som är öppet mot omvärlden och stöder därför det fortsatta arbetet med en övergripande invandrings- och asylpolitik för Europa på grundval av respekten för de grundläggande rättigheterna och friheterna, samtidigt som man motverkar olaglig invandring och betonar vikten av solidaritet. Vi vill understryka den viktiga roll som de lokala och regionala myndigheterna har när det gäller att styra migrationsflödena och se till att invandrarna integreras. |
| --- | --- |

60.

Regionkommittén tror på ett EU som är öppet mot omvärlden och stöder därför det fortsatta arbetet med en övergripande invandrings- och asylpolitik för Europa på grundval av respekten för de grundläggande rättigheterna och friheterna, samtidigt som man motverkar olaglig invandring och betonar vikten av solidaritet. Vi vill understryka den viktiga roll som de lokala och regionala myndigheterna har när det gäller att styra migrationsflödena och se till att invandrarna integreras.

| 61. | Regionkommittén stöder en vidareutveckling av en stabil civil- och straffrättslig ram för både den materialrättsliga och den processrättsliga nivån. |
| --- | --- |

61.

Regionkommittén stöder en vidareutveckling av en stabil civil- och straffrättslig ram för både den materialrättsliga och den processrättsliga nivån.

IX.   EUROPA I VÄRLDEN

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 62. | Regionkommittén konstaterar att den europeiska grannskapspolitiken lämnar ett avgörande bidrag till den politiska stabiliteten och den ekonomiska utvecklingen i partnerländerna, och åtar sig att stärka den lokala och regionala dimensionen, särskilt mot bakgrund av den översyn av politiken som ska genomföras under 2011. Vi vill åter peka på behovet av ett förbättrat gränsöverskridande, mellanregionalt och territoriellt samarbete samt institutionsuppbyggnad på lokal och regional nivå i partnerländerna. |
| --- | --- |

62.

Regionkommittén konstaterar att den europeiska grannskapspolitiken lämnar ett avgörande bidrag till den politiska stabiliteten och den ekonomiska utvecklingen i partnerländerna, och åtar sig att stärka den lokala och regionala dimensionen, särskilt mot bakgrund av den översyn av politiken som ska genomföras under 2011. Vi vill åter peka på behovet av ett förbättrat gränsöverskridande, mellanregionalt och territoriellt samarbete samt institutionsuppbyggnad på lokal och regional nivå i partnerländerna.

| 63. | Vi anser att framgångarna med Medelhavsunionen i stor utsträckning beror på regionernas och städernas deltagande och efterlyser därför en mer framträdande roll för Arlem (Församlingen för regionala och lokala myndigheter i EU och Medelhavsområdet) i utbytet av goda metoder och när det gäller att bidra till lanseringen av nya samarbetsprojekt. |
| --- | --- |

63.

Vi anser att framgångarna med Medelhavsunionen i stor utsträckning beror på regionernas och städernas deltagande och efterlyser därför en mer framträdande roll för Arlem (Församlingen för regionala och lokala myndigheter i EU och Medelhavsområdet) i utbytet av goda metoder och när det gäller att bidra till lanseringen av nya samarbetsprojekt.

| 64. | ReK vill åter framhålla sitt stöd till utvecklingen av en territoriell, regional och lokal dimension i det östliga partnerskapet och tänker därför anordna en konferens för de regionala och lokala myndigheterna i det östliga partnerskapet och EU under första halvåret 2011. |
| --- | --- |

64.

ReK vill åter framhålla sitt stöd till utvecklingen av en territoriell, regional och lokal dimension i det östliga partnerskapet och tänker därför anordna en konferens för de regionala och lokala myndigheterna i det östliga partnerskapet och EU under första halvåret 2011.

| 65. | Regionkommittén fortsätter att övervaka unionens utvidgningsprocess med inriktning på situationen för de lokala och regionala förvaltningarna i kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna. De särskilda arbetsgrupperna och de gemensamma rådgivande kommittéerna kommer att fortsätta med sitt arbete i frågan, och man bör överväga att inrätta gemensamma rådgivande kommittéer med Montenegro, Albanien eller Serbien när de får status som kandidatland. |
| --- | --- |

65.

Regionkommittén fortsätter att övervaka unionens utvidgningsprocess med inriktning på situationen för de lokala och regionala förvaltningarna i kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna. De särskilda arbetsgrupperna och de gemensamma rådgivande kommittéerna kommer att fortsätta med sitt arbete i frågan, och man bör överväga att inrätta gemensamma rådgivande kommittéer med Montenegro, Albanien eller Serbien när de får status som kandidatland.

| 66. | Regionkommittén vill åter understryka sitt stöd till millennieutvecklingsmålen och önskar att översynen av EU:s utvecklingspolitik och det europeiska samförståndet går i den riktning som angetts i meddelandet ”Lokala myndigheter: utvecklingsaktörer”, där dessa myndigheters plats, roll och mervärde framhävs med avseende på dessa politikområden. I syfte att främja utbyten och erbjuda ett politiskt forum för de regionala och lokala myndigheterna i fråga om samarbete och utveckling kommer ReK tillsammans med kommissionen att anordna en andra konferens om decentraliserat samarbete och lansera en portal för decentraliserat samarbete. |
| --- | --- |

66.

Regionkommittén vill åter understryka sitt stöd till millennieutvecklingsmålen och önskar att översynen av EU:s utvecklingspolitik och det europeiska samförståndet går i den riktning som angetts i meddelandet ”Lokala myndigheter: utvecklingsaktörer”, där dessa myndigheters plats, roll och mervärde framhävs med avseende på dessa politikområden. I syfte att främja utbyten och erbjuda ett politiskt forum för de regionala och lokala myndigheterna i fråga om samarbete och utveckling kommer ReK tillsammans med kommissionen att anordna en andra konferens om decentraliserat samarbete och lansera en portal för decentraliserat samarbete.

Bryssel den 2 december 2010

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

(1)  Se punkt 60 i ”Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ” (halvtidsutvärderingen).

1

(2)  Se punkt 16 i resolution P7_TA-PROV(2010)0442.

2

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

87:e plenarsessionen den 1 och 2 december 2010

| 10.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/6

---

Yttrande från Regionkommittén om ”EU:s energihandlingsplan 2011–2020” (förberedande yttrande)

2011/C 42/02

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Kommittén välkomnar att Europeiska kommissionen i sitt meddelande ”Energi 2020 – En strategi för hållbar och trygg energiförsörjning på en konkurrensutsatt marknad” har satt fokus på kommunerna som en mycket viktig aktör i utformningen av nya integrerade energilösningar på lokal nivå och noterar framför allt Europeiska kommissionens avsikt att förstärka initiativ som borgmästaravtalet. Vi beklagar dock att regionernas viktiga roll inte uttryckligen nämns i meddelandet. |
| --- | --- |

—

Kommittén välkomnar att Europeiska kommissionen i sitt meddelande ”Energi 2020 – En strategi för hållbar och trygg energiförsörjning på en konkurrensutsatt marknad” har satt fokus på kommunerna som en mycket viktig aktör i utformningen av nya integrerade energilösningar på lokal nivå och noterar framför allt Europeiska kommissionens avsikt att förstärka initiativ som borgmästaravtalet. Vi beklagar dock att regionernas viktiga roll inte uttryckligen nämns i meddelandet.

| — | Vi noterar å ena sidan de ambitiösa kraven på ett lokalt och regionalt bidrag till uppnåendet av EU:s energipolitiska mål i meddelandet om ”Energi 2020”, men beklagar å andra sidan att avsaknaden av specifika åtaganden för finansiering av och anslag till lokala och regionala investeringar i hållbar energi. |
| --- | --- |

—

Vi noterar å ena sidan de ambitiösa kraven på ett lokalt och regionalt bidrag till uppnåendet av EU:s energipolitiska mål i meddelandet om ”Energi 2020”, men beklagar å andra sidan att avsaknaden av specifika åtaganden för finansiering av och anslag till lokala och regionala investeringar i hållbar energi.

| — | Att minska energibehovet bör utgöra en absolut prioritering, och på samtliga nivåer bör politiken på detta område förstärkas. Vi vill, i likhet med Europaparlamentet i dess resolution från juni 2010 om Europa 2020-strategin, fastställa ett bindande mål för att minska energiförbrukningen med 20 % före 2020 i syfte. I detta sammanhang bör det göras en tydlig kartläggning av de olika insatsnivåerna i syfte att säkerställa att åtgärderna får uppbackning samt att de är samordnade och enhetliga ur ett övergripande perspektiv. |
| --- | --- |

—

Att minska energibehovet bör utgöra en absolut prioritering, och på samtliga nivåer bör politiken på detta område förstärkas. Vi vill, i likhet med Europaparlamentet i dess resolution från juni 2010 om Europa 2020-strategin, fastställa ett bindande mål för att minska energiförbrukningen med 20 % före 2020 i syfte. I detta sammanhang bör det göras en tydlig kartläggning av de olika insatsnivåerna i syfte att säkerställa att åtgärderna får uppbackning samt att de är samordnade och enhetliga ur ett övergripande perspektiv.

| — | Energipolitiken bör upphöjas till en av de större prioriteringarna i EU:s budget för att få större del av de resurser som finns tillgängliga inom ramen för sammanhållningspolitiken. Prioritering av de konkreta strukturfondsinsatserna bör ske på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

—

Energipolitiken bör upphöjas till en av de större prioriteringarna i EU:s budget för att få större del av de resurser som finns tillgängliga inom ramen för sammanhållningspolitiken. Prioritering av de konkreta strukturfondsinsatserna bör ske på lokal och regional nivå.

| Föredragande | : | Michel Lebrun (BE–PPE), ledamot av den franskspråkiga gemenskapens parlament |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Michel Lebrun (BE–PPE), ledamot av den franskspråkiga gemenskapens parlament

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén vill erinra EU-institutionerna om behovet av att ge medlemsstaternas medborgare tryggad tillgång till hållbar energi till ett rimligt pris. Inom ramen för den nya Europa 2020-strategin för sysselsättning och tillväxt kan miljöpolitiken i hög grad bidra till en effektivare energi- och resursanvändning i Europa samt till att tillgångarna inte töms ut, att mindre koldioxid släpps ut och att konkurrenskraften ökar (1). |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén vill erinra EU-institutionerna om behovet av att ge medlemsstaternas medborgare tryggad tillgång till hållbar energi till ett rimligt pris. Inom ramen för den nya Europa 2020-strategin för sysselsättning och tillväxt kan miljöpolitiken i hög grad bidra till en effektivare energi- och resursanvändning i Europa samt till att tillgångarna inte töms ut, att mindre koldioxid släpps ut och att konkurrenskraften ökar (1).

| 2. | ReK vill än en gång påpeka att insatser på lokal och regional nivå är av grundläggande betydelse för att uppnå dessa mål. Att regionerna och kommunerna spelar en viktig roll för att målen ska uppnås har redan fått ett klart erkännande av kommissionen och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

2.

ReK vill än en gång påpeka att insatser på lokal och regional nivå är av grundläggande betydelse för att uppnå dessa mål. Att regionerna och kommunerna spelar en viktig roll för att målen ska uppnås har redan fått ett klart erkännande av kommissionen och Europaparlamentet.

| 3. | Kommittén välkomnar att Europeiska kommissionen i sitt meddelande ”Energi 2020 – En strategi för hållbar och trygg energiförsörjning på en konkurrensutsatt marknad” har satt fokus på kommunerna som en mycket viktig aktör i utformningen av nya integrerade energilösningar på lokal nivå och noterar framför allt Europeiska kommissionens avsikt att förstärka initiativ som borgmästaravtalet. Vi beklagar dock att regionernas viktiga roll inte uttryckligen nämns i meddelandet. |
| --- | --- |

3.

Kommittén välkomnar att Europeiska kommissionen i sitt meddelande ”Energi 2020 – En strategi för hållbar och trygg energiförsörjning på en konkurrensutsatt marknad” har satt fokus på kommunerna som en mycket viktig aktör i utformningen av nya integrerade energilösningar på lokal nivå och noterar framför allt Europeiska kommissionens avsikt att förstärka initiativ som borgmästaravtalet. Vi beklagar dock att regionernas viktiga roll inte uttryckligen nämns i meddelandet.

| 4. | Transporter, bostäder och offentliga byggnader samt offentlig belysning och annan offentlig infrastruktur – som lokala och regionala myndigheter planerar och bär ansvar för – är områden där utsläppen av koldioxid kan minskas betydligt; konsumtionen begränsas och där stora energibesparingar kan göras. |
| --- | --- |

4.

Transporter, bostäder och offentliga byggnader samt offentlig belysning och annan offentlig infrastruktur – som lokala och regionala myndigheter planerar och bär ansvar för – är områden där utsläppen av koldioxid kan minskas betydligt; konsumtionen begränsas och där stora energibesparingar kan göras.

| 5. | Vi förespråkar därför en framtida utveckling där den europeiska energipolitiken främjar en effektiv samordning mellan medlemsstaterna och kommissionen på nationell, regional och europeisk nivå. Denna politik bör redan vid utformningen beakta aspekter som rör reglering och ekonomi, och det är även viktigt att de investeringar i fysiskt och mänskligt kapital som krävs för dess genomförande finns med. |
| --- | --- |

5.

Vi förespråkar därför en framtida utveckling där den europeiska energipolitiken främjar en effektiv samordning mellan medlemsstaterna och kommissionen på nationell, regional och europeisk nivå. Denna politik bör redan vid utformningen beakta aspekter som rör reglering och ekonomi, och det är även viktigt att de investeringar i fysiskt och mänskligt kapital som krävs för dess genomförande finns med.

| 6. | Vi vill understryka betydelsen av att stärka instrument som stöder utvecklingen av förnybar energi samt lösningar för energieffektivitet och energiprestanda på lokal och regional nivå. Adekvat finansiering som är tillgänglig för de lokala och regionala myndigheterna bör säkerställas för detta ändamål. |
| --- | --- |

6.

Vi vill understryka betydelsen av att stärka instrument som stöder utvecklingen av förnybar energi samt lösningar för energieffektivitet och energiprestanda på lokal och regional nivå. Adekvat finansiering som är tillgänglig för de lokala och regionala myndigheterna bör säkerställas för detta ändamål.

| 7. | Vi noterar å ena sidan de ambitiösa kraven på ett lokalt och regionalt bidrag till uppnåendet av EU:s energipolitiska mål i meddelandet om ”Energi 2020”, men beklagar å andra sidan att avsaknaden av specifika åtaganden för finansiering av och anslag till lokala och regionala investeringar i hållbar energi. |
| --- | --- |

7.

Vi noterar å ena sidan de ambitiösa kraven på ett lokalt och regionalt bidrag till uppnåendet av EU:s energipolitiska mål i meddelandet om ”Energi 2020”, men beklagar å andra sidan att avsaknaden av specifika åtaganden för finansiering av och anslag till lokala och regionala investeringar i hållbar energi.

| 8. | Kommittén efterlyser en anpassning av gemenskapsfinansieringen till förmån för insatser för att utveckla framställningen av förnybar energi och förbättra energieffektiviteten. Lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) bör vara lättillgängliga för lokala myndigheter och regioner som är villiga att investera i program och åtgärder för bättre energieffektivitet samt att främja användningen av förnybara energikällor och minska utsläppen av koldioxid. Dessutom bör det inrättas en energiinvesteringsfond, som finansieras genom införandet av en ny EU-omfattande koldioxidskatt för de som har de största utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

8.

Kommittén efterlyser en anpassning av gemenskapsfinansieringen till förmån för insatser för att utveckla framställningen av förnybar energi och förbättra energieffektiviteten. Lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) bör vara lättillgängliga för lokala myndigheter och regioner som är villiga att investera i program och åtgärder för bättre energieffektivitet samt att främja användningen av förnybara energikällor och minska utsläppen av koldioxid. Dessutom bör det inrättas en energiinvesteringsfond, som finansieras genom införandet av en ny EU-omfattande koldioxidskatt för de som har de största utsläppen av växthusgaser.

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

Viktiga budskap

| 9. | Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens begäran om att kommittén ska yttra sig om regionernas roll inom ramen för den nya energipolitiken och den nya handlingsplanen för energi. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens begäran om att kommittén ska yttra sig om regionernas roll inom ramen för den nya energipolitiken och den nya handlingsplanen för energi.

| 10. | Vi vill understryka betydelsen av att det utarbetas en ambitiös och innovativ europeisk energistrategi som gör det möjligt för Europeiska unionen att inta en ledande ställning med avseende på såväl energieffektivitet som utnyttjande av förnybar energi. Denna strategi bör innefatta försörjningstrygghet (i detta fall är diversifiering av avgörande betydelse), begränsning av förbrukningen, rimliga priser och miljöhänsyn; energitrygghet, och kampen mot klimatförändringar bör ovillkorligen ingå i ett sådant helhetsperspektiv. Det är av största vikt att energikostnaderna är rimliga för de fattigaste medborgarna, som ofta lägger en stor del av sina inkomster på värme, kylning, belysning och hushållsapparater, och att de mest behövande i första hand får möjlighet att utnyttja energieffektivitetsprogrammen. |
| --- | --- |

10.

Vi vill understryka betydelsen av att det utarbetas en ambitiös och innovativ europeisk energistrategi som gör det möjligt för Europeiska unionen att inta en ledande ställning med avseende på såväl energieffektivitet som utnyttjande av förnybar energi. Denna strategi bör innefatta försörjningstrygghet (i detta fall är diversifiering av avgörande betydelse), begränsning av förbrukningen, rimliga priser och miljöhänsyn; energitrygghet, och kampen mot klimatförändringar bör ovillkorligen ingå i ett sådant helhetsperspektiv. Det är av största vikt att energikostnaderna är rimliga för de fattigaste medborgarna, som ofta lägger en stor del av sina inkomster på värme, kylning, belysning och hushållsapparater, och att de mest behövande i första hand får möjlighet att utnyttja energieffektivitetsprogrammen.

| 11. | Att minska energibehovet bör utgöra en absolut prioritering, och på samtliga nivåer bör politiken på detta område förstärkas. Vi vill, i likhet med Europaparlamentet i dess resolution från juni 2010 om Europa 2020-strategin, framhålla behovet av att fastställa ett bindande mål för att minska energiförbrukningen med 20 % före 2020 i syfte att uppnå en reell minskning av förbrukningen. I detta sammanhang bör det göras en tydlig kartläggning av de olika insatsnivåerna i syfte att säkerställa att åtgärderna får uppbackning samt att de är samordnade och enhetliga ur ett övergripande perspektiv. |
| --- | --- |

11.

Att minska energibehovet bör utgöra en absolut prioritering, och på samtliga nivåer bör politiken på detta område förstärkas. Vi vill, i likhet med Europaparlamentet i dess resolution från juni 2010 om Europa 2020-strategin, framhålla behovet av att fastställa ett bindande mål för att minska energiförbrukningen med 20 % före 2020 i syfte att uppnå en reell minskning av förbrukningen. I detta sammanhang bör det göras en tydlig kartläggning av de olika insatsnivåerna i syfte att säkerställa att åtgärderna får uppbackning samt att de är samordnade och enhetliga ur ett övergripande perspektiv.

| 12. | En förutsättning för ett hållbart, diversifierat och konkurrenskraftigt energiutbud inom EU är att man stärker de materiella och ekonomiska instrumenten för forskning och innovation med avseende på energieffektivitet, utveckling av förnybara energikällor och återvinning av energiavfall. |
| --- | --- |

12.

En förutsättning för ett hållbart, diversifierat och konkurrenskraftigt energiutbud inom EU är att man stärker de materiella och ekonomiska instrumenten för forskning och innovation med avseende på energieffektivitet, utveckling av förnybara energikällor och återvinning av energiavfall.

| 13. | ReK stöder Barroso II-kommissionens politiska riktlinjer, enligt vilka ”tryggad energiförsörjning och pålitliga sammanlänkningar kommer att vara avgörande för tillväxten i framtiden”. Vi beklagar emellertid kommissionens avsaknad av visioner när det gäller att satsa på en ekonomi baserad på sysselsättning där man inte tillräckligt framhåller regionernas och de förnybara energikällornas roll. |
| --- | --- |

13.

ReK stöder Barroso II-kommissionens politiska riktlinjer, enligt vilka ”tryggad energiförsörjning och pålitliga sammanlänkningar kommer att vara avgörande för tillväxten i framtiden”. Vi beklagar emellertid kommissionens avsaknad av visioner när det gäller att satsa på en ekonomi baserad på sysselsättning där man inte tillräckligt framhåller regionernas och de förnybara energikällornas roll.

| 14. | Vi välkomnar kommissionens projekt som syftar till att förse hela EU med ett nytt intelligent europeiskt supernätverk för el och gas som förenar traditionella och förnybara produktionskällor. Det bör även göra det möjligt att säkerställa försörjningstryggheten i EU-länderna och samtidigt uppnå de utsläppsminskningar som krävs för att bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

14.

Vi välkomnar kommissionens projekt som syftar till att förse hela EU med ett nytt intelligent europeiskt supernätverk för el och gas som förenar traditionella och förnybara produktionskällor. Det bör även göra det möjligt att säkerställa försörjningstryggheten i EU-länderna och samtidigt uppnå de utsläppsminskningar som krävs för att bekämpa klimatförändringarna.

| 15. | Det är viktigt att det råder solidaritet mellan medlemsstaterna med avseende på den yttre energipolitiken. |
| --- | --- |

15.

Det är viktigt att det råder solidaritet mellan medlemsstaterna med avseende på den yttre energipolitiken.

| 16. | Vi vill uppmana EU-institutionerna att verka för en bättre balans mellan de inre och yttre dimensionerna när det gäller energiförsörjningen i EU genom att främja forskning och ett praktiskt genomförande av energieffektivitet i högre grad än investeringar i nya transportmedel med fossila bränslen från tredjeländer. |
| --- | --- |

16.

Vi vill uppmana EU-institutionerna att verka för en bättre balans mellan de inre och yttre dimensionerna när det gäller energiförsörjningen i EU genom att främja forskning och ett praktiskt genomförande av energieffektivitet i högre grad än investeringar i nya transportmedel med fossila bränslen från tredjeländer.

| 17. | Att fullborda de inre marknaderna för gas och el, inklusive sammanlänkningar, måste förbli en central beståndsdel i EU:s energipolitik. Om energiföretagen i det rådande ekonomiska klimatet ska kunna öronmärka 1 000 miljarder euro till investeringar i nya generationers teknik och infrastruktur under de kommande 20 åren i syfte att säkerställa energiförsörjningstryggheten och samtidigt kunna få till stånd ett byte till koldioxidsnål energi bör banker och andra finansinstitut att kräva att nationella förvaltningar, EU-organ och en energiinvesteringsfond står som garanter för innovativa projekt och skuldfinansiering. Sådana investeringar skulle leda till tusentals kvalificerade jobb och stärka europeiska företags globala konkurrensfördelar. |
| --- | --- |

17.

Att fullborda de inre marknaderna för gas och el, inklusive sammanlänkningar, måste förbli en central beståndsdel i EU:s energipolitik. Om energiföretagen i det rådande ekonomiska klimatet ska kunna öronmärka 1 000 miljarder euro till investeringar i nya generationers teknik och infrastruktur under de kommande 20 åren i syfte att säkerställa energiförsörjningstryggheten och samtidigt kunna få till stånd ett byte till koldioxidsnål energi bör banker och andra finansinstitut att kräva att nationella förvaltningar, EU-organ och en energiinvesteringsfond står som garanter för innovativa projekt och skuldfinansiering. Sådana investeringar skulle leda till tusentals kvalificerade jobb och stärka europeiska företags globala konkurrensfördelar.

| 18. | Kommittén betonar att framför allt energiproduktion till havs i framtiden kommer att utgöra ett viktigt bidrag till energiförsörjningen i EU. |
| --- | --- |

18.

Kommittén betonar att framför allt energiproduktion till havs i framtiden kommer att utgöra ett viktigt bidrag till energiförsörjningen i EU.

| 19. | I Medelhavsregionerna är solenergin den viktigaste förnybara energikällan och dess potential är bland de högsta i världen. I framtiden kommer därför produktionen av solenergi att bidra till EU:s energiförsörjning i betydande utsträckning. |
| --- | --- |

19.

I Medelhavsregionerna är solenergin den viktigaste förnybara energikällan och dess potential är bland de högsta i världen. I framtiden kommer därför produktionen av solenergi att bidra till EU:s energiförsörjning i betydande utsträckning.

| 20. | Energibesparingar i enlighet med 20-20-20-målen kräver betydande investeringar inom sektorer som industri, transporter, telekommunikationer och bostäder liksom i offentliga byggnader och butikslokaler. Det är framför allt på området energieffektivitet i byggnader och transporter och vid förvaltningen av markanvändningen som de lokala och regionala myndigheterna kan bidra till att lösa energiförsörjningsproblemet. En minskad energiefterfrågan leder till att den politiska sårbarheten till följd av beroende av tredjeland när det gäller energiförsörjningen minskar. Kommittén påminner också om den viktiga roll som skapandet av en solid sektor med energitjänstföretag kan spela i fråga om investeringar både i den offentliga och i den privata sektorn när det gäller energisparande, energieffektivitet och diversifiering av energikällor. |
| --- | --- |

20.

Energibesparingar i enlighet med 20-20-20-målen kräver betydande investeringar inom sektorer som industri, transporter, telekommunikationer och bostäder liksom i offentliga byggnader och butikslokaler. Det är framför allt på området energieffektivitet i byggnader och transporter och vid förvaltningen av markanvändningen som de lokala och regionala myndigheterna kan bidra till att lösa energiförsörjningsproblemet. En minskad energiefterfrågan leder till att den politiska sårbarheten till följd av beroende av tredjeland när det gäller energiförsörjningen minskar. Kommittén påminner också om den viktiga roll som skapandet av en solid sektor med energitjänstföretag kan spela i fråga om investeringar både i den offentliga och i den privata sektorn när det gäller energisparande, energieffektivitet och diversifiering av energikällor.

| 21. | Regionkommittén uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att införa mål för att varje år öka renoveringstakten för byggnader, fastställa minimistandarder för energibedömning av byggnader och att även få till stånd en fortbildningsstrategi riktad till anställda inom byggbranschen så att kompetens finns att utföra energieffektivitetsåtgärder och certifierade sakkunniga kan genomföra energikontroller. Dessutom bör man göra en insats för att harmonisera medlemsstaternas förfaranden för energicertifiering av byggnader. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att införa mål för att varje år öka renoveringstakten för byggnader, fastställa minimistandarder för energibedömning av byggnader och att även få till stånd en fortbildningsstrategi riktad till anställda inom byggbranschen så att kompetens finns att utföra energieffektivitetsåtgärder och certifierade sakkunniga kan genomföra energikontroller. Dessutom bör man göra en insats för att harmonisera medlemsstaternas förfaranden för energicertifiering av byggnader.

| 22. | Grundforskning om energi – som utgör hörnstenen för utvecklingen av spjutspetsteknik avseende produktion av förnybar energi och energibesparingar – bör stå i fokus i den europeiska handlingsplanen för energi. EU bör säkerställa att det finns tillräckliga anslag för projekt som kan möjliggöra framsteg på detta område. |
| --- | --- |

22.

Grundforskning om energi – som utgör hörnstenen för utvecklingen av spjutspetsteknik avseende produktion av förnybar energi och energibesparingar – bör stå i fokus i den europeiska handlingsplanen för energi. EU bör säkerställa att det finns tillräckliga anslag för projekt som kan möjliggöra framsteg på detta område.

| 23. | Energipolitiken bör upphöjas till en av de större prioriteringarna i EU:s budget för att få större del av de resurser som finns tillgängliga inom ramen för sammanhållningspolitiken. Prioritering av de konkreta strukturfondsinsatserna bör ske på lokal och regional nivå. ReK ser positivt på och stöder Europeiska kommissionens avsikt att främja lokala energilösningar och fullfölja utvecklingen av initiativet ”intelligenta städer” vilket kan främja ”rena” investeringar som syftar till att förbättra energieffektiviteten och mildra effekterna av klimatförändringarna tack vare en förnuftig lokal politik på området för hållbar energi. Vi uppmanar kommissionen och rådet att utveckla specifika decentraliserade finansieringsinstrument till stöd för detta mål. I detta sammanhang måste man se till att initiativet ”intelligenta städer” omfattar så många tätortsområden som möjligt. |
| --- | --- |

23.

Energipolitiken bör upphöjas till en av de större prioriteringarna i EU:s budget för att få större del av de resurser som finns tillgängliga inom ramen för sammanhållningspolitiken. Prioritering av de konkreta strukturfondsinsatserna bör ske på lokal och regional nivå. ReK ser positivt på och stöder Europeiska kommissionens avsikt att främja lokala energilösningar och fullfölja utvecklingen av initiativet ”intelligenta städer” vilket kan främja ”rena” investeringar som syftar till att förbättra energieffektiviteten och mildra effekterna av klimatförändringarna tack vare en förnuftig lokal politik på området för hållbar energi. Vi uppmanar kommissionen och rådet att utveckla specifika decentraliserade finansieringsinstrument till stöd för detta mål. I detta sammanhang måste man se till att initiativet ”intelligenta städer” omfattar så många tätortsområden som möjligt.

| 24. | ReK anser att man i energistrategin för 2011–2020 bör fästa större vikt vid värmeenergi (uppvärmning och kylning) som fyller en central funktion i EU:s energibalans och rymmer stor potential i fråga om energieffektivitet. Värme är dessutom ett av de områden där förnybara energikällor kan införas i energimixen på effektivast sätt samtidigt som värmeenergiproduktionen kan effektiviseras. Vidare bör man stödja centraliserad produktion och distribution av värmeenergi genom ny, harmoniserad lagstiftning som underlättar införandet. |
| --- | --- |

24.

ReK anser att man i energistrategin för 2011–2020 bör fästa större vikt vid värmeenergi (uppvärmning och kylning) som fyller en central funktion i EU:s energibalans och rymmer stor potential i fråga om energieffektivitet. Värme är dessutom ett av de områden där förnybara energikällor kan införas i energimixen på effektivast sätt samtidigt som värmeenergiproduktionen kan effektiviseras. Vidare bör man stödja centraliserad produktion och distribution av värmeenergi genom ny, harmoniserad lagstiftning som underlättar införandet.

| 25. | Vi vill uppmana Europeiska kommissionen att utan dröjsmål studera de frågor som är av strategisk betydelse, dvs. användningen av instrument och åtgärder i syfte att säkerställa effektivare prissignaler och uppmuntra till energibesparingar, till en intelligent energianvändning och till att användarna övergår till förnybara energiformer genom ett system för handel med utsläppsrätter, energibeskattning och en gradvis avveckling av subventionerna av konventionella bränslen. |
| --- | --- |

25.

Vi vill uppmana Europeiska kommissionen att utan dröjsmål studera de frågor som är av strategisk betydelse, dvs. användningen av instrument och åtgärder i syfte att säkerställa effektivare prissignaler och uppmuntra till energibesparingar, till en intelligent energianvändning och till att användarna övergår till förnybara energiformer genom ett system för handel med utsläppsrätter, energibeskattning och en gradvis avveckling av subventionerna av konventionella bränslen.

| 26. | Regionkommittén uppmuntrar kommissionen att utveckla verktyg som skapar möjligheter för offentliga myndigheter och investerare att sätta ett konkret pris på positiva externa resultat av investeringar i energieffektivitet och förnybar energi. Det kan uppnås genom bred användning av vita certifikat eller andra marknadsbaserade instrument som kan användas för att bedöma den positiva effekten av sådan teknik. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén uppmuntrar kommissionen att utveckla verktyg som skapar möjligheter för offentliga myndigheter och investerare att sätta ett konkret pris på positiva externa resultat av investeringar i energieffektivitet och förnybar energi. Det kan uppnås genom bred användning av vita certifikat eller andra marknadsbaserade instrument som kan användas för att bedöma den positiva effekten av sådan teknik.

| 27. | Kommittén upprepar (2) det förslag som redan lags fram i ett tidigare ReK-yttrande på området, där det påpekades att det är viktigt att undvika att subventionerad energianvändning prioriteras på bekostnad av starka ekonomiska incitament, för att effektivisera och om möjligt minska energianvändningen. |
| --- | --- |

27.

Kommittén upprepar (2) det förslag som redan lags fram i ett tidigare ReK-yttrande på området, där det påpekades att det är viktigt att undvika att subventionerad energianvändning prioriteras på bekostnad av starka ekonomiska incitament, för att effektivisera och om möjligt minska energianvändningen.

| 28. | Vi vill understryka att det är viktigt att intensifiera insatserna på nationell nivå i syfte att genomföra det tredje åtgärdspaketet för energimarknaden. Tillämpningen av åtgärder som antagits på området förnybar energi, energieffektivitet och inte minst avseende den europeiska strategiska planen för energiteknik är en första viktig etapp för att kunna uppnå de ambitiösa 20-20-20-målen, eftersom tillämpningen av lagstiftningen kommer att skapa en stabil miljö som gör det möjligt för företagen att planera för sina investeringar och sin verksamhet. |
| --- | --- |

28.

Vi vill understryka att det är viktigt att intensifiera insatserna på nationell nivå i syfte att genomföra det tredje åtgärdspaketet för energimarknaden. Tillämpningen av åtgärder som antagits på området förnybar energi, energieffektivitet och inte minst avseende den europeiska strategiska planen för energiteknik är en första viktig etapp för att kunna uppnå de ambitiösa 20-20-20-målen, eftersom tillämpningen av lagstiftningen kommer att skapa en stabil miljö som gör det möjligt för företagen att planera för sina investeringar och sin verksamhet.

| 29. | ReK delar kommissionens åsikt att det krävs en konkurrenskraftig och effektiv inre energimarknad för att EU:s långsiktiga mål på energi- och klimatområdena ska kunna uppfyllas. Genomförandet av en sådan marknad förutsätter att man inför effektivare kontroller, en stabil rättslig ram som främjar utvecklingen av förnybar energi, samt tydligare, mindre kostsamma och mer lättillgängliga bestämmelser och administrativa förfaranden när det gäller förnybar energi så att konsumenterna snabbt och enkelt får tillgång till fullständig, detaljerad och tillförlitlig information på energiområdet, att man främjar utbildning i effektiv energianvändning för medborgarna samt att det ges garantier om transportsystemoperatörernas fulla oberoende. ReK anser att principen om lika behandling av samtliga aktörer på inre marknaden bör bekräftas och betraktas som en viktig riktlinje för energipolitiken. I enlighet med kraven på insyn och öppenhet på marknaden bör råvaror finnas tillgängliga för samtliga på den europeiska marknaden under lika villkor. |
| --- | --- |

29.

ReK delar kommissionens åsikt att det krävs en konkurrenskraftig och effektiv inre energimarknad för att EU:s långsiktiga mål på energi- och klimatområdena ska kunna uppfyllas. Genomförandet av en sådan marknad förutsätter att man inför effektivare kontroller, en stabil rättslig ram som främjar utvecklingen av förnybar energi, samt tydligare, mindre kostsamma och mer lättillgängliga bestämmelser och administrativa förfaranden när det gäller förnybar energi så att konsumenterna snabbt och enkelt får tillgång till fullständig, detaljerad och tillförlitlig information på energiområdet, att man främjar utbildning i effektiv energianvändning för medborgarna samt att det ges garantier om transportsystemoperatörernas fulla oberoende. ReK anser att principen om lika behandling av samtliga aktörer på inre marknaden bör bekräftas och betraktas som en viktig riktlinje för energipolitiken. I enlighet med kraven på insyn och öppenhet på marknaden bör råvaror finnas tillgängliga för samtliga på den europeiska marknaden under lika villkor.

| 30. | Vi vill fästa uppmärksamheten på den starka kopplingen mellan återlanseringsplaner och investeringar i energieffektivitet och förnybar energi under den pågående kris som drabbat både ekonomi och miljö. De frågor som rör en effektivare resursanvändning, inklusive av energi, och ”grön” teknologi är i linje såväl med de mål som fastställts i Europa 2020-strategin, där en ”konkurrenskraftig, sammanlänkad och miljövänligare ekonomi” främjas, som med ramen för den europeiska klimatpolitiken och de ansträngningar som har gjorts i syfte att öka energioberoendet i Europa. |
| --- | --- |

30.

Vi vill fästa uppmärksamheten på den starka kopplingen mellan återlanseringsplaner och investeringar i energieffektivitet och förnybar energi under den pågående kris som drabbat både ekonomi och miljö. De frågor som rör en effektivare resursanvändning, inklusive av energi, och ”grön” teknologi är i linje såväl med de mål som fastställts i Europa 2020-strategin, där en ”konkurrenskraftig, sammanlänkad och miljövänligare ekonomi” främjas, som med ramen för den europeiska klimatpolitiken och de ansträngningar som har gjorts i syfte att öka energioberoendet i Europa.

| 31. | ReK välkomnar de stora framsteg som EU har gjort när det gäller standarder för energiförbrukande produkter och tjänster på den europeiska marknaden. Vi vill uppmana unionen att fortsätta att arbeta i denna riktning och att ställa största möjliga krav i fråga om energibesparingar, energieffektivitet och energiprestanda. |
| --- | --- |

31.

ReK välkomnar de stora framsteg som EU har gjort när det gäller standarder för energiförbrukande produkter och tjänster på den europeiska marknaden. Vi vill uppmana unionen att fortsätta att arbeta i denna riktning och att ställa största möjliga krav i fråga om energibesparingar, energieffektivitet och energiprestanda.

| 32. | Energieffektiva fordon (hybridfordon, elfordon, etc.) kan, trots sina befintliga begränsningar, tillgodose en stor del av de krav på rörlighet som nu tillgodoses av bensin- och dieselfordon, samt dessutom erbjuda följande fördelar med avseende på hörnstenarna i EU:s energipolitik: Energibesparingar, minskat energiberoende, minskade utsläpp av föroreningar, förbättringar av elsystemets effektivitet, minskat buller, etc. För att detta ska kunna uppnås anser vi emellertid att kollektivtrafiken måste stödjas, särskilt järnvägstrafiken (höghastighetståg och pendeltåg). |
| --- | --- |

32.

Energieffektiva fordon (hybridfordon, elfordon, etc.) kan, trots sina befintliga begränsningar, tillgodose en stor del av de krav på rörlighet som nu tillgodoses av bensin- och dieselfordon, samt dessutom erbjuda följande fördelar med avseende på hörnstenarna i EU:s energipolitik: Energibesparingar, minskat energiberoende, minskade utsläpp av föroreningar, förbättringar av elsystemets effektivitet, minskat buller, etc. För att detta ska kunna uppnås anser vi emellertid att kollektivtrafiken måste stödjas, särskilt järnvägstrafiken (höghastighetståg och pendeltåg).

| 33. | ReK vill påpeka att genomförandet av alla dessa mål förutsätter en samordnad insats på samtliga nivåer: europeisk, nationell, regional och lokal nivå. För att EU ska uppnå sina hållbarhets-, konkurrens- och försörjningstrygghetsmål på energiområdet krävs en kollektiv insats. |
| --- | --- |

33.

ReK vill påpeka att genomförandet av alla dessa mål förutsätter en samordnad insats på samtliga nivåer: europeisk, nationell, regional och lokal nivå. För att EU ska uppnå sina hållbarhets-, konkurrens- och försörjningstrygghetsmål på energiområdet krävs en kollektiv insats.

| 34. | Kommittén anser att den energihandlingsplan som kommissionen ska lägga fram också bör innehålla en inledande överläggning om EU:s energipolitik efter år 2020 ur ett globalt perspektiv som inkluderar alla tillgängliga energislag (konventionell energi, kärnkraft och förnybar energi). |
| --- | --- |

34.

Kommittén anser att den energihandlingsplan som kommissionen ska lägga fram också bör innehålla en inledande överläggning om EU:s energipolitik efter år 2020 ur ett globalt perspektiv som inkluderar alla tillgängliga energislag (konventionell energi, kärnkraft och förnybar energi).

De lokala och regionala myndigheternas roll

| 35. | ReK vill erinra EU-institutionerna om att de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll för genomförandet av den framtida europeiska energipolitiken, eftersom de är huvudaktörer på energiområdet och bär ansvaret för en rad verksamheter som rör planering, förvaltning av markanvändningen, tillståndsgivning, investeringar, upphandling, produktion och konsumtion, samt närheten till konsumenterna. Dessutom är transporter, bostäder och offentliga byggnader samt offentlig belysningsinfrastruktur – som lokala och regionala myndigheter planerar för och tillhandahåller – områden där koldioxidutsläppen kan minskas väsentligt och energibesparingar göras. |
| --- | --- |

35.

ReK vill erinra EU-institutionerna om att de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll för genomförandet av den framtida europeiska energipolitiken, eftersom de är huvudaktörer på energiområdet och bär ansvaret för en rad verksamheter som rör planering, förvaltning av markanvändningen, tillståndsgivning, investeringar, upphandling, produktion och konsumtion, samt närheten till konsumenterna. Dessutom är transporter, bostäder och offentliga byggnader samt offentlig belysningsinfrastruktur – som lokala och regionala myndigheter planerar för och tillhandahåller – områden där koldioxidutsläppen kan minskas väsentligt och energibesparingar göras.

| 36. | Det bör genomföras en komplett konsekvensanalys av eventuella ekonomiska konsekvenser och finansiella och administrativa utgifter till följd av EU:s insatser på energiområdet, och hänsyn bör tas till lokala och regionala särdrag. |
| --- | --- |

36.

Det bör genomföras en komplett konsekvensanalys av eventuella ekonomiska konsekvenser och finansiella och administrativa utgifter till följd av EU:s insatser på energiområdet, och hänsyn bör tas till lokala och regionala särdrag.

| 37. | ReK vill påpeka att de lokala och regionala myndigheterna axlar rollen som förgrundsgestalter både när det gäller att främja förändringar av enskilda individers beteende – en förutsättning för att energieffektivitetsmålen ska kunna uppnås – och att lansera och stödja aktiviteter och projekt som vidtas på såväl lokal och regional nivå som nationell och internationell nivå och som syftar till att förverkliga målsättningar för att förbättra energieffektiviteten, skydda miljön och bekämpa klimatförändringarna. Att de lokala och regionala myndigheterna här spelar en viktig roll har redan fått ett klart erkännande av kommissionen och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

37.

ReK vill påpeka att de lokala och regionala myndigheterna axlar rollen som förgrundsgestalter både när det gäller att främja förändringar av enskilda individers beteende – en förutsättning för att energieffektivitetsmålen ska kunna uppnås – och att lansera och stödja aktiviteter och projekt som vidtas på såväl lokal och regional nivå som nationell och internationell nivå och som syftar till att förverkliga målsättningar för att förbättra energieffektiviteten, skydda miljön och bekämpa klimatförändringarna. Att de lokala och regionala myndigheterna här spelar en viktig roll har redan fått ett klart erkännande av kommissionen och Europaparlamentet.

| 38. | Utan att ifrågasätta medlemsstaternas väsentliga roll när det gäller investeringar i infrastruktur, t.ex. nätverk och sammanlänkningar, vill ReK framhålla att den lokala och regionala nivån i högre grad skulle kunna svara för utvecklingen av den energikapacitet som baseras på förnybar energi och intelligenta energinät. Samarbete mellan kommuner, lokala och regionala myndigheter och energibolag är en förutsättning för att man ska kunna utveckla och genomföra lokala energistrategier. Häri ingår bland annat förbättrad tillgång till uppgifter hos energibolag och införande av övervakning genom smarta mätare i realtid. |
| --- | --- |

38.

Utan att ifrågasätta medlemsstaternas väsentliga roll när det gäller investeringar i infrastruktur, t.ex. nätverk och sammanlänkningar, vill ReK framhålla att den lokala och regionala nivån i högre grad skulle kunna svara för utvecklingen av den energikapacitet som baseras på förnybar energi och intelligenta energinät. Samarbete mellan kommuner, lokala och regionala myndigheter och energibolag är en förutsättning för att man ska kunna utveckla och genomföra lokala energistrategier. Häri ingår bland annat förbättrad tillgång till uppgifter hos energibolag och införande av övervakning genom smarta mätare i realtid.

| 39. | Av den anledningen måste lokala och regionala myndigheter betraktas som partner som kan bidra till att sprida och genomdriva denna viktiga dagordning och inte som hinder som ståri vägen för ett snabbt införande av en ambitiös lagstiftning, och de bör spela en mycket viktig roll när det gäller att säkerställa att de projekt som genomförs håller en mycket hög kvalitet. |
| --- | --- |

39.

Av den anledningen måste lokala och regionala myndigheter betraktas som partner som kan bidra till att sprida och genomdriva denna viktiga dagordning och inte som hinder som ståri vägen för ett snabbt införande av en ambitiös lagstiftning, och de bör spela en mycket viktig roll när det gäller att säkerställa att de projekt som genomförs håller en mycket hög kvalitet.

| 40. | Lokala och regionala myndigheter har redan börjat vidta åtgärder och ta initiativ som kommer att bidra till att målen för EU:s miljöskydds- och klimatförändringspolitik kan uppfyllas. Inom ramen för detta bör den drivande roll som borgmästarförsamlingen spelar i processen för att göra medborgarna medvetna om energifrågan och främja en attitydförändring hos individerna lyftas fram, och det bör även inrättas informations- och samarbetsnätverk mellan de städer och kommuner som ingår i borgmästarförsamlingen. |
| --- | --- |

40.

Lokala och regionala myndigheter har redan börjat vidta åtgärder och ta initiativ som kommer att bidra till att målen för EU:s miljöskydds- och klimatförändringspolitik kan uppfyllas. Inom ramen för detta bör den drivande roll som borgmästarförsamlingen spelar i processen för att göra medborgarna medvetna om energifrågan och främja en attitydförändring hos individerna lyftas fram, och det bör även inrättas informations- och samarbetsnätverk mellan de städer och kommuner som ingår i borgmästarförsamlingen.

| 41. | Inom ramen för detta uppmanar ReK de lokala och regionala myndigheter som befinner sig i framkanten på området energieffektivitet och utvecklingen av produktionsstrukturer för förnybar energi att intensifiera kommunikationen och samarbetet med sin motsvarigheter. Man bör uppmuntra en utvidgning av borgmästarförsamlingen till samtliga lokalsamhällen i städer och på landsbygden som önskar delta, och även alla former av regionalt, nationellt eller internationellt samarbete som bidrar till denna gemensamma insats. |
| --- | --- |

41.

Inom ramen för detta uppmanar ReK de lokala och regionala myndigheter som befinner sig i framkanten på området energieffektivitet och utvecklingen av produktionsstrukturer för förnybar energi att intensifiera kommunikationen och samarbetet med sin motsvarigheter. Man bör uppmuntra en utvidgning av borgmästarförsamlingen till samtliga lokalsamhällen i städer och på landsbygden som önskar delta, och även alla former av regionalt, nationellt eller internationellt samarbete som bidrar till denna gemensamma insats.

| 42. | ReK ser positivt på kommissionens avsikt att främja lokala energilösningar och fullfölja utvecklingen av ett annat projekt: initiativet ”intelligenta städer” i syfte att främja ”rena” investeringar som syftar till förbättrad energieffektivitet. En sådan utveckling skulle bland annat kunna uppmuntras genom att kommissionen stöder den potential som kraftvärmeproduktion och förnybar energi samt nätverk av uppvärmnings- och kylsystem som hör samman med denna typ av teknik och användningen av förnybara energikällor (biomassa, etc.) i storstadsområden och distribuerad elproduktion innebär. ReK uppmanar kommissionen och rådet att utveckla specifika decentraliserade finansiella instrument till stöd för detta mål. |
| --- | --- |

42.

ReK ser positivt på kommissionens avsikt att främja lokala energilösningar och fullfölja utvecklingen av ett annat projekt: initiativet ”intelligenta städer” i syfte att främja ”rena” investeringar som syftar till förbättrad energieffektivitet. En sådan utveckling skulle bland annat kunna uppmuntras genom att kommissionen stöder den potential som kraftvärmeproduktion och förnybar energi samt nätverk av uppvärmnings- och kylsystem som hör samman med denna typ av teknik och användningen av förnybara energikällor (biomassa, etc.) i storstadsområden och distribuerad elproduktion innebär. ReK uppmanar kommissionen och rådet att utveckla specifika decentraliserade finansiella instrument till stöd för detta mål.

| 43. | ReK betonar hur viktigt det är att EU-institutionerna sätter upp en tillräckligt generös tidsram för genomförandet i syfte att göra det möjligt för de lokala och regionala myndigheterna att tillämpa de åtgärder som EU kan komma att anta på området för energiprestanda och energieffektivitet, samt säker¬ställa att de framlagda projekten är av hög kvalitet. |
| --- | --- |

43.

ReK betonar hur viktigt det är att EU-institutionerna sätter upp en tillräckligt generös tidsram för genomförandet i syfte att göra det möjligt för de lokala och regionala myndigheterna att tillämpa de åtgärder som EU kan komma att anta på området för energiprestanda och energieffektivitet, samt säker¬ställa att de framlagda projekten är av hög kvalitet.

| 44. | Med hänsyn till betydelsen av den roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar för att möta de krav som ställs på energieffektivitet och energi, anser kommittén att fler och kraftfullare finansiella instrument bör utformas på europeisk nivå i syfte att stödja de lokala och regionala myndigheternas insatser när det gäller investeringar i hållbar energi. Det skulle göra det möjligt att övervinna de svårigheter som alltför ofta finns på nationell nivå, exempelvis underanvändning av tillgängliga anslag till följd av alltför strikta regler eller att lokala aktörer saknar information om finansieringsmöjligheterna. |
| --- | --- |

44.

Med hänsyn till betydelsen av den roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar för att möta de krav som ställs på energieffektivitet och energi, anser kommittén att fler och kraftfullare finansiella instrument bör utformas på europeisk nivå i syfte att stödja de lokala och regionala myndigheternas insatser när det gäller investeringar i hållbar energi. Det skulle göra det möjligt att övervinna de svårigheter som alltför ofta finns på nationell nivå, exempelvis underanvändning av tillgängliga anslag till följd av alltför strikta regler eller att lokala aktörer saknar information om finansieringsmöjligheterna.

| 45. | Rek framhåller än en gång den ståndpunkt som uttrycktes i det förra ReK-yttrandet avseende handel med utsläppsrättigheter när det gäller växthusgaser efter 2012: Över en tredjedel av inkomsterna från detta system bör ägnas åt omfattande lokala och regionala investeringar i energieffektivitet, och interna förnybara resurser bör ligga till grund för försörjningen. |
| --- | --- |

45.

Rek framhåller än en gång den ståndpunkt som uttrycktes i det förra ReK-yttrandet avseende handel med utsläppsrättigheter när det gäller växthusgaser efter 2012: Över en tredjedel av inkomsterna från detta system bör ägnas åt omfattande lokala och regionala investeringar i energieffektivitet, och interna förnybara resurser bör ligga till grund för försörjningen.

| 46. | ReK välkomnar omfördelningen av outnyttjade anslag i enlighet med kapitel II i förordning (EG) nr 663/2009. Dessa kommer att ställas till de lokala och regionala myndigheternas förfogande för att inom ramen för projekt för hållbar energi finansiera åtgärder som har snabba, mätbara och konkreta effekter på EU:s ekonomiska återhämtning, ger ökad energitrygghet och minskar utsläppen av växthusgaser. Kommittén stöder inrättandet av ett permanent finansieringsinstrument som gör det möjligt att stödja utvecklingen av projekt för energieffektivitet och förnybar energi och som underlättar för de offentliga kommunala, lokala och regionala myndigheterna att finansiera investeringar på dessa områden och på så sätt bidra till att avhjälpa det kraftiga externa beroendet av små, isolerade och sårbara energisystem såsom de i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

46.

ReK välkomnar omfördelningen av outnyttjade anslag i enlighet med kapitel II i förordning (EG) nr 663/2009. Dessa kommer att ställas till de lokala och regionala myndigheternas förfogande för att inom ramen för projekt för hållbar energi finansiera åtgärder som har snabba, mätbara och konkreta effekter på EU:s ekonomiska återhämtning, ger ökad energitrygghet och minskar utsläppen av växthusgaser. Kommittén stöder inrättandet av ett permanent finansieringsinstrument som gör det möjligt att stödja utvecklingen av projekt för energieffektivitet och förnybar energi och som underlättar för de offentliga kommunala, lokala och regionala myndigheterna att finansiera investeringar på dessa områden och på så sätt bidra till att avhjälpa det kraftiga externa beroendet av små, isolerade och sårbara energisystem såsom de i de yttersta randområdena.

| 47. | ReK föreslår att man delvis kompenserar de högre priserna på förnybar energi med en successiv översyn under en tillräckligt lång tid av subventionerna av konventionella bränslen i anslutning till den pågående avregleringen av den europeiska energimarknaden samt offentliga investeringar i energibolag (offentlig-privata partnerskap). Detta skulle dessutom få positiva effekter när det gäller de små och medelstora företagens medverkan och tillväxten och sysselsättningen på lokal och regional nivå – frågor som är aktuella i Europa 2020-strategin och som kan bidra till den ekonomiska återhämtningen. Tillgången till förnybar energi i näten skiljer sig kraftig åt mellan de olika medlemsstaterna. Därför vore det lämpligt att göra ansträngningar så att det sker en anpassning till bästa praxis. |
| --- | --- |

47.

ReK föreslår att man delvis kompenserar de högre priserna på förnybar energi med en successiv översyn under en tillräckligt lång tid av subventionerna av konventionella bränslen i anslutning till den pågående avregleringen av den europeiska energimarknaden samt offentliga investeringar i energibolag (offentlig-privata partnerskap). Detta skulle dessutom få positiva effekter när det gäller de små och medelstora företagens medverkan och tillväxten och sysselsättningen på lokal och regional nivå – frågor som är aktuella i Europa 2020-strategin och som kan bidra till den ekonomiska återhämtningen. Tillgången till förnybar energi i näten skiljer sig kraftig åt mellan de olika medlemsstaterna. Därför vore det lämpligt att göra ansträngningar så att det sker en anpassning till bästa praxis.

| 48. | Vi föreslår att det utarbetas nya instrument och att dessa prioriteras i strukturfonderna eller i energiinvesteringsfonder som direkt tillhandahåller lån och stöd med bredare kriterier för stödberättigande på lokal och regional nivå i syfte att stödja projekt kring energieffektivitet och decentraliserad energiproduktion samt skapa säkerhetsgarantier för skuldfinansiering hos energiföretag som investerar i energiteknik med låga koldioxidutsläpp för elproduktion, uppvärmning och kylning. |
| --- | --- |

48.

Vi föreslår att det utarbetas nya instrument och att dessa prioriteras i strukturfonderna eller i energiinvesteringsfonder som direkt tillhandahåller lån och stöd med bredare kriterier för stödberättigande på lokal och regional nivå i syfte att stödja projekt kring energieffektivitet och decentraliserad energiproduktion samt skapa säkerhetsgarantier för skuldfinansiering hos energiföretag som investerar i energiteknik med låga koldioxidutsläpp för elproduktion, uppvärmning och kylning.

| 49. | Avregleringen av el- och gasmarknaderna i EU bör enligt vår uppfattning öppna för bättre investeringsmöjligheter i decentraliserade energiförsörjningslösningar som i större utsträckning än vad som i dag är fallet innefattar energiproduktion baserad på hållbara och förnybara energikällor. |
| --- | --- |

49.

Avregleringen av el- och gasmarknaderna i EU bör enligt vår uppfattning öppna för bättre investeringsmöjligheter i decentraliserade energiförsörjningslösningar som i större utsträckning än vad som i dag är fallet innefattar energiproduktion baserad på hållbara och förnybara energikällor.

| 50. | Vi vill särskilt framhålla att det är viktigt att utveckla tekniken för ”intelligenta nät” som kan underlätta övergången till en decentraliserad energiproduktion genom att en högre andel olika förnybara energikällor utnyttjas. |
| --- | --- |

50.

Vi vill särskilt framhålla att det är viktigt att utveckla tekniken för ”intelligenta nät” som kan underlätta övergången till en decentraliserad energiproduktion genom att en högre andel olika förnybara energikällor utnyttjas.

| 51. | Det är viktigt att fästa särskild uppmärksamhet vid förenkling, öppenhet, kortare behandlingstid och minskade kostnader i samband med godkännandeförfarandena när det gäller planeringen av decentraliserade strukturer för produktion och överföring av energi. |
| --- | --- |

51.

Det är viktigt att fästa särskild uppmärksamhet vid förenkling, öppenhet, kortare behandlingstid och minskade kostnader i samband med godkännandeförfarandena när det gäller planeringen av decentraliserade strukturer för produktion och överföring av energi.

| 52. | Likaledes är det viktigt att se till att den lokala befolkningen ställer sig bakom en decentralisering av energiförsörjningen, och framförallt accepterar det faktum att förnybar energi med nuvarande produktionsmetoder ofta är dyrare än energi från traditionella energikällor. Därför bör distribuerad produktion med låg effekt (solcells- och vindkraft; mindre än 100 kW) spela en viktigare roll. Dessutom är det ofta nödvändigt att informera den lokala befolkningen om placering och konstruktion av nya transportlinjer för energi. Icke-statliga organisationer och miljöorganisationer fyller här en funktion som förbindelselänk mellan det civila samhället och de lokala och regionala myndigheterna, både när det gäller att stödja och bistå de sistnämnda vid genomförandet av energi- och klimatförändringsstrategier och -projekt och när det gäller att informera allmänheten. De långsiktiga fördelarna när det gäller försörjningstrygghet bör exempelvis förklaras mer ingående. |
| --- | --- |

52.

Likaledes är det viktigt att se till att den lokala befolkningen ställer sig bakom en decentralisering av energiförsörjningen, och framförallt accepterar det faktum att förnybar energi med nuvarande produktionsmetoder ofta är dyrare än energi från traditionella energikällor. Därför bör distribuerad produktion med låg effekt (solcells- och vindkraft; mindre än 100 kW) spela en viktigare roll. Dessutom är det ofta nödvändigt att informera den lokala befolkningen om placering och konstruktion av nya transportlinjer för energi. Icke-statliga organisationer och miljöorganisationer fyller här en funktion som förbindelselänk mellan det civila samhället och de lokala och regionala myndigheterna, både när det gäller att stödja och bistå de sistnämnda vid genomförandet av energi- och klimatförändringsstrategier och -projekt och när det gäller att informera allmänheten. De långsiktiga fördelarna när det gäller försörjningstrygghet bör exempelvis förklaras mer ingående.

| 53. | ReK anser att man bör lägga sig vinn om att ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas och befolkningens intressen och ståndpunkter när det gäller lagring och hantering av energiavfall. Befintliga instrument för medling och information bör stärkas. |
| --- | --- |

53.

ReK anser att man bör lägga sig vinn om att ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas och befolkningens intressen och ståndpunkter när det gäller lagring och hantering av energiavfall. Befintliga instrument för medling och information bör stärkas.

| 54. | Vi vill understryka den viktiga roll som de lokala och regionala energiorganen spelar för genomförandet av lagstiftningen och EU:s energipolitik i egenskap av knutpunkt mellan den europeiska, nationella och lokala politiken och konsumenterna. Deras arbete för att informera och väcka medvetenhet hos allmänheten om energibesparingar och förnybar energi bör backas upp av omfattande insatser på europeisk nivå i form av förenkling inom reglering och förvaltning som rör allmänhetens tillgång till tillgänglig sakkunskap och finansiella instrument. En sådan förenkling i kombination med en bredare kommunikation om de olika lokala och regionala organens uppdrag är i själva verket nödvändig för att dessa organ ska bli så attraktiva som möjligt och fungera optimalt. |
| --- | --- |

54.

Vi vill understryka den viktiga roll som de lokala och regionala energiorganen spelar för genomförandet av lagstiftningen och EU:s energipolitik i egenskap av knutpunkt mellan den europeiska, nationella och lokala politiken och konsumenterna. Deras arbete för att informera och väcka medvetenhet hos allmänheten om energibesparingar och förnybar energi bör backas upp av omfattande insatser på europeisk nivå i form av förenkling inom reglering och förvaltning som rör allmänhetens tillgång till tillgänglig sakkunskap och finansiella instrument. En sådan förenkling i kombination med en bredare kommunikation om de olika lokala och regionala organens uppdrag är i själva verket nödvändig för att dessa organ ska bli så attraktiva som möjligt och fungera optimalt.

| 55. | Det är viktigt att förtydliga och fördela rollerna och befogenheterna mellan dessa organ och de nationella, regionala och lokala institutionerna samtidig som dessa organ bör göras synligare för allmänheten och företagen. |
| --- | --- |

55.

Det är viktigt att förtydliga och fördela rollerna och befogenheterna mellan dessa organ och de nationella, regionala och lokala institutionerna samtidig som dessa organ bör göras synligare för allmänheten och företagen.

| 56. | EU:s stads- och landsbygdsområden skulle kunna dra stor nytta av företagens verksamhet och uppkomsten av nya marknader på området energieffektivitet och förnybar energi. Om sektorn för förnybar energi såsom Europeiska kommissionen förutspår verkligen kan ge upphov till ytterligare en miljon arbetstillfällen i Europa fram till 2020 vore det en bekräftelse på att det råder en ny jämvikt mellan EU:s ekonomiska tillväxt och unionens klimatmål. |
| --- | --- |

56.

EU:s stads- och landsbygdsområden skulle kunna dra stor nytta av företagens verksamhet och uppkomsten av nya marknader på området energieffektivitet och förnybar energi. Om sektorn för förnybar energi såsom Europeiska kommissionen förutspår verkligen kan ge upphov till ytterligare en miljon arbetstillfällen i Europa fram till 2020 vore det en bekräftelse på att det råder en ny jämvikt mellan EU:s ekonomiska tillväxt och unionens klimatmål.

| 57. | Det bör genomföras en komplett konsekvensanalys av eventuella ekonomiska konsekvenser och finansiella och administrativa utgifter till följd av EU:s insatser på energiområdet, och hänsyn bör tas till lokala och regionala särdrag, särskilt på öar och i de yttersta randområdena, som över huvud taget inte ingår i energisystemen. På grund av dessa specifika aspekter kan den idealiska energimixen variera från region till region. Vidare kan effekterna av såväl utvecklingen av nya energikällor som det faktum att konventionella energikällor bibehålls eller försvinner variera i hög grad från ett område till ett annat. |
| --- | --- |

57.

Det bör genomföras en komplett konsekvensanalys av eventuella ekonomiska konsekvenser och finansiella och administrativa utgifter till följd av EU:s insatser på energiområdet, och hänsyn bör tas till lokala och regionala särdrag, särskilt på öar och i de yttersta randområdena, som över huvud taget inte ingår i energisystemen. På grund av dessa specifika aspekter kan den idealiska energimixen variera från region till region. Vidare kan effekterna av såväl utvecklingen av nya energikällor som det faktum att konventionella energikällor bibehålls eller försvinner variera i hög grad från ett område till ett annat.

| 58. | I anslutning till all ny lagstiftning på det energipolitiska området bör man ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas kompetens i syfte att säkerställa att insatsnivån är korrekt med hänsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

58.

I anslutning till all ny lagstiftning på det energipolitiska området bör man ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas kompetens i syfte att säkerställa att insatsnivån är korrekt med hänsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

Bryssel den 1 december 2010

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

(1)  De frågor som mer specifikt avser minskningen av koldioxidutsläpp och kampen mot klimatförändringarna kommer inom kort att bli föremål för ett separat yttrande från Regionkommittén.

1

(2)  CdR 241/2008 fin.

2

---

| 10.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/12

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Internationell klimatpolitik efter Köpenhamn”

2011/C 42/03

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén betonar att den flerbottnade europeiska strategin för bekämpning av klimatförändringarna på nationell, regional och lokal myndighetsnivå kan tjäna som exempel på ett sammanhängande handlingskoncept och också lämpar sig som förebild utanför Europa. Viktiga förutsättningar är att det finns överskådliga strukturer som sträcker sig över flera politikområden och en effektiv finansinfrastruktur som är tillgänglig för alla. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén betonar att den flerbottnade europeiska strategin för bekämpning av klimatförändringarna på nationell, regional och lokal myndighetsnivå kan tjäna som exempel på ett sammanhängande handlingskoncept och också lämpar sig som förebild utanför Europa. Viktiga förutsättningar är att det finns överskådliga strukturer som sträcker sig över flera politikområden och en effektiv finansinfrastruktur som är tillgänglig för alla.

| — | Regionkommittén välkomnar initiativet från borgmästarförsamlingen om att fram till 2020 minska koldioxidutsläppen i mer än 2 150 europeiska städer med mer än 20 %. Vi utgår från att nödvändiga medel ställs till förfogande för att uppsatta mål verkligen ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén välkomnar initiativet från borgmästarförsamlingen om att fram till 2020 minska koldioxidutsläppen i mer än 2 150 europeiska städer med mer än 20 %. Vi utgår från att nödvändiga medel ställs till förfogande för att uppsatta mål verkligen ska kunna genomföras.

| — | Regionkommittén är av åsikten att resultatinriktade avtal är ett konstruktivt sätt att slå broar mellan de lokala och nationella nivåerna när det gäller åtgärder för anpassning till klimatförändringen. På så sätt skulle varje styresnivå på frivillig basis kunna förbinda sig att arbeta mot ett resultat med anknytning till begränsningen av klimatförändringarna. De olika styresnivåerna samäger och delar på ansvaret för sina respektive bidrag. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén är av åsikten att resultatinriktade avtal är ett konstruktivt sätt att slå broar mellan de lokala och nationella nivåerna när det gäller åtgärder för anpassning till klimatförändringen. På så sätt skulle varje styresnivå på frivillig basis kunna förbinda sig att arbeta mot ett resultat med anknytning till begränsningen av klimatförändringarna. De olika styresnivåerna samäger och delar på ansvaret för sina respektive bidrag.

| — | Regionkommittén betonar den växande betydelsen av sektorsvisa eller sektorsövergripande energi- och klimatallianser mellan regioner och företag, t.ex. sådana som deltog redan i förhandlingarna i Köpenhamn. Dessa borde målmedvetet stimuleras så att man i högre grad och så snabbt som möjligt kan utveckla och införa koldioxidsnål teknik. Beslutsfattarna på lokal och regional nivå samt framför allt små och medelstora företag står här i fokus. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén betonar den växande betydelsen av sektorsvisa eller sektorsövergripande energi- och klimatallianser mellan regioner och företag, t.ex. sådana som deltog redan i förhandlingarna i Köpenhamn. Dessa borde målmedvetet stimuleras så att man i högre grad och så snabbt som möjligt kan utveckla och införa koldioxidsnål teknik. Beslutsfattarna på lokal och regional nivå samt framför allt små och medelstora företag står här i fokus.

| — | Regionkommittén pekar återigen på att det behövs ytterligare finansiella medel framför allt på lokal och regional nivå för att genomföra klimatskydds- och klimatanpassningsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén pekar återigen på att det behövs ytterligare finansiella medel framför allt på lokal och regional nivå för att genomföra klimatskydds- och klimatanpassningsåtgärder.

| Föredragande | : | Nicola Beer (DE–ALDE), statssekreterare för integrations- och Europafrågor vid delstaten Hessens justitieministerium |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: ”Internationell klimatpolitik efter Köpenhamn:
  Agera nu för kraftfullare globala åtgärder mot klimatförändringen”
  KOM(2010) 86 slutlig |

Föredragande

:

Nicola Beer (DE–ALDE), statssekreterare för integrations- och Europafrågor vid delstaten Hessens justitieministerium

Referensdokument

:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: ”Internationell klimatpolitik efter Köpenhamn:

Agera nu för kraftfullare globala åtgärder mot klimatförändringen”

KOM(2010) 86 slutlig

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén betonar att klimatförändringarna kommer att få direkta konsekvenser för alla levande varelser på vår planet, oavsett de geopolitiska omständigheterna. Att begränsa den globala uppvärmningen och motverka klimatförändringarnas effekter är en av vår tids stora utmaningar. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén betonar att klimatförändringarna kommer att få direkta konsekvenser för alla levande varelser på vår planet, oavsett de geopolitiska omständigheterna. Att begränsa den globala uppvärmningen och motverka klimatförändringarnas effekter är en av vår tids stora utmaningar.

| 2. | Regionkommittén betonar här den särskilda roll som nivåerna under den nationella spelar, framför allt de lokala och regionala beslutsfattarna i Europa, som på grund av sin närhet till medborgarna har en central roll att spela när klimatskyddsåtgärder ska genomföras. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén betonar här den särskilda roll som nivåerna under den nationella spelar, framför allt de lokala och regionala beslutsfattarna i Europa, som på grund av sin närhet till medborgarna har en central roll att spela när klimatskyddsåtgärder ska genomföras.

| 3. | Regionkommittén stöder uttryckligen kommissionen i dess strävan att utnyttja denna potential för klimatskyddets skull. Att på ett hållbart sätt öka medvetenheten i samhället och ställa om det ekonomiska systemet så att det blir mer resurseffektivt är en förutsättning om man vill uppnå de ambitiösa klimatmålen. |
| --- | --- |

3.

Regionkommittén stöder uttryckligen kommissionen i dess strävan att utnyttja denna potential för klimatskyddets skull. Att på ett hållbart sätt öka medvetenheten i samhället och ställa om det ekonomiska systemet så att det blir mer resurseffektivt är en förutsättning om man vill uppnå de ambitiösa klimatmålen.

om kommissionens meddelande

| 4. | Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen i en strategi sammanfattat sin beslutsamhet att styra in det allmänna samförståndet om klimatförändringarna på ett konkret spår. Tanken med denna strategi är att den ska hålla liv i och blåsa nytt liv i dynamiken i de ansträngningar som görs för att hantera klimatförändringarna. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen i en strategi sammanfattat sin beslutsamhet att styra in det allmänna samförståndet om klimatförändringarna på ett konkret spår. Tanken med denna strategi är att den ska hålla liv i och blåsa nytt liv i dynamiken i de ansträngningar som görs för att hantera klimatförändringarna.

| 5. | Regionkommittén konstaterar att klimatförändringarna och de olika effekter som dessa leder till på regional nivå är vetenskapligt erkända globala fenomen och att det i världssamfundet råder allt större enighet om behovet av akuta åtgärder i enlighet med rekommendationerna från FN:s klimatpanel. Redan 2008 fastställde EU ambitiösa mål om att senast 2020 minska utsläppen av växthusgaser med 20 %, öka andelen förnybar energi i energiproduktionen med 20 % och minska energiförbrukningen med 20 %. Dessa mål kommer också till uttryck i Europa 2020-strategin och ReK stöder dem uttryckligen. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén konstaterar att klimatförändringarna och de olika effekter som dessa leder till på regional nivå är vetenskapligt erkända globala fenomen och att det i världssamfundet råder allt större enighet om behovet av akuta åtgärder i enlighet med rekommendationerna från FN:s klimatpanel. Redan 2008 fastställde EU ambitiösa mål om att senast 2020 minska utsläppen av växthusgaser med 20 %, öka andelen förnybar energi i energiproduktionen med 20 % och minska energiförbrukningen med 20 %. Dessa mål kommer också till uttryck i Europa 2020-strategin och ReK stöder dem uttryckligen.

| 6. | Regionkommittén betonar klimatförändringarnas internationella dimension och att vi måste reagera globalt. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén betonar klimatförändringarnas internationella dimension och att vi måste reagera globalt.

| 7. | Regionkommittén efterfrågar ett kraftfullt lokalt kapitel i FN:s framtida internationella klimatavtal. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén efterfrågar ett kraftfullt lokalt kapitel i FN:s framtida internationella klimatavtal.

| 8. | Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen betraktar FN:s process för en omfattande global förvaltning av klimatskyddet som absolut nödvändig och stöder därför uttryckligen arbetet för ett internationellt bindande klimatskyddsavtal, där bland annat de politiska riktlinjerna i Köpenhamnsöverenskommelsen ska ingå. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen betraktar FN:s process för en omfattande global förvaltning av klimatskyddet som absolut nödvändig och stöder därför uttryckligen arbetet för ett internationellt bindande klimatskyddsavtal, där bland annat de politiska riktlinjerna i Köpenhamnsöverenskommelsen ska ingå.

| 9. | Regionkommittén vill återigen uttrycka sitt stöd för målet att begränsa uppvärmningen av jorden till högst 2 C. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén vill återigen uttrycka sitt stöd för målet att begränsa uppvärmningen av jorden till högst 2 C.

| 10. | Regionkommittén gläder sig över att EU är på god väg att fullgöra sina skyldigheter enligt Kyotoavtalet för perioden 2008–2012 och välkomnar insatserna för att Europa ska förbli en av världens mest klimatvänliga regioner. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén gläder sig över att EU är på god väg att fullgöra sina skyldigheter enligt Kyotoavtalet för perioden 2008–2012 och välkomnar insatserna för att Europa ska förbli en av världens mest klimatvänliga regioner.

| 11. | Regionkommittén konstaterar att förhandlingarna i Köpenhamn i december 2009 om bekämpning av klimatförändringarna å ena sidan visserligen ledde till ett brett utbyte på internationell nivå, till en politisk överenskommelse mellan en majoritet av länder som fram till dess inte gjort något formellt åtagande, men att man å andra sidan inte lyckades nå fram till ett rättsligt bindande avtal som sträcker sig längre än en överenskommelse. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén konstaterar att förhandlingarna i Köpenhamn i december 2009 om bekämpning av klimatförändringarna å ena sidan visserligen ledde till ett brett utbyte på internationell nivå, till en politisk överenskommelse mellan en majoritet av länder som fram till dess inte gjort något formellt åtagande, men att man å andra sidan inte lyckades nå fram till ett rättsligt bindande avtal som sträcker sig längre än en överenskommelse.

| 12. | Regionkommittén delar uppfattningen att EU måste förbättra sitt informationsarbete och först framför allt koncentrera sig på att vinna stöd hos olika partner. Regionkommittén understryker i detta sammanhang att EU måste tala med en röst. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén delar uppfattningen att EU måste förbättra sitt informationsarbete och först framför allt koncentrera sig på att vinna stöd hos olika partner. Regionkommittén understryker i detta sammanhang att EU måste tala med en röst.

| 13. | Regionkommittén anser att en internationellt bindande överenskommelse måste grunda sig på miljöpolitisk integritet för att deltagarländerna ska acceptera den. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén anser att en internationellt bindande överenskommelse måste grunda sig på miljöpolitisk integritet för att deltagarländerna ska acceptera den.

| 14. | Regionkommittén påminner om att EU är en av de få storregioner i världen som nämnvärt minskat sina koldioxidutsläpp. Just i och med denna globalt erkända roll som föregångare har EU med nödvändighet ett särskilt ansvar för att utnyttja de möjligheter som finns till ytterligare utsläppsminskningar. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén påminner om att EU är en av de få storregioner i världen som nämnvärt minskat sina koldioxidutsläpp. Just i och med denna globalt erkända roll som föregångare har EU med nödvändighet ett särskilt ansvar för att utnyttja de möjligheter som finns till ytterligare utsläppsminskningar.

| 15. | Regionkommittén framhåller att klimatförändringarnas effekter kommer att uppvisa mycket stora internationella och regionala skillnader inom Europa (inlands- och bergsområden eller öar, t.ex. i fråga om öknar som sprider sig, glaciärer som smälter eller hav som stiger). Detta innebär att man vid bedömningen av de möjliga regionala effekterna i medlemsstaterna, regionerna och kommunerna måste ta hänsyn till skillnaderna mellan dem. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén framhåller att klimatförändringarnas effekter kommer att uppvisa mycket stora internationella och regionala skillnader inom Europa (inlands- och bergsområden eller öar, t.ex. i fråga om öknar som sprider sig, glaciärer som smälter eller hav som stiger). Detta innebär att man vid bedömningen av de möjliga regionala effekterna i medlemsstaterna, regionerna och kommunerna måste ta hänsyn till skillnaderna mellan dem.

| 16. | Regionkommittén anser att man måste förbättra balansen mellan det tryck som behövs i form av höga förväntningar och en intakt dynamik i processen, så att processen inte stannar av eller blockeras. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén anser att man måste förbättra balansen mellan det tryck som behövs i form av höga förväntningar och en intakt dynamik i processen, så att processen inte stannar av eller blockeras.

om tillbakablicken på Köpenhamn

| 17. | Regionkommittén beklagar att EU inte lyckades driva igenom sin ståndpunkt i Köpenhamn i fråga om bekämpning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén beklagar att EU inte lyckades driva igenom sin ståndpunkt i Köpenhamn i fråga om bekämpning av klimatförändringarna.

| 18. | Regionkommittén ställer sig positiv till att klimatkonferensen i Köpenhamn fastställde målet att begränsa uppvärmningen av jorden till högst 2 °C över den förindustriella nivån samtidigt som vi vill hänvisa till FN:s klimatpanels arbete. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén ställer sig positiv till att klimatkonferensen i Köpenhamn fastställde målet att begränsa uppvärmningen av jorden till högst 2 °C över den förindustriella nivån samtidigt som vi vill hänvisa till FN:s klimatpanels arbete.

| 19. | Regionkommittén ställer sig vidare positiv till att redan 55 stater i världssamfundet på utsatt datum, den 31 januari 2010, hörsammat uppmaningen att meddela att de antagit bindande mål om minskade utsläpp. Detta visar att det finns ett brett och allt större stöd för överenskommelsen och att flertalet länder nu är fast beslutna att trappa upp sina klimatskyddsåtgärder, men vi beklagar att dessa åtaganden är otillräckliga för att uppfylla Köpenhamnskonferensens mål om att begränsa uppvärmningen av jorden till högst 2 °C. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén ställer sig vidare positiv till att redan 55 stater i världssamfundet på utsatt datum, den 31 januari 2010, hörsammat uppmaningen att meddela att de antagit bindande mål om minskade utsläpp. Detta visar att det finns ett brett och allt större stöd för överenskommelsen och att flertalet länder nu är fast beslutna att trappa upp sina klimatskyddsåtgärder, men vi beklagar att dessa åtaganden är otillräckliga för att uppfylla Köpenhamnskonferensens mål om att begränsa uppvärmningen av jorden till högst 2 °C.

| 20. | Regionkommittén ställer sig positiv till att Köpenhamnsöverenskommelsen, också när det gäller det finansiella stöd som behövs för klimatskyddet, innehåller krav på grundläggande regler för regelbunden övervakning, rapportering och kontroll samt för de klimatskyddsåtgärder som ska vidtas i länderna. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén ställer sig positiv till att Köpenhamnsöverenskommelsen, också när det gäller det finansiella stöd som behövs för klimatskyddet, innehåller krav på grundläggande regler för regelbunden övervakning, rapportering och kontroll samt för de klimatskyddsåtgärder som ska vidtas i länderna.

om behovet av åtgärder

| 21. | Med tanke på de förestående förhandlingarna i Mexiko och framför allt också de förberedande konferenserna inför dessa krävs det enligt Regionkommittén ett viktigt arbete med att övertyga de länder och grupper av länder som upplever det som att det inte togs tillräcklig hänsyn till deras intressen i Köpenhamnsprocessen. |
| --- | --- |

21.

Med tanke på de förestående förhandlingarna i Mexiko och framför allt också de förberedande konferenserna inför dessa krävs det enligt Regionkommittén ett viktigt arbete med att övertyga de länder och grupper av länder som upplever det som att det inte togs tillräcklig hänsyn till deras intressen i Köpenhamnsprocessen.

| 22. | Regionkommittén stöder de åtgärder som kommissionen föreslagit och som syftar till att öka medvetenheten i tredjeland. Därför är det absolut nödvändigt att man redan på förhand känner till förhandlingspartnernas ståndpunkter, önskningar och förväntningar i viktiga frågor, så att man kan övertyga framför allt de länder som ännu inte hyser en tillräckligt uttalad principiell beredskap att bidra till ett rättsligt bindande internationellt klimatskyddsavtal. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén stöder de åtgärder som kommissionen föreslagit och som syftar till att öka medvetenheten i tredjeland. Därför är det absolut nödvändigt att man redan på förhand känner till förhandlingspartnernas ståndpunkter, önskningar och förväntningar i viktiga frågor, så att man kan övertyga framför allt de länder som ännu inte hyser en tillräckligt uttalad principiell beredskap att bidra till ett rättsligt bindande internationellt klimatskyddsavtal.

| 23. | Regionkommittén understryker att EU-länderna tillsammans måste tillvarata sitt förhandlingsmandat på grundval av Lissabonfördraget, som trätt i kraft, och uppmanar till ett konsekvent införande av dessa nya strukturer. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén understryker att EU-länderna tillsammans måste tillvarata sitt förhandlingsmandat på grundval av Lissabonfördraget, som trätt i kraft, och uppmanar till ett konsekvent införande av dessa nya strukturer.

| 24. | Regionkommittén framhåller i detta sammanhang med eftertryck att EU redan i Cancún måste tala med en röst. |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén framhåller i detta sammanhang med eftertryck att EU redan i Cancún måste tala med en röst.

| 25. | Regionkommittén betonar att det måste finnas en möjlighet att mäta och kontrollera resultaten av olika aktioner och åtgärder för att dämpa klimatförändringarna och deras oundvikliga effekter. De åtgärder och uppgifter som ska dokumenteras måste vara bindande för alla stater, utan att deltagarnas suveränitet kränks. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén betonar att det måste finnas en möjlighet att mäta och kontrollera resultaten av olika aktioner och åtgärder för att dämpa klimatförändringarna och deras oundvikliga effekter. De åtgärder och uppgifter som ska dokumenteras måste vara bindande för alla stater, utan att deltagarnas suveränitet kränks.

| 26. | Regionkommittén understryker att kommissionen måste anpassa och stärka sin strategi för en klimatpolitik för EU för det fall att inget internationellt avtal uppnås. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén understryker att kommissionen måste anpassa och stärka sin strategi för en klimatpolitik för EU för det fall att inget internationellt avtal uppnås.

| 27. | Regionkommittén betonar att man noggrant måste beakta motsatsförhållandet mellan en omfattande strategi med ett integrerat energi- och klimatpolitiskt handlingskoncept och subsidiaritetstanken. Medlemsstaterna måste också i framtiden ha en möjlighet att utforma egna bestämmelser när strukturella särdrag förutsätter specifika bestämmelser, dock utan att konkurrensen snedvrids. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén betonar att man noggrant måste beakta motsatsförhållandet mellan en omfattande strategi med ett integrerat energi- och klimatpolitiskt handlingskoncept och subsidiaritetstanken. Medlemsstaterna måste också i framtiden ha en möjlighet att utforma egna bestämmelser när strukturella särdrag förutsätter specifika bestämmelser, dock utan att konkurrensen snedvrids.

| 28. | Regionkommittén anser att de egna framstegen i bekämpningen av klimatförändringarna måste framhävas bättre, att man måste fortsätta arbetet med ambitiösa mål och i detta sammanhang stödja och också kommunicera de framgångar som görs vid genomförandet, framför allt på regional nivå med hjälp av exempel på god praxis. Regionkommittén vill här uttryckligen peka på medborgarnas roll. Om man inte ökar medvetenheten och samarbetet på gräsrotsnivå kan ambitiösa klimatmål inte uppnås. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén anser att de egna framstegen i bekämpningen av klimatförändringarna måste framhävas bättre, att man måste fortsätta arbetet med ambitiösa mål och i detta sammanhang stödja och också kommunicera de framgångar som görs vid genomförandet, framför allt på regional nivå med hjälp av exempel på god praxis. Regionkommittén vill här uttryckligen peka på medborgarnas roll. Om man inte ökar medvetenheten och samarbetet på gräsrotsnivå kan ambitiösa klimatmål inte uppnås.

| 29. | Regionkommittén ställer sig positiv till att man nu också kommer att reglera sådana frågor som hittills inte kommit på tal i Köpenhamnsöverenskommelsen, t.ex. utvecklingen av en internationell koldioxidmarknad och minskade utsläpp från den internationella luft- och sjöfarten i samråd med Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) och Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén ställer sig positiv till att man nu också kommer att reglera sådana frågor som hittills inte kommit på tal i Köpenhamnsöverenskommelsen, t.ex. utvecklingen av en internationell koldioxidmarknad och minskade utsläpp från den internationella luft- och sjöfarten i samråd med Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) och Internationella sjöfartsorganisationen (IMO).

| 30. | Regionkommittén medger att åtgärden att integrera luft- och sjöfarten i ett internationellt system för handel med utsläppsrätter, i kombination med ett utsläppstak och en färdplan för utsläppsminskningen, är ett viktigt steg på vägen mot minskade koldioxidutsläpp. Regionkommittén anser dock samtidigt att man med tanke på konkurrensförmågan måste ta hänsyn till vissa regioners, t.ex. öars, särskilda beroendeställning. |
| --- | --- |

30.

Regionkommittén medger att åtgärden att integrera luft- och sjöfarten i ett internationellt system för handel med utsläppsrätter, i kombination med ett utsläppstak och en färdplan för utsläppsminskningen, är ett viktigt steg på vägen mot minskade koldioxidutsläpp. Regionkommittén anser dock samtidigt att man med tanke på konkurrensförmågan måste ta hänsyn till vissa regioners, t.ex. öars, särskilda beroendeställning.

| 31. | Vi vill framhålla jordbrukets betydelse för en begränsning av klimatförändringarna, eftersom jordbrukssektorn är den enda som kan ge minskade utsläpp av koldioxidekvivalenter och förbättrade kolsänkor till lägsta pris, samtidigt som man uppnår säkrad livsmedelsproduktion, avkastning inom jordbruket och en möjlighet för befolkningen att bo kvar på landsbygden. |
| --- | --- |

31.

Vi vill framhålla jordbrukets betydelse för en begränsning av klimatförändringarna, eftersom jordbrukssektorn är den enda som kan ge minskade utsläpp av koldioxidekvivalenter och förbättrade kolsänkor till lägsta pris, samtidigt som man uppnår säkrad livsmedelsproduktion, avkastning inom jordbruket och en möjlighet för befolkningen att bo kvar på landsbygden.

| 32. | Regionkommittén anser att EU, på grundval av Europa 2020-strategin för hållbar ekonomisk tillväxt (”Green New Deal”) och på sin väg att bli världens mest klimatvänliga region, måste vidta konkreta åtgärder som banar väg för EU:s övergång till ett koldioxidsnålt ekonomiskt system. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén anser att EU, på grundval av Europa 2020-strategin för hållbar ekonomisk tillväxt (”Green New Deal”) och på sin väg att bli världens mest klimatvänliga region, måste vidta konkreta åtgärder som banar väg för EU:s övergång till ett koldioxidsnålt ekonomiskt system.

| 33. | Regionkommittén framhåller att detta bara kan lyckas om såväl den offentliga som den privata sektorn, med hänsyn tagen till medlemsstaternas olika ekonomiska strukturer och branschstrukturer, med en rimlig tidsfrist ges tillräckliga möjligheter till strukturomvandling och innovationer. EU:s mål om minskade utsläpp får ändå inte lämnas obeaktade. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén framhåller att detta bara kan lyckas om såväl den offentliga som den privata sektorn, med hänsyn tagen till medlemsstaternas olika ekonomiska strukturer och branschstrukturer, med en rimlig tidsfrist ges tillräckliga möjligheter till strukturomvandling och innovationer. EU:s mål om minskade utsläpp får ändå inte lämnas obeaktade.

| 34. | Regionkommittén betonar att de väldiga utmaningar som det globala klimatskyddet medför bättre kan bemästras i samförstånd med näringslivet. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén betonar att de väldiga utmaningar som det globala klimatskyddet medför bättre kan bemästras i samförstånd med näringslivet.

| 35. | Regionkommittén framhåller att det behövs lämpliga verktyg för att förhindra konkurrenssnedvridningar mellan länder med och utan klimatskyddsnormer och vill i detta sammanhang peka på att ”koldioxidläckage” annars skulle kunna leda till att arbetstillfällen utlokaliseras, framför allt inom vissa industrisektorer. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén framhåller att det behövs lämpliga verktyg för att förhindra konkurrenssnedvridningar mellan länder med och utan klimatskyddsnormer och vill i detta sammanhang peka på att ”koldioxidläckage” annars skulle kunna leda till att arbetstillfällen utlokaliseras, framför allt inom vissa industrisektorer.

| 36. | Regionkommittén framhåller att vi måste nå fram till ett internationellt avtal som efterföljare till Kyotoprotokollets första åtagandeperiod, också av skäl med anknytning till den ekonomiska politiken, om vi vill ge företagen och staterna den planerings- och rättssäkerhet som krävs, åtminstone för det närmaste årtiondet. |
| --- | --- |

36.

Regionkommittén framhåller att vi måste nå fram till ett internationellt avtal som efterföljare till Kyotoprotokollets första åtagandeperiod, också av skäl med anknytning till den ekonomiska politiken, om vi vill ge företagen och staterna den planerings- och rättssäkerhet som krävs, åtminstone för det närmaste årtiondet.

| 37. | Regionkommittén konstaterar att vi endast kommer att nå fram till ett nytt avtal som efterföljare till Kyotoprotokollets första åtagandeperiod om de svagheter som identifierats kan undanröjas och miljöintegriteten på så sätt kan tryggas. De framtida utsläppsminskningarna måste på ett rättvist sätt fördelas över alla stater utan att det uppstår orimliga nackdelar för enskilda stater. Detta gäller framför allt för utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna, som måste få konkret, exempelvis tekniskt och finansiellt stöd från industriländerna. |
| --- | --- |

37.

Regionkommittén konstaterar att vi endast kommer att nå fram till ett nytt avtal som efterföljare till Kyotoprotokollets första åtagandeperiod om de svagheter som identifierats kan undanröjas och miljöintegriteten på så sätt kan tryggas. De framtida utsläppsminskningarna måste på ett rättvist sätt fördelas över alla stater utan att det uppstår orimliga nackdelar för enskilda stater. Detta gäller framför allt för utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna, som måste få konkret, exempelvis tekniskt och finansiellt stöd från industriländerna.

| 38. | Regionkommittén ser en möjlighet att genom exempel på god praxis (överföring av kunskap och teknik) förmedla det kunnande som regionerna i EU:s medlemsstater förvärvat genom att genomföra åtgärder mot klimatförändringarna. Detta kan i lika stor utsträckning gälla både teknisk tillämpning och metoder för att mäta, rapportera och kontrollera åtgärder. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén ser en möjlighet att genom exempel på god praxis (överföring av kunskap och teknik) förmedla det kunnande som regionerna i EU:s medlemsstater förvärvat genom att genomföra åtgärder mot klimatförändringarna. Detta kan i lika stor utsträckning gälla både teknisk tillämpning och metoder för att mäta, rapportera och kontrollera åtgärder.

| 39. | Som lämpligt instrument föreslår Regionkommittén en ”övervakningsplattform för klimatförändringarna”, som kan möjliggöra ett utbyte kring lokala och regionala klimatskyddsåtgärder och stödja deras vidareutveckling. På så sätt skulle de insikter som de lokala och regionala myndigheterna skaffat sig utnyttjas optimalt och omsättas på ett effektivt sätt, och det skulle också bidra till att hålla EU och nationella myndigheter informerade. |
| --- | --- |

39.

Som lämpligt instrument föreslår Regionkommittén en ”övervakningsplattform för klimatförändringarna”, som kan möjliggöra ett utbyte kring lokala och regionala klimatskyddsåtgärder och stödja deras vidareutveckling. På så sätt skulle de insikter som de lokala och regionala myndigheterna skaffat sig utnyttjas optimalt och omsättas på ett effektivt sätt, och det skulle också bidra till att hålla EU och nationella myndigheter informerade.

| 40. | ReK anser att förhandlingarna om minskade koldioxidutsläpp måste samordnas bättre med de pågående internationella diskussionerna om förlusten av biologisk mångfald (CBD), kampen mot klimatförändringar (UNFCCC) och ökenspridningen (UNCCD). Kommittén uppmanar därför kommissionen att ta initiativ i denna riktning, t.ex. genom ett högnivåmöte om de tre ovannämnda Riokonventionerna. |
| --- | --- |

40.

ReK anser att förhandlingarna om minskade koldioxidutsläpp måste samordnas bättre med de pågående internationella diskussionerna om förlusten av biologisk mångfald (CBD), kampen mot klimatförändringar (UNFCCC) och ökenspridningen (UNCCD). Kommittén uppmanar därför kommissionen att ta initiativ i denna riktning, t.ex. genom ett högnivåmöte om de tre ovannämnda Riokonventionerna.

| 41. | Regionkommittén anser att det krävs ett starkare samarbete mellan regionerna när det handlar bekämpningen av den globala uppvärmningen och anpassningen till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

41.

Regionkommittén anser att det krävs ett starkare samarbete mellan regionerna när det handlar bekämpningen av den globala uppvärmningen och anpassningen till klimatförändringarna.

| 42. | Regionkommittén är av åsikten att resultatinriktade avtal är ett konstruktivt sätt att slå broar mellan de lokala och nationella nivåerna när det gäller åtgärder för anpassning till klimatförändringen. Dessa avtal skulle vara utformade på så sätt att varje styresnivå på frivillig basis kan förbinda sig att arbeta mot ett resultat med anknytning till begränsningen av klimatförändringarna. De olika styresnivåerna samäger och delar på ansvaret för sina respektive bidrag. |
| --- | --- |

42.

Regionkommittén är av åsikten att resultatinriktade avtal är ett konstruktivt sätt att slå broar mellan de lokala och nationella nivåerna när det gäller åtgärder för anpassning till klimatförändringen. Dessa avtal skulle vara utformade på så sätt att varje styresnivå på frivillig basis kan förbinda sig att arbeta mot ett resultat med anknytning till begränsningen av klimatförändringarna. De olika styresnivåerna samäger och delar på ansvaret för sina respektive bidrag.

| 43. | Regionkommittén medger att det inom ramen för Kyotoprotokollet krävs ett integrerat handlingskoncept för efterföljaren till Kyotoavtalet, ett koncept som förhindrar en negativ växelverkan mellan de enskilda verktygen. |
| --- | --- |

43.

Regionkommittén medger att det inom ramen för Kyotoprotokollet krävs ett integrerat handlingskoncept för efterföljaren till Kyotoavtalet, ett koncept som förhindrar en negativ växelverkan mellan de enskilda verktygen.

om kommissionens strategi

EU:s tätposition

| 44. | Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ att aktivt återta den ledande rollen i det internationella klimatskyddet. |
| --- | --- |

44.

Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ att aktivt återta den ledande rollen i det internationella klimatskyddet.

| 45. | Regionkommittén betonar att Europa 2020-strategin, som syftar till hållbar tillväxt, kommer att leda till en resurseffektiv, miljövänlig och konkurrenskraftig strukturomvandling av ekonomin i riktning mot ett resurseffektivt Europa. |
| --- | --- |

45.

Regionkommittén betonar att Europa 2020-strategin, som syftar till hållbar tillväxt, kommer att leda till en resurseffektiv, miljövänlig och konkurrenskraftig strukturomvandling av ekonomin i riktning mot ett resurseffektivt Europa.

| 46. | För att denna omvandling ska lyckas måste enligt Regionkommittén alla samhällsgrupper, liksom också den enskilda medborgaren, involveras och engageras genom tillräcklig information och öppenhet i ett tidigt stadium. Detta är särskilt viktigt eftersom denna omvandling utöver tekniska förändringar kommer att leda till en förändring av vår nuvarande livsstil. |
| --- | --- |

46.

För att denna omvandling ska lyckas måste enligt Regionkommittén alla samhällsgrupper, liksom också den enskilda medborgaren, involveras och engageras genom tillräcklig information och öppenhet i ett tidigt stadium. Detta är särskilt viktigt eftersom denna omvandling utöver tekniska förändringar kommer att leda till en förändring av vår nuvarande livsstil.

| 47. | Regionkommittén pekar på att den omvandling till ett koldioxidsnålt ekonomiskt system som klimatförändringarna tvingar fram måste ske på ett socialt rättvist sätt, så att den vinner den acceptans som krävs i samhället. Vid sidan om de nya arbetstillfällen som vi har att vänta oss måste man också se till att bevara och eventuellt ändra inriktningen på de arbetstillfällen som redan finns. |
| --- | --- |

47.

Regionkommittén pekar på att den omvandling till ett koldioxidsnålt ekonomiskt system som klimatförändringarna tvingar fram måste ske på ett socialt rättvist sätt, så att den vinner den acceptans som krävs i samhället. Vid sidan om de nya arbetstillfällen som vi har att vänta oss måste man också se till att bevara och eventuellt ändra inriktningen på de arbetstillfällen som redan finns.

| 48. | Regionkommittén stöder uttryckligen de 20-20-20-mål på området klimatskydd och energi som nämns i Europa 2020-strategin, inklusive en höjning av målet för utsläppsminskningarna till 30 %, i den mån förutsättningarna är uppfyllda. Innan man ensidigt inför ett bindande mål på 30 % bör man genomföra en mer långtgående analys för att försäkra sig om att det inte uppstår några konkurrensnackdelar för de europeiska företagen. Vi anser att steget till 30 % är en fråga av största betydelse, och den bör avgöras på grundval av detaljerade rapporter som garanterar att detta steg är miljömässigt och ekonomiskt genomförbart. Vi oroar oss för det faktum att de studier som gjorts, även om de är tekniskt korrekta, har en makroekonomisk karaktär. Vi anser att det är mycket viktigt att dessa studier också har en sektorsinriktad dimension, så att utjämningsåtgärder kan utformas på ett klarare sätt. Dessutom bör studierna beakta de nationella förhållandena i medlemsstaterna, särskilt på subnationell/regional nivå. |
| --- | --- |

48.

Regionkommittén stöder uttryckligen de 20-20-20-mål på området klimatskydd och energi som nämns i Europa 2020-strategin, inklusive en höjning av målet för utsläppsminskningarna till 30 %, i den mån förutsättningarna är uppfyllda. Innan man ensidigt inför ett bindande mål på 30 % bör man genomföra en mer långtgående analys för att försäkra sig om att det inte uppstår några konkurrensnackdelar för de europeiska företagen. Vi anser att steget till 30 % är en fråga av största betydelse, och den bör avgöras på grundval av detaljerade rapporter som garanterar att detta steg är miljömässigt och ekonomiskt genomförbart. Vi oroar oss för det faktum att de studier som gjorts, även om de är tekniskt korrekta, har en makroekonomisk karaktär. Vi anser att det är mycket viktigt att dessa studier också har en sektorsinriktad dimension, så att utjämningsåtgärder kan utformas på ett klarare sätt. Dessutom bör studierna beakta de nationella förhållandena i medlemsstaterna, särskilt på subnationell/regional nivå.

| 49. | Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ om att utarbeta en färdplan för EU:s övergång till ett koldioxidsnålt ekonomiskt system före 2050 och vill uttryckligen framföra sin uppfattning att man måste definiera milstolpar på kort och medellång sikt på vägen dit. |
| --- | --- |

49.

Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ om att utarbeta en färdplan för EU:s övergång till ett koldioxidsnålt ekonomiskt system före 2050 och vill uttryckligen framföra sin uppfattning att man måste definiera milstolpar på kort och medellång sikt på vägen dit.

| 50. | Regionkommittén vill uppmärksamma att innovativa förfaranden och produkter är en av nycklarna om man vill bemästra de globala utmaningarna för klimatskyddet. Endast innovation kan på sikt frigöra de tillväxtkrafter som krävs. |
| --- | --- |

50.

Regionkommittén vill uppmärksamma att innovativa förfaranden och produkter är en av nycklarna om man vill bemästra de globala utmaningarna för klimatskyddet. Endast innovation kan på sikt frigöra de tillväxtkrafter som krävs.

| 51. | Regionkommittén instämmer i kommissionens uttalande om att åtgärderna måste riktas in på innovation och tidig användning av ny teknik samt passande infrastruktur, om man vill vidareutveckla europeiska företags ledande roll i viktig teknik. |
| --- | --- |

51.

Regionkommittén instämmer i kommissionens uttalande om att åtgärderna måste riktas in på innovation och tidig användning av ny teknik samt passande infrastruktur, om man vill vidareutveckla europeiska företags ledande roll i viktig teknik.

| 52. | Regionkommittén framhäver att det redan i dag på hög nivå vidtas åtgärder på många områden i form av moderna klimat- och miljöskyddsåtgärder. Detta måste erkännas och beaktas när framtida kriterier ska fastställas. För att ta hänsyn till fenomenet med olika utgångsnivåer borde man genom en integrerad dynamik i systemet se till att hänsyn tas till den lokala/regionala utgångsnivån. |
| --- | --- |

52.

Regionkommittén framhäver att det redan i dag på hög nivå vidtas åtgärder på många områden i form av moderna klimat- och miljöskyddsåtgärder. Detta måste erkännas och beaktas när framtida kriterier ska fastställas. För att ta hänsyn till fenomenet med olika utgångsnivåer borde man genom en integrerad dynamik i systemet se till att hänsyn tas till den lokala/regionala utgångsnivån.

| 53. | Regionkommittén pekar på att möjliga negativa konsekvenser av en ekonomisk omstrukturering framför allt gör sig gällande på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

53.

Regionkommittén pekar på att möjliga negativa konsekvenser av en ekonomisk omstrukturering framför allt gör sig gällande på lokal och regional nivå.

| 54. | Regionkommittén erkänner de stora möjligheter som hållbar ekonomisk tillväxt kan leda till, t.ex. när det handlar om att skapa nya arbetstillfällen och trygga energiförsörjningen. |
| --- | --- |

54.

Regionkommittén erkänner de stora möjligheter som hållbar ekonomisk tillväxt kan leda till, t.ex. när det handlar om att skapa nya arbetstillfällen och trygga energiförsörjningen.

| 55. | Regionkommittén föreslår att energirelaterad byggnadssanering tas med i åtgärdsplanen som en del i arbetet för att uppnå klimatskyddsmålen och vill i detta sammanhang påpeka att byggnader som inte uppfyller kraven på energieffektivitet orsakar en betydande del av alla koldioxidutsläpp. Hos upp till tre fjärdedelar av bostadshusen finns det en avsevärd besparingspotential. |
| --- | --- |

55.

Regionkommittén föreslår att energirelaterad byggnadssanering tas med i åtgärdsplanen som en del i arbetet för att uppnå klimatskyddsmålen och vill i detta sammanhang påpeka att byggnader som inte uppfyller kraven på energieffektivitet orsakar en betydande del av alla koldioxidutsläpp. Hos upp till tre fjärdedelar av bostadshusen finns det en avsevärd besparingspotential.

| 56. | Regionkommittén vill uppmärksamma att de ambitiösa klimatskyddsmålen inte kan uppnås om man inte tar hänsyn till den potential att minska koldioxidutsläppen som finns i bostadsbeståndet. |
| --- | --- |

56.

Regionkommittén vill uppmärksamma att de ambitiösa klimatskyddsmålen inte kan uppnås om man inte tar hänsyn till den potential att minska koldioxidutsläppen som finns i bostadsbeståndet.

| 57. | ReK vill framhålla vikten av att minska utsläppen av växthusgaser från person- och godstransporter på väg. |
| --- | --- |

57.

ReK vill framhålla vikten av att minska utsläppen av växthusgaser från person- och godstransporter på väg.

| 58. | Regionkommittén beklagar att kommissionen i sitt meddelande inte hänvisar till behovet av regionala åtgärder vid genomförandet av klimatskyddsmålen. Lands- och regionövergripande stöd till innovation, forskning och utveckling genom Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och dess Climate-KIC-initiativ kan här fungera som förebild. |
| --- | --- |

58.

Regionkommittén beklagar att kommissionen i sitt meddelande inte hänvisar till behovet av regionala åtgärder vid genomförandet av klimatskyddsmålen. Lands- och regionövergripande stöd till innovation, forskning och utveckling genom Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och dess Climate-KIC-initiativ kan här fungera som förebild.

| 59. | Regionkommittén betonar i detta sammanhang den växande betydelsen av sektorsvisa eller sektorsövergripande energi- och klimatallianser mellan regioner och företag, t.ex. sådana som deltog redan i förhandlingarna i Köpenhamn. Dessa borde målmedvetet stimuleras så att man i högre grad och så snabbt som möjligt kan utveckla och införa koldioxidsnål teknik. Beslutsfattarna på lokal och regional nivå samt framför allt små och medelstora företag står här i fokus. Att på ett snabbt och effektivt sätt sprida information till berörda aktörer i en jämförbar situation är ett bra exempel på ”bottom up-principen”. |
| --- | --- |

59.

Regionkommittén betonar i detta sammanhang den växande betydelsen av sektorsvisa eller sektorsövergripande energi- och klimatallianser mellan regioner och företag, t.ex. sådana som deltog redan i förhandlingarna i Köpenhamn. Dessa borde målmedvetet stimuleras så att man i högre grad och så snabbt som möjligt kan utveckla och införa koldioxidsnål teknik. Beslutsfattarna på lokal och regional nivå samt framför allt små och medelstora företag står här i fokus. Att på ett snabbt och effektivt sätt sprida information till berörda aktörer i en jämförbar situation är ett bra exempel på ”bottom up-principen”.

| 60. | Regionkommittén vill uppmärksamma att det på regional nivå finns många initiativ som bidrar till att stadigt förankra klimatskyddstänkandet i samhället, t.ex. regionala hållbarhetsstrategier eller allianser mellan kommunala beslutsfattare, regionala myndigheter och företag. Regionkommittén erbjuder sig uttryckligen att sprida erfarenheter från dessa projekt till berörda aktörer. |
| --- | --- |

60.

Regionkommittén vill uppmärksamma att det på regional nivå finns många initiativ som bidrar till att stadigt förankra klimatskyddstänkandet i samhället, t.ex. regionala hållbarhetsstrategier eller allianser mellan kommunala beslutsfattare, regionala myndigheter och företag. Regionkommittén erbjuder sig uttryckligen att sprida erfarenheter från dessa projekt till berörda aktörer.

| 61. | Regionkommittén välkomnar i detta sammanhang initiativet från borgmästarförsamlingen om att fram till 2020 minska koldioxidutsläppen i för närvarande mer än 2 150 europeiska städer med mer än 20 % och stöder därför uttryckligen borgmästarförsamlingen som en central del i en hållbar energi- och klimatpolitik. Vi utgår från att nödvändiga medel ställs till förfogande för att uppsatta mål verkligen ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

61.

Regionkommittén välkomnar i detta sammanhang initiativet från borgmästarförsamlingen om att fram till 2020 minska koldioxidutsläppen i för närvarande mer än 2 150 europeiska städer med mer än 20 % och stöder därför uttryckligen borgmästarförsamlingen som en central del i en hållbar energi- och klimatpolitik. Vi utgår från att nödvändiga medel ställs till förfogande för att uppsatta mål verkligen ska kunna genomföras.

| 62. | Kommittén anser att man i samband med lagstiftningsarbetet måste försöka uppnå jämvikt mellan strikt respekt för miljöskyddet och den oerhörda kostnad som kampen mot klimatförändringarna innebär för de regioner och öar som är avlägset belägna eller särskilt sårbara för detta fenomen, helt beroende av transporter, men samtidigt mycket involverade i minskningen av koldioxidutsläppen, t.ex. genom utveckling av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

62.

Kommittén anser att man i samband med lagstiftningsarbetet måste försöka uppnå jämvikt mellan strikt respekt för miljöskyddet och den oerhörda kostnad som kampen mot klimatförändringarna innebär för de regioner och öar som är avlägset belägna eller särskilt sårbara för detta fenomen, helt beroende av transporter, men samtidigt mycket involverade i minskningen av koldioxidutsläppen, t.ex. genom utveckling av förnybara energikällor.

Genomförande av Köpenhamnsöverenskommelsen

| 63. | Regionkommittén anser att Köpenhamnsöverenskommelsen innehåller ett antal mycket viktiga grundpelare för ett framtida rättsligt bindande avtal, framför allt att 2 °C-målet godkänts, att enskilda stater på frivillig basis får fastställa bindande nationella mål för minskade utsläpp, bindande löften om snabbstartsfinansiering för utvecklingsländer och bindande löften om långsiktiga finansieringskrav. |
| --- | --- |

63.

Regionkommittén anser att Köpenhamnsöverenskommelsen innehåller ett antal mycket viktiga grundpelare för ett framtida rättsligt bindande avtal, framför allt att 2 °C-målet godkänts, att enskilda stater på frivillig basis får fastställa bindande nationella mål för minskade utsläpp, bindande löften om snabbstartsfinansiering för utvecklingsländer och bindande löften om långsiktiga finansieringskrav.

| 64. | Regionkommittén instämmer i uppfattningen att de industri- och utvecklingsländer som tillsammans står för 80 % av de globala utsläppen av växthusgaser med sina konkreta mål för minskade utsläpp sänt ut en utomordentligt viktig signal. |
| --- | --- |

64.

Regionkommittén instämmer i uppfattningen att de industri- och utvecklingsländer som tillsammans står för 80 % av de globala utsläppen av växthusgaser med sina konkreta mål för minskade utsläpp sänt ut en utomordentligt viktig signal.

| 65. | Regionkommittén delar uppfattningen att den kvantitativa dimensionen i handlingsberedskapen hos de stater som meddelat sina mål inte kommer att vara tillräcklig om man vill uppnå 2 °C-målet. |
| --- | --- |

65.

Regionkommittén delar uppfattningen att den kvantitativa dimensionen i handlingsberedskapen hos de stater som meddelat sina mål inte kommer att vara tillräcklig om man vill uppnå 2 °C-målet.

| 66. | Regionkommittén ställer sig positiv till att det också finns utvecklingsländer som vill ta ansvar och som aviserat åtgärder som ännu dock inte bedömts med avseende på sitt innehåll. |
| --- | --- |

66.

Regionkommittén ställer sig positiv till att det också finns utvecklingsländer som vill ta ansvar och som aviserat åtgärder som ännu dock inte bedömts med avseende på sitt innehåll.

| 67. | Regionkommittén betonar att det i de fortsatta FN-förhandlingarna är utomordentligt viktigt att man lyckas precisera de mål och åtgärder som industriländerna, tillväxtekonomierna och utvecklingsländerna definierat och som på sikt ska leda till ett kvalitativt och kvantitativt överskådligt, begripligt och mätbart förfarande. |
| --- | --- |

67.

Regionkommittén betonar att det i de fortsatta FN-förhandlingarna är utomordentligt viktigt att man lyckas precisera de mål och åtgärder som industriländerna, tillväxtekonomierna och utvecklingsländerna definierat och som på sikt ska leda till ett kvalitativt och kvantitativt överskådligt, begripligt och mätbart förfarande.

| 68. | Regionkommittén anser att det känsliga problemet med övervakning, rapportering och kontroll endast kan lösas på ett för alla parter acceptabelt sätt om det klart framgår att samma villkor gäller för alla. En lämplig lösning är ett system som grundar sig på de gemensamma minimikriterier som fastställts i FN-processen men där genomförandet av åtgärderna och tillgången till informationen har en nationell förankring. |
| --- | --- |

68.

Regionkommittén anser att det känsliga problemet med övervakning, rapportering och kontroll endast kan lösas på ett för alla parter acceptabelt sätt om det klart framgår att samma villkor gäller för alla. En lämplig lösning är ett system som grundar sig på de gemensamma minimikriterier som fastställts i FN-processen men där genomförandet av åtgärderna och tillgången till informationen har en nationell förankring.

| 69. | Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om att stödja samarbetet med utvecklingsländer som har ett intresse av program för att bygga upp regional kapacitet för övervakning, rapportering och kontroll. |
| --- | --- |

69.

Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om att stödja samarbetet med utvecklingsländer som har ett intresse av program för att bygga upp regional kapacitet för övervakning, rapportering och kontroll.

om snabbstartsfinansiering

| 70. | Regionkommittén välkomnar löftet i Köpenhamnsöverenskommelsen att för perioden 2010–2012 avsätta finansiella medel som bör uppgå upp till 30 miljarder US-dollar för snabbstartfinansiering av klimatskydds- och klimatanpassningsåtgärder i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

70.

Regionkommittén välkomnar löftet i Köpenhamnsöverenskommelsen att för perioden 2010–2012 avsätta finansiella medel som bör uppgå upp till 30 miljarder US-dollar för snabbstartfinansiering av klimatskydds- och klimatanpassningsåtgärder i utvecklingsländer.

| 71. | Regionkommittén anser att det finns ett akut behov av åtgärder när det handlar om att så snabbt som möjligt ge det finansiella stöd som utlovades utvecklingsländerna i Köpenhamn. |
| --- | --- |

71.

Regionkommittén anser att det finns ett akut behov av åtgärder när det handlar om att så snabbt som möjligt ge det finansiella stöd som utlovades utvecklingsländerna i Köpenhamn.

| 72. | Regionkommittén noterar att Europeiska rådet fastställt EU:s och medlemsstaternas bidrag till 2,4 miljarder euro per år och påminner om att det ökar EU:s trovärdighet om genomförandet sker så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

72.

Regionkommittén noterar att Europeiska rådet fastställt EU:s och medlemsstaternas bidrag till 2,4 miljarder euro per år och påminner om att det ökar EU:s trovärdighet om genomförandet sker så snabbt som möjligt.

| 73. | Regionkommittén anser att man bör stödja och utveckla partnerskapsaktiviteterna på regional europeisk nivå med städer, provinser, regioner och stater bland utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna. I detta sammanhang bör man se till att snabbstartsfinansieringen också omfattar löpande åtgärder och initiativ, så att förseningar förebyggs. |
| --- | --- |

73.

Regionkommittén anser att man bör stödja och utveckla partnerskapsaktiviteterna på regional europeisk nivå med städer, provinser, regioner och stater bland utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna. I detta sammanhang bör man se till att snabbstartsfinansieringen också omfattar löpande åtgärder och initiativ, så att förseningar förebyggs.

om den långsiktiga finansieringen

| 74. | Regionkommittén välkomnar den framåtblickande långsiktiga finansieringsstrategi som fastställts i Köpenhamnsöverenskommelsen med ett anslag på 100 miljarder US-dollar per år fram till 2020. |
| --- | --- |

74.

Regionkommittén välkomnar den framåtblickande långsiktiga finansieringsstrategi som fastställts i Köpenhamnsöverenskommelsen med ett anslag på 100 miljarder US-dollar per år fram till 2020.

| 75. | Regionkommittén stöder kommissionens förslag om att på olika sätt ge finansieringsstrategin substans. |
| --- | --- |

75.

Regionkommittén stöder kommissionens förslag om att på olika sätt ge finansieringsstrategin substans.

| 76. | När det gäller den framtida internationella finansstrukturen betonar Regionkommittén att budet om öppenhet för alla parter, för givare och tagare, måste komma i första rummet, framför allt också vid genomförandet av projekt. |
| --- | --- |

76.

När det gäller den framtida internationella finansstrukturen betonar Regionkommittén att budet om öppenhet för alla parter, för givare och tagare, måste komma i första rummet, framför allt också vid genomförandet av projekt.

om stöd till utveckling av en internationell koldioxidmarknad

| 77. | Regionkommittén betonar att den långsiktiga utvecklingen och etableringen av en internationell koldioxidmarknad genom ett system för handel med utsläppsrätter (cap and trade-system) är den mest effektiva styrningspolitiska åtgärden på vägen mot en koldioxidsnål ekonomi som är skonsam med resurserna. |
| --- | --- |

77.

Regionkommittén betonar att den långsiktiga utvecklingen och etableringen av en internationell koldioxidmarknad genom ett system för handel med utsläppsrätter (cap and trade-system) är den mest effektiva styrningspolitiska åtgärden på vägen mot en koldioxidsnål ekonomi som är skonsam med resurserna.

| 78. | Liksom kommissionen anser Regionkommittén att en internationell koldioxidmarknad förutsätter ett kompatibelt och jämförbart system och att detta måste beaktas redan på förhand när de internationella klimatförhandlingarna fortsätter. |
| --- | --- |

78.

Liksom kommissionen anser Regionkommittén att en internationell koldioxidmarknad förutsätter ett kompatibelt och jämförbart system och att detta måste beaktas redan på förhand när de internationella klimatförhandlingarna fortsätter.

| 79. | Regionkommittén betonar att man genom att etablera CDM-marknaden (mekanismen för en ren utveckling) lyckats göra aktörer inom det privata näringslivet i hela världen medvetna om vikten av minskade utsläpp, skapa band mellan dem och motivera dem till innovationer. |
| --- | --- |

79.

Regionkommittén betonar att man genom att etablera CDM-marknaden (mekanismen för en ren utveckling) lyckats göra aktörer inom det privata näringslivet i hela världen medvetna om vikten av minskade utsläpp, skapa band mellan dem och motivera dem till innovationer.

| 80. | Regionkommittén förespråkar liksom kommissionen – för det fall att stora tröskelekonomier som Kina, Indien, Sydafrika och Brasilien inte heller i fortsättningen kan acceptera några bindande mål för minskade utsläpp – en utvärdering och reform av mekanismen för en ren utveckling. |
| --- | --- |

80.

Regionkommittén förespråkar liksom kommissionen – för det fall att stora tröskelekonomier som Kina, Indien, Sydafrika och Brasilien inte heller i fortsättningen kan acceptera några bindande mål för minskade utsläpp – en utvärdering och reform av mekanismen för en ren utveckling.

| 81. | Regionkommittén stöder därför den väg som kommissionen föreslagit, nämligen att i samarbete med intresserade industri- och utvecklingsländer övergå till sektorsbaserade mekanismer på grundval av de föreskrifter som gäller för EU:s system för handel med utsläppsrätter. Fram till dess måste kvalitetskriterierna för krediteringar från projektbaserade mekanismer förbättras. |
| --- | --- |

81.

Regionkommittén stöder därför den väg som kommissionen föreslagit, nämligen att i samarbete med intresserade industri- och utvecklingsländer övergå till sektorsbaserade mekanismer på grundval av de föreskrifter som gäller för EU:s system för handel med utsläppsrätter. Fram till dess måste kvalitetskriterierna för krediteringar från projektbaserade mekanismer förbättras.

| 82. | Regionkommittén delar uppfattningen att finansmedel från den internationella koldioxidmarknaden också borde användas för projekt i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

82.

Regionkommittén delar uppfattningen att finansmedel från den internationella koldioxidmarknaden också borde användas för projekt i utvecklingsländer.

| 83. | Regionkommittén anser dessutom att en stor del av intäkterna från det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter borde öronmärkas för de lokala och regionala myndigheterna, så att man på plats kan genomföra klimatskydds- och klimatanpassningsåtgärder i praktiken. |
| --- | --- |

83.

Regionkommittén anser dessutom att en stor del av intäkterna från det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter borde öronmärkas för de lokala och regionala myndigheterna, så att man på plats kan genomföra klimatskydds- och klimatanpassningsåtgärder i praktiken.

om slutsatserna

| 84. | Regionkommittén anser liksom kommissionen att Köpenhamnsöverenskommelsen, ett resultat av FN:s klimattoppmöte i december 2009, inte motsvarade de ursprungliga förväntningarna. Ändå har medvetenheten om behovet av akuta åtgärder blivit tydligt i världssamfundet. |
| --- | --- |

84.

Regionkommittén anser liksom kommissionen att Köpenhamnsöverenskommelsen, ett resultat av FN:s klimattoppmöte i december 2009, inte motsvarade de ursprungliga förväntningarna. Ändå har medvetenheten om behovet av akuta åtgärder blivit tydligt i världssamfundet.

| 85. | Enligt Regionkommittén är det viktigt att kommissionen i sina förslag till steg som behöver tas på kort och medellång sikt, framför allt i samband med de åtgärder som följer av dem, ur regionernas perspektiv tar hänsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Målet måste vara bindande krav, utan att deltagarnas suveränitet kränks. |
| --- | --- |

85.

Enligt Regionkommittén är det viktigt att kommissionen i sina förslag till steg som behöver tas på kort och medellång sikt, framför allt i samband med de åtgärder som följer av dem, ur regionernas perspektiv tar hänsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Målet måste vara bindande krav, utan att deltagarnas suveränitet kränks.

De lokala och regionala myndigheternas roll

| 86. | Regionkommittén betonar med eftertryck de lokala och regionala myndigheternas roll i arbetet för att bekämpa klimatförändringarna och de oundvikliga följder som dessa redan i dag får för befolkningen. Medlemsstaternas möjligheter till fri utformning måste bibehållas, också på grund av de stora variationerna mellan regionerna om man ser till klimatförändringarnas effekter. |
| --- | --- |

86.

Regionkommittén betonar med eftertryck de lokala och regionala myndigheternas roll i arbetet för att bekämpa klimatförändringarna och de oundvikliga följder som dessa redan i dag får för befolkningen. Medlemsstaternas möjligheter till fri utformning måste bibehållas, också på grund av de stora variationerna mellan regionerna om man ser till klimatförändringarnas effekter.

| 87. | Det är enligt Regionkommittén utomordentligt beklagligt att kommissionen i sitt meddelande inte hänvisar till behovet av lokala och regionala åtgärder. |
| --- | --- |

87.

Det är enligt Regionkommittén utomordentligt beklagligt att kommissionen i sitt meddelande inte hänvisar till behovet av lokala och regionala åtgärder.

| 88. | Regionkommittén anser att alla framtida överenskommelser om klimatskyddspolitiken måste präglas av lämpliga hänsyn till den lokala och regionala nivåns avgörande roll. |
| --- | --- |

88.

Regionkommittén anser att alla framtida överenskommelser om klimatskyddspolitiken måste präglas av lämpliga hänsyn till den lokala och regionala nivåns avgörande roll.

| 89. | Regionkommittén välkomnar uttryckligen engagemanget i de nätverk som redan i dag finns på nivåerna under den nationella och uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att ta hänsyn till deras ståndpunkter i de kommande internationella klimatförhandlingarna. |
| --- | --- |

89.

Regionkommittén välkomnar uttryckligen engagemanget i de nätverk som redan i dag finns på nivåerna under den nationella och uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att ta hänsyn till deras ståndpunkter i de kommande internationella klimatförhandlingarna.

| 90. | Regionkommittén välkomnar det klimatpolitiska samarbete som redan pågår mellan olika europeiska regioner och utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna. |
| --- | --- |

90.

Regionkommittén välkomnar det klimatpolitiska samarbete som redan pågår mellan olika europeiska regioner och utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna.

| 91. | Regionkommittén betonar att den flerbottnade europeiska strategin för bekämpning av klimatförändringarna på nationell, regional och lokal myndighetsnivå kan tjäna som exempel på ett sammanhängande handlingskoncept och också lämpar sig som förebild utanför Europa. Viktiga förutsättningar är att det finns överskådliga strukturer som sträcker sig över flera politikområden och en finansinfrastruktur som är effektiv och tillgänglig för de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

91.

Regionkommittén betonar att den flerbottnade europeiska strategin för bekämpning av klimatförändringarna på nationell, regional och lokal myndighetsnivå kan tjäna som exempel på ett sammanhängande handlingskoncept och också lämpar sig som förebild utanför Europa. Viktiga förutsättningar är att det finns överskådliga strukturer som sträcker sig över flera politikområden och en finansinfrastruktur som är effektiv och tillgänglig för de lokala och regionala myndigheterna.

| 92. | Regionkommittén anser att man måste skapa förutsättningar för internationella sammankopplingar på lokal och regional nivå och målmedvetet stimulera dessa. Genom forum för utbyte som är tillgängliga för alla nivåer som deltar kan man på så sätt skapa en kontinuerlig och öppen dialog med målet att på ett verksamt och effektivt sätt motverka klimatförändringarna. |
| --- | --- |

92.

Regionkommittén anser att man måste skapa förutsättningar för internationella sammankopplingar på lokal och regional nivå och målmedvetet stimulera dessa. Genom forum för utbyte som är tillgängliga för alla nivåer som deltar kan man på så sätt skapa en kontinuerlig och öppen dialog med målet att på ett verksamt och effektivt sätt motverka klimatförändringarna.

| 93. | Regionkommittén anser att man måste göra det möjligt för de organisationsstrukturer i medlemsstaterna som befinner sig på nivåer under den nationella att utnyttja möjligheter och ta ett rimligt ansvar med hänsyn tagen till deras regionala särdrag. |
| --- | --- |

93.

Regionkommittén anser att man måste göra det möjligt för de organisationsstrukturer i medlemsstaterna som befinner sig på nivåer under den nationella att utnyttja möjligheter och ta ett rimligt ansvar med hänsyn tagen till deras regionala särdrag.

| 94. | Regionkommittén pekar återigen på att det behövs ytterligare finansiella medel framför allt på lokal och regional nivå för att genomföra klimatskydds- och klimatanpassningsåtgärder. |
| --- | --- |

94.

Regionkommittén pekar återigen på att det behövs ytterligare finansiella medel framför allt på lokal och regional nivå för att genomföra klimatskydds- och klimatanpassningsåtgärder.

| 95. | Regionkommittén uppmanar kommissionen att lägga fram förslag på hur man kan se till att aktörerna inom klimatskyddet får lämpliga finansiella medel och föreslår att man genomför ett samråd med medlemsstaterna i denna fråga. |
| --- | --- |

95.

Regionkommittén uppmanar kommissionen att lägga fram förslag på hur man kan se till att aktörerna inom klimatskyddet får lämpliga finansiella medel och föreslår att man genomför ett samråd med medlemsstaterna i denna fråga.

| 96. | Regionkommittén betonar att en övergång till andra värderingar och till ett beteende som är skonsamt mot resurser och klimat måste härröra från samhället självt och vill här därför explicit hänvisa till medborgarnas roll. Utan deras bidrag kan man inte uppnå några ambitiösa klimatmål. |
| --- | --- |

96.

Regionkommittén betonar att en övergång till andra värderingar och till ett beteende som är skonsamt mot resurser och klimat måste härröra från samhället självt och vill här därför explicit hänvisa till medborgarnas roll. Utan deras bidrag kan man inte uppnå några ambitiösa klimatmål.

| 97. | Regionkommittén betonar att strukturomvandlingen till ett koldioxidsnålt ekonomiskt system måste ske på ett socialt rättvist sätt. |
| --- | --- |

97.

Regionkommittén betonar att strukturomvandlingen till ett koldioxidsnålt ekonomiskt system måste ske på ett socialt rättvist sätt.

| 98. | Regionkommittén framhåller därför att dess olika medlemmar genom sin närhet till medborgarna har de bästa möjligheterna att genom information, interaktion och exemplariskt beteende introducera ett nytt tänkande. Hit hör i synnerhet utbildning och fortbildning av arbetstagare. |
| --- | --- |

98.

Regionkommittén framhåller därför att dess olika medlemmar genom sin närhet till medborgarna har de bästa möjligheterna att genom information, interaktion och exemplariskt beteende introducera ett nytt tänkande. Hit hör i synnerhet utbildning och fortbildning av arbetstagare.

| 99. | Regionkommittén erbjuder sig att stå vid kommissionens sida som en tillförlitlig partner i arbetet med att bekämpa klimatförändringarna och dess effekter och att sprida erfarenheter från regionala projekt till intresserade aktörer. |
| --- | --- |

99.

Regionkommittén erbjuder sig att stå vid kommissionens sida som en tillförlitlig partner i arbetet med att bekämpa klimatförändringarna och dess effekter och att sprida erfarenheter från regionala projekt till intresserade aktörer.

Bryssel den 1 december 2010

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/19

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Förstärkt samordning av den ekonomiska politiken”

2011/C 42/04

REGIONKOMMITTÉN

| — | Påpekar att vi i samband med reformen av stabilitets- och tillväxtpakten inte får bortse från paktens främsta syfte, nämligen att skapa en ekonomi med starka grundvalar som leder till välstånd för invånarna i Europeiska unionen och till fler och bättre arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Påpekar att vi i samband med reformen av stabilitets- och tillväxtpakten inte får bortse från paktens främsta syfte, nämligen att skapa en ekonomi med starka grundvalar som leder till välstånd för invånarna i Europeiska unionen och till fler och bättre arbetstillfällen.

| — | Uppmanar kommissionen att sträva efter att kombinera de olika strategierna och instrumenten på bästa sätt för att så långt som möjligt minska konsekvenserna av budgetnedskärningarna inom Europa 2020-strategins huvudområden. |
| --- | --- |

—

Uppmanar kommissionen att sträva efter att kombinera de olika strategierna och instrumenten på bästa sätt för att så långt som möjligt minska konsekvenserna av budgetnedskärningarna inom Europa 2020-strategins huvudområden.

| — | Uppmanar kommissionen att undersöka hur EU-medborgarna kan göras mer uppmärksamma på EU:s insatser och hur unionens demokratiska funktion kan stärkas. |
| --- | --- |

—

Uppmanar kommissionen att undersöka hur EU-medborgarna kan göras mer uppmärksamma på EU:s insatser och hur unionens demokratiska funktion kan stärkas.

| — | Uppmuntrar medlemsstaterna att tillämpa nedifrån-och-upp-principen för att rätta sig efter stabilitets- och tillväxtpaktens föreskrifter, och att – när så krävs – med hjälp av anpassning av sina institutioner införliva de budgetdisciplinära kraven i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Uppmuntrar medlemsstaterna att tillämpa nedifrån-och-upp-principen för att rätta sig efter stabilitets- och tillväxtpaktens föreskrifter, och att – när så krävs – med hjälp av anpassning av sina institutioner införliva de budgetdisciplinära kraven i sin nationella lagstiftning.

| — | Noterar att de lokala och regionala myndigheternas ansvar för att både bestämma budgetarnas inriktning och genomföra dem än så länge inte har fått tillräcklig uppmärksamhet, och Regionkommittén erbjuder sig därför att stå till tjänst vid utformningen av den europeiska terminen, via möjligheten att reagera på kommissionens årliga rapport om tillväxten i unionen, som granskas under rådets vårtoppmöte. För att uppnå målsättningarna bör man vid samordningen av den ekonomiska politiken försäkra sig om att de regionala och lokala myndigheterna medverkar i tillräcklig omfattning, framför allt de regioner som har lagstiftningsbefogenhet på detta område. |
| --- | --- |

—

Noterar att de lokala och regionala myndigheternas ansvar för att både bestämma budgetarnas inriktning och genomföra dem än så länge inte har fått tillräcklig uppmärksamhet, och Regionkommittén erbjuder sig därför att stå till tjänst vid utformningen av den europeiska terminen, via möjligheten att reagera på kommissionens årliga rapport om tillväxten i unionen, som granskas under rådets vårtoppmöte. För att uppnå målsättningarna bör man vid samordningen av den ekonomiska politiken försäkra sig om att de regionala och lokala myndigheterna medverkar i tillräcklig omfattning, framför allt de regioner som har lagstiftningsbefogenhet på detta område.

| Föredragande | : | Konstantinos Tatsis (EL–PPE)
  ordförande i departementsförsamlingen i Drama-Kavala-Xanthi |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Förstärkt samordning av den ekonomiska politiken
  KOM(2010) 250 slutlig
  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Förstärkt samordning av den ekonomiska politiken för stabilitet, tillväxt och nya arbetstillfällen – verktyg för en kraftfullare ekonomisk styrning i EU
  KOM(2010) 367 slutlig |

Föredragande

:

Konstantinos Tatsis (EL–PPE)

ordförande i departementsförsamlingen i Drama-Kavala-Xanthi

Referensdokument

:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Förstärkt samordning av den ekonomiska politiken

KOM(2010) 250 slutlig

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Förstärkt samordning av den ekonomiska politiken för stabilitet, tillväxt och nya arbetstillfällen – verktyg för en kraftfullare ekonomisk styrning i EU

KOM(2010) 367 slutlig

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

ALLMÄNNA KOMMENTARER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens initiativ att lägga fram ett förslag till samordning av medlemsstaternas ekonomiska politik, som både är tänkt som en reaktion på de utmaningar som den globala ekonomiska krisen innebär och som ett sätt att öka den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens initiativ att lägga fram ett förslag till samordning av medlemsstaternas ekonomiska politik, som både är tänkt som en reaktion på de utmaningar som den globala ekonomiska krisen innebär och som ett sätt att öka den europeiska integrationen.

| 2. | Kommittén anser att kommissionens förslag är tillräckligt väl underbyggt och att det syftar till att fullt ut och på effektivast möjliga sätt utnyttja de instrument för ekonomisk styrning som finns i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

2.

Kommittén anser att kommissionens förslag är tillräckligt väl underbyggt och att det syftar till att fullt ut och på effektivast möjliga sätt utnyttja de instrument för ekonomisk styrning som finns i Lissabonfördraget.

| 3. | ReK stöder en förstärkning av stabilitets- och tillväxtpakten i syfte att öka respekten för denna och skapa en kraftfullare ekonomisk tillväxt i EU och i regionerna. |
| --- | --- |

3.

ReK stöder en förstärkning av stabilitets- och tillväxtpakten i syfte att öka respekten för denna och skapa en kraftfullare ekonomisk tillväxt i EU och i regionerna.

| 4. | Enligt Lissabonfördraget ska EU-medlemsstaterna betrakta ”den ekonomiska politiken som en fråga av gemensamt intresse och samordna denna politik inom rådet” (artikel 121), samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras. |
| --- | --- |

4.

Enligt Lissabonfördraget ska EU-medlemsstaterna betrakta ”den ekonomiska politiken som en fråga av gemensamt intresse och samordna denna politik inom rådet” (artikel 121), samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras.

| 5. | ReK påpekar att vi i samband med reformen av stabilitets- och tillväxtpakten inte får bortse från paktens främsta syfte, nämligen att skapa en ekonomi med starka grundvalar som leder till välstånd för invånarna i Europeiska unionen och till fler och bättre arbetstillfällen. |
| --- | --- |

5.

ReK påpekar att vi i samband med reformen av stabilitets- och tillväxtpakten inte får bortse från paktens främsta syfte, nämligen att skapa en ekonomi med starka grundvalar som leder till välstånd för invånarna i Europeiska unionen och till fler och bättre arbetstillfällen.

| 6. | ReK betonar att de reformer som genomförs bör eftersträva en riktig avvägning mellan effektivitet och demokrati för att fördjupa Europeiska unionen. Därför motsätter vi oss förslag om upphävande av rösträtt i andra fall än de som nämns i fördragen. |
| --- | --- |

6.

ReK betonar att de reformer som genomförs bör eftersträva en riktig avvägning mellan effektivitet och demokrati för att fördjupa Europeiska unionen. Därför motsätter vi oss förslag om upphävande av rösträtt i andra fall än de som nämns i fördragen.

| 7. | Kommittén är positiv till att man i samband med den finansiella övervakningen på nytt lägger tonvikten på offentliga underskott och skulder för att förebygga och i möjligaste mån undvika att budgetdisciplinen fortsätter att försämras. |
| --- | --- |

7.

Kommittén är positiv till att man i samband med den finansiella övervakningen på nytt lägger tonvikten på offentliga underskott och skulder för att förebygga och i möjligaste mån undvika att budgetdisciplinen fortsätter att försämras.

| 8. | Kommittén framhåller samtidigt att bristen på harmonisering av medlemsstaternas ekonomiska politik bl.a. medför att medlemsstater med svag ekonomi belastas med orimligt höga räntor på sina lån. |
| --- | --- |

8.

Kommittén framhåller samtidigt att bristen på harmonisering av medlemsstaternas ekonomiska politik bl.a. medför att medlemsstater med svag ekonomi belastas med orimligt höga räntor på sina lån.

| 9. | Kommittén ifrågasätter om de åtgärder som kommissionen föreslår för att återgå till en strikt tillämpning av stabilitets- och tillväxtpakten verkligen är effektiva och betonar återigen att proportionalitetsprincipen måste respekteras. |
| --- | --- |

9.

Kommittén ifrågasätter om de åtgärder som kommissionen föreslår för att återgå till en strikt tillämpning av stabilitets- och tillväxtpakten verkligen är effektiva och betonar återigen att proportionalitetsprincipen måste respekteras.

| 10. | De omfattande ändringar av sekundärrätten som föreslås i meddelandet kan innebära att förseningar uppstår, och kommittén uppmanar därför medlemsstaterna att omedelbart rätta sig efter stabilitets- och tillväxtpakten, oberoende av dessa ändringar. |
| --- | --- |

10.

De omfattande ändringar av sekundärrätten som föreslås i meddelandet kan innebära att förseningar uppstår, och kommittén uppmanar därför medlemsstaterna att omedelbart rätta sig efter stabilitets- och tillväxtpakten, oberoende av dessa ändringar.

| 11. | Regionkommittén noterar kommissionens förslag i fråga om instrument för att se till att euroländerna uppfyller stabilitetspaktens krav. Vi avvisar dock en eventuell återgång till kommissionens ursprungliga förslag om att införa sanktioner i form av frysta utbetalningar av stöd som beviljats inom ramen för sammanhållningspolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken till medlemsstater som inte uppfyller sina åtaganden, eftersom detta helt går emot proportionalitetsprincipen och särskilt skulle drabba regioner som släpar efter i utvecklingen och som verkligen behöver dessa samfinansierade program för att övervinna sina strukturella svårigheter. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén noterar kommissionens förslag i fråga om instrument för att se till att euroländerna uppfyller stabilitetspaktens krav. Vi avvisar dock en eventuell återgång till kommissionens ursprungliga förslag om att införa sanktioner i form av frysta utbetalningar av stöd som beviljats inom ramen för sammanhållningspolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken till medlemsstater som inte uppfyller sina åtaganden, eftersom detta helt går emot proportionalitetsprincipen och särskilt skulle drabba regioner som släpar efter i utvecklingen och som verkligen behöver dessa samfinansierade program för att övervinna sina strukturella svårigheter.

| 12. | För att EU ska kunna ta sig ur krisen krävs en kombination av åtgärder som innebär en sanering av de offentliga finanserna och en återgång till en stark, balanserad och hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

12.

För att EU ska kunna ta sig ur krisen krävs en kombination av åtgärder som innebär en sanering av de offentliga finanserna och en återgång till en stark, balanserad och hållbar tillväxt.

| 13. | Regionkommittén vill påminna om att europeisk integration inte kan åstadkommas över en natt utan att det är en pågående utvecklingsprocess under vilken en ekonomisk kris som den vi nu befinner oss i kan innebära en möjlighet att införa radikala och omfattande reformer som både kan främja den ekonomiska konkurrenskraften och utveckla Europeiska unionen. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén vill påminna om att europeisk integration inte kan åstadkommas över en natt utan att det är en pågående utvecklingsprocess under vilken en ekonomisk kris som den vi nu befinner oss i kan innebära en möjlighet att införa radikala och omfattande reformer som både kan främja den ekonomiska konkurrenskraften och utveckla Europeiska unionen.

| 14. | ReK anser vidare att de budgetjusteringar som kommer att krävas för att genomföra bestämmelserna i meddelandet kommer att få mycket vittgående konsekvenser på ett stort antal politikområden, t.ex. regional- och socialpolitiken och sammanhållnings- och innovationspolitiken. Kommittén uppmanar därför kommissionen att se till att insatserna för att komma till rätta med underskottet genomförs på ett proportionellt och balanserat sätt. |
| --- | --- |

14.

ReK anser vidare att de budgetjusteringar som kommer att krävas för att genomföra bestämmelserna i meddelandet kommer att få mycket vittgående konsekvenser på ett stort antal politikområden, t.ex. regional- och socialpolitiken och sammanhållnings- och innovationspolitiken. Kommittén uppmanar därför kommissionen att se till att insatserna för att komma till rätta med underskottet genomförs på ett proportionellt och balanserat sätt.

| 15. | ReK uppmanar kommissionen att sträva efter att kombinera de olika strategierna och instrumenten på bästa sätt för att så långt som möjligt minska konsekvenserna av budgetnedskärningarna inom Europa 2020-strategins huvudområden. |
| --- | --- |

15.

ReK uppmanar kommissionen att sträva efter att kombinera de olika strategierna och instrumenten på bästa sätt för att så långt som möjligt minska konsekvenserna av budgetnedskärningarna inom Europa 2020-strategins huvudområden.

| 16. | Kommittén uppmanar kommissionen att undersöka hur EU-medborgarna kan göras mer uppmärksamma på EU:s insatser och hur unionens demokratiska funktion kan stärkas. |
| --- | --- |

16.

Kommittén uppmanar kommissionen att undersöka hur EU-medborgarna kan göras mer uppmärksamma på EU:s insatser och hur unionens demokratiska funktion kan stärkas.

| 17. | Valutaunionen och euron utgör Europeiska unionens mest värdefulla bidrag i samband med skapandet av en inre marknad, lika möjligheter och en likartad levnadsstandard för medborgarna i de olika medlemsstaterna. För att dessa positiva effekter ska kunna upprätthållas och stärkas anser kommittén att unionen bör vara ytterst uppmärksam och försiktig när det gäller att införa ändringar av reglerna. |
| --- | --- |

17.

Valutaunionen och euron utgör Europeiska unionens mest värdefulla bidrag i samband med skapandet av en inre marknad, lika möjligheter och en likartad levnadsstandard för medborgarna i de olika medlemsstaterna. För att dessa positiva effekter ska kunna upprätthållas och stärkas anser kommittén att unionen bör vara ytterst uppmärksam och försiktig när det gäller att införa ändringar av reglerna.

| 18. | Kommittén välkomnar kommissionens och medlemsstaternas gemensamma insatser för att fastställa nationella mål inom ramen för Europa 2020-strategin och upptäcka flaskhalsar som bromsar tillväxten. |
| --- | --- |

18.

Kommittén välkomnar kommissionens och medlemsstaternas gemensamma insatser för att fastställa nationella mål inom ramen för Europa 2020-strategin och upptäcka flaskhalsar som bromsar tillväxten.

| 19. | Regionkommittén framhåller återigen den grundläggande roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar när det gäller att främja strategier för företagande, utbildning, innovation och bekämpning av fattigdom och social utestängning. ReK uppmanar därför medlemsstaterna att förstärka övervakningsmekanismens lokala och regionala dimension för att skapa den trovärdighet och effektivitet som krävs. De lokala och regionala myndigheterna måste också ges möjlighet att delta i såväl utformningen av målen i Europa 2020-strategin som i genomförandet av den politik som är kopplad till strategin. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén framhåller återigen den grundläggande roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar när det gäller att främja strategier för företagande, utbildning, innovation och bekämpning av fattigdom och social utestängning. ReK uppmanar därför medlemsstaterna att förstärka övervakningsmekanismens lokala och regionala dimension för att skapa den trovärdighet och effektivitet som krävs. De lokala och regionala myndigheterna måste också ges möjlighet att delta i såväl utformningen av målen i Europa 2020-strategin som i genomförandet av den politik som är kopplad till strategin.

| 20. | ReK uppmanar medlemsstaterna att verka för att de reformer som har visat sig nödvändiga på grund av krisen genomförs snarast möjligt, eftersom de så snart krisen är över kommer att bidra till ett starkt och konkurrenskraftigt EU. |
| --- | --- |

20.

ReK uppmanar medlemsstaterna att verka för att de reformer som har visat sig nödvändiga på grund av krisen genomförs snarast möjligt, eftersom de så snart krisen är över kommer att bidra till ett starkt och konkurrenskraftigt EU.

EFFEKTIVA OCH TILLVÄXTINRIKTADE ÅTGÄRDER FÖR ATT UPPFYLLA STABILITETSPAKTENS NORMER

| 21. | Regionkommittén påpekar att den budgetära obalansen kan ha uppstått till följd av en rad faktorer, och välkomnar därför Europeiska kommissionens förslag om en ingående kvalitativ granskning av statsskulder. Mot bakgrund av den privata skuldsättningens omfattning välkomnar kommittén att denna faktor tas med i beräkningen vid granskningen, och det är viktigt att ta hänsyn till banksystemets betydelse för en sund ekonomi. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén påpekar att den budgetära obalansen kan ha uppstått till följd av en rad faktorer, och välkomnar därför Europeiska kommissionens förslag om en ingående kvalitativ granskning av statsskulder. Mot bakgrund av den privata skuldsättningens omfattning välkomnar kommittén att denna faktor tas med i beräkningen vid granskningen, och det är viktigt att ta hänsyn till banksystemets betydelse för en sund ekonomi.

| 22. | Frågan är om de planerade sanktionerna är välproportionerade och tillräckligt effektiva, och ReK ställer sig starkt kritisk till alla förslag till nedskärningar av de resurser som står till utvecklingspolitikens förfogande. |
| --- | --- |

22.

Frågan är om de planerade sanktionerna är välproportionerade och tillräckligt effektiva, och ReK ställer sig starkt kritisk till alla förslag till nedskärningar av de resurser som står till utvecklingspolitikens förfogande.

| 23. | Det är viktigt att komma ihåg att sammanhållningspolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken är grundläggande faktorer för EU:s utveckling. Ett eventuellt ifrågasättande av målsättningarna inom dessa områden skulle vara kontraproduktivt och motsäga både meddelandets syfte och EU:s övergripande politiska riktlinjer. Det skulle dock vara lämpligt att de villkor som ställs för att upphäva blockeringen av dessa områdens resurser endast gäller under förutsättning att resurserna förvaltas på ett lämpligt sätt, vilket måste beläggas, och resurserna får inte utnyttjas för andra ändamål. |
| --- | --- |

23.

Det är viktigt att komma ihåg att sammanhållningspolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken är grundläggande faktorer för EU:s utveckling. Ett eventuellt ifrågasättande av målsättningarna inom dessa områden skulle vara kontraproduktivt och motsäga både meddelandets syfte och EU:s övergripande politiska riktlinjer. Det skulle dock vara lämpligt att de villkor som ställs för att upphäva blockeringen av dessa områdens resurser endast gäller under förutsättning att resurserna förvaltas på ett lämpligt sätt, vilket måste beläggas, och resurserna får inte utnyttjas för andra ändamål.

| 24. | Trots säkerhetsåtgärder skulle en mekanism som ska säkerställa att medlemsstaterna uppfyller sina åtaganden och som grundar sig på EU-medel ändå riskera att leda till särskilt negativa konsekvenser, och den kan även göra det ännu svårare att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. För att komma till rätta med missförhållanden har man planerat att återkalla eller ogiltigförklara utbetalningar av EU-medel, vilket kommer leda till att skulden för missförhållandena skjuts över från staten i de berörda länderna till de regionala och lokala myndigheterna, så att medborgarna, arbetstagarna och företagen i varje medlemsstat kollektivt får bära ansvaret för sina nationella regeringars politiska misstag. Att undanhålla resurser för länder som redan är skuldsatta kommer i själva verket att få negativa effekter för deras tillväxt och kan leda till att deras finanser undergrävs ytterligare. |
| --- | --- |

24.

Trots säkerhetsåtgärder skulle en mekanism som ska säkerställa att medlemsstaterna uppfyller sina åtaganden och som grundar sig på EU-medel ändå riskera att leda till särskilt negativa konsekvenser, och den kan även göra det ännu svårare att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. För att komma till rätta med missförhållanden har man planerat att återkalla eller ogiltigförklara utbetalningar av EU-medel, vilket kommer leda till att skulden för missförhållandena skjuts över från staten i de berörda länderna till de regionala och lokala myndigheterna, så att medborgarna, arbetstagarna och företagen i varje medlemsstat kollektivt får bära ansvaret för sina nationella regeringars politiska misstag. Att undanhålla resurser för länder som redan är skuldsatta kommer i själva verket att få negativa effekter för deras tillväxt och kan leda till att deras finanser undergrävs ytterligare.

| 25. | Man bör vara medveten om att straffåtgärder som är relaterade till EU-medel får oundvikliga återverkningar över landsgränserna, vilket utgör ett hot mot upprätthållandet av den territoriella sammanhållningen och undergräver medlemsstaternas åtaganden. |
| --- | --- |

25.

Man bör vara medveten om att straffåtgärder som är relaterade till EU-medel får oundvikliga återverkningar över landsgränserna, vilket utgör ett hot mot upprätthållandet av den territoriella sammanhållningen och undergräver medlemsstaternas åtaganden.

| 26. | För övrigt är det viktigt att ha i åtanke att oproportionerligt stränga straffåtgärder riskerar att minska allmänhetens stöd för det europeiska integrationsarbetet. Man bör därför vidta straffåtgärder som säkerställer att medlemsstaterna respekterar sina skyldigheter, samtidigt som allmänheten får mer ingående information om såväl vikten av budgetdisciplin som betydelsen av strukturfonderna när det gäller att effektivisera den nationella politiken. |
| --- | --- |

26.

För övrigt är det viktigt att ha i åtanke att oproportionerligt stränga straffåtgärder riskerar att minska allmänhetens stöd för det europeiska integrationsarbetet. Man bör därför vidta straffåtgärder som säkerställer att medlemsstaterna respekterar sina skyldigheter, samtidigt som allmänheten får mer ingående information om såväl vikten av budgetdisciplin som betydelsen av strukturfonderna när det gäller att effektivisera den nationella politiken.

| 27. | De planerade straffåtgärderna måste vara genomförbara och övertygande, eftersom man endast på så sätt kan gå vidare utan att den nya stabilitets- och tillväxtpakten sätts på spel. |
| --- | --- |

27.

De planerade straffåtgärderna måste vara genomförbara och övertygande, eftersom man endast på så sätt kan gå vidare utan att den nya stabilitets- och tillväxtpakten sätts på spel.

| 28. | Europeiska kommissionen och rådet bör granska hur man snabbare skulle kunna vidta åtgärder vid budgetunderskott, samtidigt som man respekterar både subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och principen om ett gradvis införande av sanktioner. |
| --- | --- |

28.

Europeiska kommissionen och rådet bör granska hur man snabbare skulle kunna vidta åtgärder vid budgetunderskott, samtidigt som man respekterar både subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och principen om ett gradvis införande av sanktioner.

| 29. | Regionkommittén uppmuntrar medlemsstaterna att tillämpa nedifrån-och-upp-principen för att rätta sig efter stabilitets- och tillväxtpaktens föreskrifter, och att – när så krävs – med hjälp av anpassning av sina institutioner införliva de budgetdisciplinära kraven i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén uppmuntrar medlemsstaterna att tillämpa nedifrån-och-upp-principen för att rätta sig efter stabilitets- och tillväxtpaktens föreskrifter, och att – när så krävs – med hjälp av anpassning av sina institutioner införliva de budgetdisciplinära kraven i sin nationella lagstiftning.

| 30. | Det är även viktigt att tillämpa nedifrån-och-upp-principen när det gäller de lokala och regionala myndigheternas förutsättningar att förvalta sina resurser på ett lämpligt sätt, att genomföra sin ekonomiska politik, och att i god tid upptäcka de problem som hindrar dem i utvecklingen. |
| --- | --- |

30.

Det är även viktigt att tillämpa nedifrån-och-upp-principen när det gäller de lokala och regionala myndigheternas förutsättningar att förvalta sina resurser på ett lämpligt sätt, att genomföra sin ekonomiska politik, och att i god tid upptäcka de problem som hindrar dem i utvecklingen.

| 31. | Medlemsstaterna uppmuntras också att verka för en ökad decentralisering av förvaltningen av de finansiella medel som har avsatts för sammanhållningspolitiken, för att främja insynen och ansvarstagandet i samband med hanteringen av EU-medel. Endast de regionala myndigheterna har ingående kunskap om lokala och regionala behov och är i stånd att åstadkomma nödvändiga förbättringar och anpassningar. De lokala och regionala myndigheternas ansvar inom förvaltningen av de tillgängliga EU-medlen kommer följaktligen endast att framstå allt tydligare. |
| --- | --- |

31.

Medlemsstaterna uppmuntras också att verka för en ökad decentralisering av förvaltningen av de finansiella medel som har avsatts för sammanhållningspolitiken, för att främja insynen och ansvarstagandet i samband med hanteringen av EU-medel. Endast de regionala myndigheterna har ingående kunskap om lokala och regionala behov och är i stånd att åstadkomma nödvändiga förbättringar och anpassningar. De lokala och regionala myndigheternas ansvar inom förvaltningen av de tillgängliga EU-medlen kommer följaktligen endast att framstå allt tydligare.

EN VARSAM SAMORDNING AV TILLVÄXTEN, MED AKTIV MEDVERKAN FRÅN DE REGIONALA MYNDIGHETERNAS SIDA

| 32. | För att stärka euron och den inre marknaden är det nödvändigt att lägga grunden till en bättre gemensam finansiell förvaltning i Europa, som bland annat kommer att fokusera på att stoppa det spekulativa bruket av produkter för att täcka bristerna i statsskulderna, eller transaktioner via skatteparadis. |
| --- | --- |

32.

För att stärka euron och den inre marknaden är det nödvändigt att lägga grunden till en bättre gemensam finansiell förvaltning i Europa, som bland annat kommer att fokusera på att stoppa det spekulativa bruket av produkter för att täcka bristerna i statsskulderna, eller transaktioner via skatteparadis.

| 33. | ReK välkomnar förslaget att införa en ”europeisk termin” som en homogen ram för kontrollen av medlemsstaternas budgetförfaranden och skuldnivåer, liksom förslaget att utöka kontrollen så att det även omfattar makroekonomiska obalanser. |
| --- | --- |

33.

ReK välkomnar förslaget att införa en ”europeisk termin” som en homogen ram för kontrollen av medlemsstaternas budgetförfaranden och skuldnivåer, liksom förslaget att utöka kontrollen så att det även omfattar makroekonomiska obalanser.

| 34. | De lokala och regionala myndigheternas ansvar för att både bestämma budgetarnas inriktning och genomföra dem har än så länge inte fått tillräcklig uppmärksamhet, och Regionkommittén erbjuder sig därför att stå till tjänst vid utformningen av den europeiska terminen, via möjligheten att reagera på kommissionens årliga rapport om tillväxten i unionen, som granskas under rådets vårtoppmöte. För att uppnå målsättningarna bör man vid samordningen av den ekonomiska politiken försäkra sig om att de regionala och lokala myndigheterna medverkar i tillräcklig omfattning, framför allt de regioner som har lagstiftningsbefogenhet på detta område. |
| --- | --- |

34.

De lokala och regionala myndigheternas ansvar för att både bestämma budgetarnas inriktning och genomföra dem har än så länge inte fått tillräcklig uppmärksamhet, och Regionkommittén erbjuder sig därför att stå till tjänst vid utformningen av den europeiska terminen, via möjligheten att reagera på kommissionens årliga rapport om tillväxten i unionen, som granskas under rådets vårtoppmöte. För att uppnå målsättningarna bör man vid samordningen av den ekonomiska politiken försäkra sig om att de regionala och lokala myndigheterna medverkar i tillräcklig omfattning, framför allt de regioner som har lagstiftningsbefogenhet på detta område.

| 35. | De instrument som föreslås i raden av samordningsåtgärder bör ta hänsyn till samspelet mellan horisontella politikområden på lokal nivå och budgetpolitikens centrala roll, och instrumenten bör också utformas så att de fungerar ur ett varaktigt och långsiktigt perspektiv. En aktiv arbetsmarknadspolitik bör också utgöra en del av detta åtgärdsprogram. |
| --- | --- |

35.

De instrument som föreslås i raden av samordningsåtgärder bör ta hänsyn till samspelet mellan horisontella politikområden på lokal nivå och budgetpolitikens centrala roll, och instrumenten bör också utformas så att de fungerar ur ett varaktigt och långsiktigt perspektiv. En aktiv arbetsmarknadspolitik bör också utgöra en del av detta åtgärdsprogram.

| 36. | Inbördes utvärdering och utbytet av goda arbetsmetoder är av mycket stor betydelse både när man utarbetar och genomför budgetar, med det finns samtidigt en risk att de föreslagna lösningarna kan orsaka fördröjningar och byråkratiska komplikationer i arbetet med att utarbeta, anta och genomföra medlemsstaternas budgetar. |
| --- | --- |

36.

Inbördes utvärdering och utbytet av goda arbetsmetoder är av mycket stor betydelse både när man utarbetar och genomför budgetar, med det finns samtidigt en risk att de föreslagna lösningarna kan orsaka fördröjningar och byråkratiska komplikationer i arbetet med att utarbeta, anta och genomföra medlemsstaternas budgetar.

| 37. | För att kunna uppnå en nödvändig ekonomisk tillväxt måste man i medlemsstaterna genomföra nödvändiga strukturreformer på en rad områden, till exempel när det gäller budgetåtstramningspolitiken och kontrollen av offentliga utgifter, kunskaps- och innovationspolitiken, skyddet av de mest utsatta samhällsgrupperna inom ramen för socialpolitiken, konkurrenspolitiken och arbetet för att förbättra de offentliga tjänsternas effektivitet. Mot denna bakgrund uppmanar kommittén medlemsstaterna att sätta upp ambitiösa mål för Europa 2020-strategin, och ber rådet att godkänna en generös ökning av EU:s budget så att de medel som står till förfogande motsvarar målsättningarna. |
| --- | --- |

37.

För att kunna uppnå en nödvändig ekonomisk tillväxt måste man i medlemsstaterna genomföra nödvändiga strukturreformer på en rad områden, till exempel när det gäller budgetåtstramningspolitiken och kontrollen av offentliga utgifter, kunskaps- och innovationspolitiken, skyddet av de mest utsatta samhällsgrupperna inom ramen för socialpolitiken, konkurrenspolitiken och arbetet för att förbättra de offentliga tjänsternas effektivitet. Mot denna bakgrund uppmanar kommittén medlemsstaterna att sätta upp ambitiösa mål för Europa 2020-strategin, och ber rådet att godkänna en generös ökning av EU:s budget så att de medel som står till förfogande motsvarar målsättningarna.

| 38. | Regionkommittén ser fram mot Europeiska kommissionens förslag till lagstiftning och kommer uppmärksamt att följa hur medlemsstaternas regionala och lokala myndigheter påverkas av dessa förslag. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén ser fram mot Europeiska kommissionens förslag till lagstiftning och kommer uppmärksamt att följa hur medlemsstaternas regionala och lokala myndigheter påverkas av dessa förslag.

Bryssel den 1 december 2010

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/23

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Integreringen av romerna i samhället och i näringslivet”

2011/C 42/05

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén konstaterar att romerna fortfarande är diskriminerade och utsatta för olika former av social utestängning i många medlemsstater, att romernas sanitära och socioekonomiska villkor i allmänhet är sämre än för andra etniska minoriteter, att elevnärvaron i skolan är lägre och att arbetslösheten är högre. Kommittén vill än en gång understryka att utestängningen av romer har stora ekonomiska konsekvenser i form av direkta och indirekta kostnader. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén konstaterar att romerna fortfarande är diskriminerade och utsatta för olika former av social utestängning i många medlemsstater, att romernas sanitära och socioekonomiska villkor i allmänhet är sämre än för andra etniska minoriteter, att elevnärvaron i skolan är lägre och att arbetslösheten är högre. Kommittén vill än en gång understryka att utestängningen av romer har stora ekonomiska konsekvenser i form av direkta och indirekta kostnader.

| — | ReK konstaterar att det allmänt sett inte råder någon brist på EU-medel som kan användas för utveckling av program för integrering av romer, men att dessa inte används kontinuerligt och i tillräcklig utsträckning på nationell, regional och lokal nivå. Ett hinder för utnyttjandet är också romernas låga grad av deltagande i planeringsverksamheten. |
| --- | --- |

—

ReK konstaterar att det allmänt sett inte råder någon brist på EU-medel som kan användas för utveckling av program för integrering av romer, men att dessa inte används kontinuerligt och i tillräcklig utsträckning på nationell, regional och lokal nivå. Ett hinder för utnyttjandet är också romernas låga grad av deltagande i planeringsverksamheten.

| — | ReK anser att den europeiska plattformens insats för integreringen av romerna skulle vara effektivare och få bättre resultat om samordningsmekanismen fick officiell status med deltagande från kommissionens och alla medlemsstaters sida och med ett tätare samarbete med lokala och regionala myndigheter och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

—

ReK anser att den europeiska plattformens insats för integreringen av romerna skulle vara effektivare och få bättre resultat om samordningsmekanismen fick officiell status med deltagande från kommissionens och alla medlemsstaters sida och med ett tätare samarbete med lokala och regionala myndigheter och icke-statliga organisationer.

| — | ReK anser att a) man inte bör överlåta åt de lokala myndigheterna att ensamma genomföra politiken för den sociala integreringen av romerna, b) det behövs territoriellt integrerade regionala strategier och former för samarbete med de länder varifrån romerna ursprungligen kommer, c) den lokala politiken bara kan genomföras inom ramen för en välfungerande europeisk rörlighet och en europeisk och nationell politik för att bekämpa diskriminering. |
| --- | --- |

—

ReK anser att a) man inte bör överlåta åt de lokala myndigheterna att ensamma genomföra politiken för den sociala integreringen av romerna, b) det behövs territoriellt integrerade regionala strategier och former för samarbete med de länder varifrån romerna ursprungligen kommer, c) den lokala politiken bara kan genomföras inom ramen för en välfungerande europeisk rörlighet och en europeisk och nationell politik för att bekämpa diskriminering.

| — | Kommittén åtar sig att samarbeta med kommissionen, europeiska organ och medlemsstaterna för att främja en enhetlig och harmoniserad politik, befästa bästa praxis och sprida de resultat som uppnåtts, främja ökad medvetenhet inom den lokala förvaltningen och förbättra de lokala myndigheternas möjligheter att planera och genomföra projekt, i syfte att avlägsna alla former av diskriminering mot och segregering av romer och främja deras integrering. |
| --- | --- |

—

Kommittén åtar sig att samarbeta med kommissionen, europeiska organ och medlemsstaterna för att främja en enhetlig och harmoniserad politik, befästa bästa praxis och sprida de resultat som uppnåtts, främja ökad medvetenhet inom den lokala förvaltningen och förbättra de lokala myndigheternas möjligheter att planera och genomföra projekt, i syfte att avlägsna alla former av diskriminering mot och segregering av romer och främja deras integrering.

| Föredragande | : | Alvaro Ancisi (IT–PPE), kommunfullmäktigeledamot i Ravenna |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Integreringen av romerna i samhället och i näringslivet

  KOM(2010) 133 slutlig |

Föredragande

:

Alvaro Ancisi (IT–PPE), kommunfullmäktigeledamot i Ravenna

Referensdokument

:

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Integreringen av romerna i samhället och i näringslivet

KOM(2010) 133 slutlig

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Bakgrund: Problemets varaktighet samt instrument och politik på EU-nivå

| 1. | Regionkommittén ser positivt på Europeiska kommissionens meddelande och ställer sig bakom bedömningen att EU och medlemsstaterna har ett gemensamt ansvar gentemot romerna. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén ser positivt på Europeiska kommissionens meddelande och ställer sig bakom bedömningen att EU och medlemsstaterna har ett gemensamt ansvar gentemot romerna.

| 2. | Kommittén vill understryka att kommissionen bör skapa en ram som främjar dialogen mellan medlemsstaterna, för att omsätta EU:s grundläggande värderingar i praktiken, i syfte att förebygga och motverka diskriminering och främlingsfientlighet samt främja integrationen av den största etniska minoriteten i EU. |
| --- | --- |

2.

Kommittén vill understryka att kommissionen bör skapa en ram som främjar dialogen mellan medlemsstaterna, för att omsätta EU:s grundläggande värderingar i praktiken, i syfte att förebygga och motverka diskriminering och främlingsfientlighet samt främja integrationen av den största etniska minoriteten i EU.

| 3. | Kommittén stöder analysen i kommissionens arbetsdokument ”Roma in Europe: The Implementation of European Union Instruments and Policies for Roma Inclusion – Progress Report 2008–2010” från den 7 april 2010. |
| --- | --- |

3.

Kommittén stöder analysen i kommissionens arbetsdokument ”Roma in Europe: The Implementation of European Union Instruments and Policies for Roma Inclusion – Progress Report 2008–2010” från den 7 april 2010.

| 4. | ReK anser att kommissionens åtgärder är lämpliga mot bakgrund av subsidiaritetsprincipen och det faktum att romerna finns i många länder och drabbas av omfattande social utestängning i olika delar av Europa, inbegripet i kandidatländer och potentiella kandidatländer. Kommittén konstaterar att proportionalitetsprincipen respekteras, eftersom kommissionens åtgärder inte innebär att rättsliga instrument inrättas utan endast att samordningsåtgärder fastställs inom ramen för den öppna samordningsmetoden. |
| --- | --- |

4.

ReK anser att kommissionens åtgärder är lämpliga mot bakgrund av subsidiaritetsprincipen och det faktum att romerna finns i många länder och drabbas av omfattande social utestängning i olika delar av Europa, inbegripet i kandidatländer och potentiella kandidatländer. Kommittén konstaterar att proportionalitetsprincipen respekteras, eftersom kommissionens åtgärder inte innebär att rättsliga instrument inrättas utan endast att samordningsåtgärder fastställs inom ramen för den öppna samordningsmetoden.

| 5. | Anslutningen av de nya medlemsstaterna, varifrån majoriteten av romerna kommer, innebar att deras medborgare också blev EU-medborgare fullt ut och fick samma rättigheter som EU-medborgare från övriga medlemsstater. Till dessa rättigheter hör inte minst rätten till fri rörlighet, som är en av EU:s grundläggande rättigheter och som nämns i unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Anslutningsavtalen ger medlemsstaterna rätt att tillfälligt begränsa rättigheterna för medborgare från dessa stater, men enbart i fråga om tillträde till arbetsmarknaden. Direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier är däremot tillämpligt på alla EU-medborgare utan åtskillnad. |
| --- | --- |

5.

Anslutningen av de nya medlemsstaterna, varifrån majoriteten av romerna kommer, innebar att deras medborgare också blev EU-medborgare fullt ut och fick samma rättigheter som EU-medborgare från övriga medlemsstater. Till dessa rättigheter hör inte minst rätten till fri rörlighet, som är en av EU:s grundläggande rättigheter och som nämns i unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Anslutningsavtalen ger medlemsstaterna rätt att tillfälligt begränsa rättigheterna för medborgare från dessa stater, men enbart i fråga om tillträde till arbetsmarknaden. Direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier är däremot tillämpligt på alla EU-medborgare utan åtskillnad.

| 6. | Eventuella begränsningar av tillträdet till arbetsmarknaden i överensstämmelse med EU-lagstiftningen får inte leda till en utsatt situation för dessa medborgare, och medlemsstaternas handläggningstid för ansökningar om arbets- och uppehållstillstånd bör inte vara längre än tre månader, eftersom detta skulle innebära att dessa medborgare i själva verket saknar möjlighet att vistas längre än tre månader i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

Eventuella begränsningar av tillträdet till arbetsmarknaden i överensstämmelse med EU-lagstiftningen får inte leda till en utsatt situation för dessa medborgare, och medlemsstaternas handläggningstid för ansökningar om arbets- och uppehållstillstånd bör inte vara längre än tre månader, eftersom detta skulle innebära att dessa medborgare i själva verket saknar möjlighet att vistas längre än tre månader i vissa medlemsstater.

| 7. | Regionkommittén konstaterar särskilt att romerna fortfarande diskrimineras och utsätts för olika former av social utestängning i många medlemsstater, att romernas sanitära och socioekonomiska villkor i allmänhet är sämre än för andra etniska minoriteter, att elevnärvaron i skolan är lägre och att arbetslösheten är högre. Kommittén betonar att utestängningen av romer har stora ekonomiska konsekvenser i form av direkta och indirekta kostnader. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén konstaterar särskilt att romerna fortfarande diskrimineras och utsätts för olika former av social utestängning i många medlemsstater, att romernas sanitära och socioekonomiska villkor i allmänhet är sämre än för andra etniska minoriteter, att elevnärvaron i skolan är lägre och att arbetslösheten är högre. Kommittén betonar att utestängningen av romer har stora ekonomiska konsekvenser i form av direkta och indirekta kostnader.

| 8. | Följaktligen vill ReK uppmana kommissionen att se till att den nationella lagstiftningen överensstämmer med EU:s lagstiftning och dessutom undersöka om praxis ligger i linje med en korrekt tolkning av EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

8.

Följaktligen vill ReK uppmana kommissionen att se till att den nationella lagstiftningen överensstämmer med EU:s lagstiftning och dessutom undersöka om praxis ligger i linje med en korrekt tolkning av EU:s lagstiftning.

| 9. | ReK hävdar att politiken, oavsett om den förs på nationell eller lokal nivå, inte får stigmatisera eller instrumentalisera romerna eller på konstlat sätt prioritera säkerhetstänkandet på bekostnad av romernas ekonomiska och sociala integration. Kommittén påpekar särskilt att utvisning av grupper av romer utan att varje enskilt fall utreds strider mot EU:s rättsliga garantier. Medlemsstaterna uppmanas att inte verkställa beslut om återsändande till hemlandet som bygger på bestämmelser som specifikt riktas mot romerna. |
| --- | --- |

9.

ReK hävdar att politiken, oavsett om den förs på nationell eller lokal nivå, inte får stigmatisera eller instrumentalisera romerna eller på konstlat sätt prioritera säkerhetstänkandet på bekostnad av romernas ekonomiska och sociala integration. Kommittén påpekar särskilt att utvisning av grupper av romer utan att varje enskilt fall utreds strider mot EU:s rättsliga garantier. Medlemsstaterna uppmanas att inte verkställa beslut om återsändande till hemlandet som bygger på bestämmelser som specifikt riktas mot romerna.

| 10. | Regionkommittén är medveten om att begreppet ”rom” som används i detta dokument är en ”paraplydefinition” som även omfattar andra befolkningsgrupper med liknande kulturella kännetecken och en historia som präglas av marginalisering och social utestängning i det europeiska samhället (sinti, zigenare, resandefolket, kalé, ashkali osv.), men kommittén vänder sig mot alla försök att förenkla situationen och tillskriva grupperna en gemensam sociokulturell tillhörighet. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén är medveten om att begreppet ”rom” som används i detta dokument är en ”paraplydefinition” som även omfattar andra befolkningsgrupper med liknande kulturella kännetecken och en historia som präglas av marginalisering och social utestängning i det europeiska samhället (sinti, zigenare, resandefolket, kalé, ashkali osv.), men kommittén vänder sig mot alla försök att förenkla situationen och tillskriva grupperna en gemensam sociokulturell tillhörighet.

| 11. | ReK konstaterar att de instrument och den politik som antagits på EU-nivå för att främja romernas integration är på sin plats, men att det finns brister i genomförandet på nationell, regional och lokal nivå. Detta beror dels på att det saknas starka partnerskap och samordningsmekanismer, dels på att man på lokal nivå inte har genomfört lämpliga åtgärder för att förändra romernas konkreta levnadsvillkor. |
| --- | --- |

11.

ReK konstaterar att de instrument och den politik som antagits på EU-nivå för att främja romernas integration är på sin plats, men att det finns brister i genomförandet på nationell, regional och lokal nivå. Detta beror dels på att det saknas starka partnerskap och samordningsmekanismer, dels på att man på lokal nivå inte har genomfört lämpliga åtgärder för att förändra romernas konkreta levnadsvillkor.

| 12. | Kommittén vill emellertid understryka att de lokala myndigheternas problem och svårigheter inte bara kan återföras på förvaltningens och lokalsamhällets fördomar och stereotyper, utan i allmänhet också på staten, som fastställer regelverket, på en inte alltid tydlig fördelning av befogenheterna mellan olika förvaltningsnivåer i kampen mot social utestängning samt på bristande vertikalt samarbete mellan centralregering och lokala myndigheter. ReK vill påminna om att merparten av de många goda metoder för social integrering av romerna som utvecklats på europeisk nivå grundar sig på projekt och försök som genomförts av de lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

12.

Kommittén vill emellertid understryka att de lokala myndigheternas problem och svårigheter inte bara kan återföras på förvaltningens och lokalsamhällets fördomar och stereotyper, utan i allmänhet också på staten, som fastställer regelverket, på en inte alltid tydlig fördelning av befogenheterna mellan olika förvaltningsnivåer i kampen mot social utestängning samt på bristande vertikalt samarbete mellan centralregering och lokala myndigheter. ReK vill påminna om att merparten av de många goda metoder för social integrering av romerna som utvecklats på europeisk nivå grundar sig på projekt och försök som genomförts av de lokala myndigheterna.

| 13. | ReK konstaterar att det allmänt sett inte råder någon brist på EU-medel som kan användas för utveckling av program för integrering av romer (Europeiska socialfonden – ESF, Europeiska regionala utvecklingsfonden – ERUF samt Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling – EJFLU), men att dessa inte används kontinuerligt och i tillräcklig utsträckning på nationell, regional och lokal nivå. Ett hinder för utnyttjandet är också romernas låga grad av deltagande i planeringsverksamheten, som ibland beror på att de inte lyckas mobilisera sig och bli aktiva medlemmar av civilsamhället. |
| --- | --- |

13.

ReK konstaterar att det allmänt sett inte råder någon brist på EU-medel som kan användas för utveckling av program för integrering av romer (Europeiska socialfonden – ESF, Europeiska regionala utvecklingsfonden – ERUF samt Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling – EJFLU), men att dessa inte används kontinuerligt och i tillräcklig utsträckning på nationell, regional och lokal nivå. Ett hinder för utnyttjandet är också romernas låga grad av deltagande i planeringsverksamheten, som ibland beror på att de inte lyckas mobilisera sig och bli aktiva medlemmar av civilsamhället.

| 14. | Regionkommittén anser att det är nödvändigt att kommissionen och medlemsstaterna, i partnerskap med lokala myndigheter, i högre grad och genom samordnade insatser framhåller de perspektiv som öppnats genom EU:s politik och finansieringsprogram för social integration av den romska minoriteten, i synnerhet de konkreta åtgärder som riktas mot romska grupper som har flyttat till ett annat land. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén anser att det är nödvändigt att kommissionen och medlemsstaterna, i partnerskap med lokala myndigheter, i högre grad och genom samordnade insatser framhåller de perspektiv som öppnats genom EU:s politik och finansieringsprogram för social integration av den romska minoriteten, i synnerhet de konkreta åtgärder som riktas mot romska grupper som har flyttat till ett annat land.

EU-plattform för integrering av romerna

| 15. | Regionkommittén håller med om att ”En EU-plattform för integrering av romerna” erbjuder ett forum för samarbete mellan alla berörda aktörer som på olika nivåer främjar romernas integration (stater, internationella organisationer, icke-statliga organisationer, sakkunniga, det civila samhället) samt ett forum för medlemsstaternas utbyte av god praxis och erfarenheter. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén håller med om att ”En EU-plattform för integrering av romerna” erbjuder ett forum för samarbete mellan alla berörda aktörer som på olika nivåer främjar romernas integration (stater, internationella organisationer, icke-statliga organisationer, sakkunniga, det civila samhället) samt ett forum för medlemsstaternas utbyte av god praxis och erfarenheter.

| 16. | Den europeiska plattformens insats för integreringen av romerna skulle vara effektivare och få bättre resultat om samordningsmekanismen fick officiell status med deltagande från kommissionens och alla medlemsstaters sida och med ett tätare samarbete med lokala och regionala myndigheter och icke-statliga organisationer. Med en sådan formell mekanism skulle plattformen kunna samordna och effektivt genomföra den europeiska, nationella, regionala och lokala politik som rör romernas sociala integration och utvärdera politikens resultat på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

16.

Den europeiska plattformens insats för integreringen av romerna skulle vara effektivare och få bättre resultat om samordningsmekanismen fick officiell status med deltagande från kommissionens och alla medlemsstaters sida och med ett tätare samarbete med lokala och regionala myndigheter och icke-statliga organisationer. Med en sådan formell mekanism skulle plattformen kunna samordna och effektivt genomföra den europeiska, nationella, regionala och lokala politik som rör romernas sociala integration och utvärdera politikens resultat på ett effektivt sätt.

| 17. | Kommittén instämmer i att det finns ett behov av att i projektplanering, genomförande och utvärdering av politiken för integrering av romerna tillämpa de tio grundläggande principer för integrering av romerna som utarbetades inom den europeiska integrationsplattformen i april 2009, nämligen:






  1. | Konstruktiv, pragmatisk och icke-diskriminerande politik |
| --- | --- | --- |

17.

Kommittén instämmer i att det finns ett behov av att i projektplanering, genomförande och utvärdering av politiken för integrering av romerna tillämpa de tio grundläggande principer för integrering av romerna som utarbetades inom den europeiska integrationsplattformen i april 2009, nämligen:

1.

Konstruktiv, pragmatisk och icke-diskriminerande politik

| 2. | Tydlig men inte exkluderande målinriktning |
| --- | --- |

2.

Tydlig men inte exkluderande målinriktning

| 3. | Interkulturell strategi |
| --- | --- |

3.

Interkulturell strategi

| 4. | Målet om integrering |
| --- | --- |

4.

Målet om integrering

| 5. | Medvetenhet om jämställdhetsdimensionen |
| --- | --- |

5.

Medvetenhet om jämställdhetsdimensionen

| 6. | Överföring av evidensbaserad politik |
| --- | --- |

6.

Överföring av evidensbaserad politik

| 7. | Användning av gemenskapsinstrument |
| --- | --- |

7.

Användning av gemenskapsinstrument

| 8. | Regionala och lokala myndigheters delaktighet |
| --- | --- |

8.

Regionala och lokala myndigheters delaktighet

| 9. | Det civila samhällets delaktighet |
| --- | --- |

9.

Det civila samhällets delaktighet

| 10. | Aktivt deltagande av romerna |
| --- | --- |

10.

Aktivt deltagande av romerna

| 18. | ReK ser positivt på det spanska ordförandeskapets konkreta förslag ”Integrated European Platform for Roma Inclusion – Road Map” av den 30 juni 2010 för genomförande av de slutsatser om främjande av romers integrering som antogs vid mötet i rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) den 7 juni 2010, vars syfte är att sätta upp specifika mål på medellång sikt för att främja den romska befolkningens integrering. |
| --- | --- |

18.

ReK ser positivt på det spanska ordförandeskapets konkreta förslag ”Integrated European Platform for Roma Inclusion – Road Map” av den 30 juni 2010 för genomförande av de slutsatser om främjande av romers integrering som antogs vid mötet i rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) den 7 juni 2010, vars syfte är att sätta upp specifika mål på medellång sikt för att främja den romska befolkningens integrering.

| 19. | ReK stöder kommissionens tydliga ståndpunkt att den fria rörligheten helt och fullt måste gälla de romer som är EU-medborgare på samma villkor som den gäller för övriga EU-medborgare. |
| --- | --- |

19.

ReK stöder kommissionens tydliga ståndpunkt att den fria rörligheten helt och fullt måste gälla de romer som är EU-medborgare på samma villkor som den gäller för övriga EU-medborgare.

De regionala och lokala myndigheternas roll i politiken för integrering av romerna

| 20. | Ett effektivt genomförande av dessa principer kräver att lösningarna inte bara tas fram på EU-nivå, utan framför allt i de enskilda medlemsstaterna och på regional och lokal nivå (se ”Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om integration av minoriteter – romer”, EUT C 27, 3.2.2009). |
| --- | --- |

20.

Ett effektivt genomförande av dessa principer kräver att lösningarna inte bara tas fram på EU-nivå, utan framför allt i de enskilda medlemsstaterna och på regional och lokal nivå (se ”Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om integration av minoriteter – romer”, EUT C 27, 3.2.2009).

| 21. | ReK anser emellertid att a) man inte bör överlåta åt de lokala myndigheterna att ensamma genomföra politiken för den sociala integreringen av romerna, vare sig de romska gemenskaperna är infödda eller har uppstått inom ramen för den inomeuropeiska rörligheten, b) det behövs territoriellt integrerade regionala strategier och former för samarbete med de länder varifrån romerna ursprungligen kommer, c) den lokala politiken bara kan genomföras inom ramen för en välfungerande europeisk rörlighet och en europeisk och nationell politik för att bekämpa diskriminering. |
| --- | --- |

21.

ReK anser emellertid att a) man inte bör överlåta åt de lokala myndigheterna att ensamma genomföra politiken för den sociala integreringen av romerna, vare sig de romska gemenskaperna är infödda eller har uppstått inom ramen för den inomeuropeiska rörligheten, b) det behövs territoriellt integrerade regionala strategier och former för samarbete med de länder varifrån romerna ursprungligen kommer, c) den lokala politiken bara kan genomföras inom ramen för en välfungerande europeisk rörlighet och en europeisk och nationell politik för att bekämpa diskriminering.

| 22. | Det krävs å ena sidan att medlemsstaterna snabbt antar lagstiftning som gör de europeiska bestämmelserna mot diskriminering och för skyddet av rättigheter effektiva och tillämpliga, och å andra sidan att långsiktiga processer inleds på grundval av de lokala och regionala myndigheternas politik mot diskriminering, det civila samhällets delaktighet, romernas aktiva deltagande, medvetenhet om jämställdhetsdimensionen och en interkulturell strategi. |
| --- | --- |

22.

Det krävs å ena sidan att medlemsstaterna snabbt antar lagstiftning som gör de europeiska bestämmelserna mot diskriminering och för skyddet av rättigheter effektiva och tillämpliga, och å andra sidan att långsiktiga processer inleds på grundval av de lokala och regionala myndigheternas politik mot diskriminering, det civila samhällets delaktighet, romernas aktiva deltagande, medvetenhet om jämställdhetsdimensionen och en interkulturell strategi.

| 23. | Kommittén är medveten om att politiken för integrering av romerna i fråga om barns skolgång och utbildning för ungdomar, integrering på arbetsmarknaden, förbättrade hälsovillkor och boende bör ingå som en del i de lokala och regionala myndigheternas politik för att bekämpa fattigdom och för social integration. |
| --- | --- |

23.

Kommittén är medveten om att politiken för integrering av romerna i fråga om barns skolgång och utbildning för ungdomar, integrering på arbetsmarknaden, förbättrade hälsovillkor och boende bör ingå som en del i de lokala och regionala myndigheternas politik för att bekämpa fattigdom och för social integration.

| 24. | ReK instämmer i kommissionens åsikt att det främsta målet är ett samhälle präglat av integration, inte en ny form av etnisk segregering. Därför är det av största vikt att den offentliga politiken särskilt, men inte enbart, har romerna som målgrupp och att åtgärderna vidtas inom en vidare politisk ram och ingår i medlemsstaternas planer för bekämpning av social utestängning och fattigdom i EU. Tillvägagångssättet bör vara övergripande och flerdimensionellt och man bör ta hänsyn till komplexiteten och den ömsesidiga samverkan mellan olika faktorer som leder till socialt utanförskap och fattigdom. |
| --- | --- |

24.

ReK instämmer i kommissionens åsikt att det främsta målet är ett samhälle präglat av integration, inte en ny form av etnisk segregering. Därför är det av största vikt att den offentliga politiken särskilt, men inte enbart, har romerna som målgrupp och att åtgärderna vidtas inom en vidare politisk ram och ingår i medlemsstaternas planer för bekämpning av social utestängning och fattigdom i EU. Tillvägagångssättet bör vara övergripande och flerdimensionellt och man bör ta hänsyn till komplexiteten och den ömsesidiga samverkan mellan olika faktorer som leder till socialt utanförskap och fattigdom.

| 25. | Kommittén är medveten om de lokala och regionala myndigheternas grundläggande och strategiska roll i arbetet med att öka allmänhetens medvetenhet, motverka rasistiska, främlingsfientliga och diskriminerande attityder i lokalsamhällena och främja ett interkulturellt samhälle. ReK anser också att de regionala och lokala myndigheterna bör ha de verktyg som krävs för att motverka spridning av stereotyper i medierna, främja etiskt korrekt information och verka för en icke-diskriminerande attityd i den allmänna opinionen. |
| --- | --- |

25.

Kommittén är medveten om de lokala och regionala myndigheternas grundläggande och strategiska roll i arbetet med att öka allmänhetens medvetenhet, motverka rasistiska, främlingsfientliga och diskriminerande attityder i lokalsamhällena och främja ett interkulturellt samhälle. ReK anser också att de regionala och lokala myndigheterna bör ha de verktyg som krävs för att motverka spridning av stereotyper i medierna, främja etiskt korrekt information och verka för en icke-diskriminerande attityd i den allmänna opinionen.

| 26. | ReK anser att de regionala och lokala myndigheterna har en grundläggande och strategisk roll när det gäller att positivt utnyttja den resurs som romerna utgör som medvetna aktörer i integreringsprocessen, sprida information till romerna om deras rättigheter och främja deltagande på gräsrotsnivå i romska icke-statliga organisationer och organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

26.

ReK anser att de regionala och lokala myndigheterna har en grundläggande och strategisk roll när det gäller att positivt utnyttja den resurs som romerna utgör som medvetna aktörer i integreringsprocessen, sprida information till romerna om deras rättigheter och främja deltagande på gräsrotsnivå i romska icke-statliga organisationer och organisationer i det civila samhället.

| 27. | Kommittén anser att politiken för integrering av romerna kräver särskild planering och extra resurser: integrering av barn i förskole- och skolmiljön, med särskilt stöd t.ex. i form av kulturförmedling och kollektiva transporter; stimulansåtgärder för inträde på arbetsmarknaden genom kompetenshöjning och mikrokrediter så att man undviker en segregerad arbetsmarknad; särskilda insatser för de mest riskutsatta och sårbara grupperna, t.ex. kvinnor, samt antagande av en politik för bosättning i städer och bostäder som inte leder till marginalisering. |
| --- | --- |

27.

Kommittén anser att politiken för integrering av romerna kräver särskild planering och extra resurser: integrering av barn i förskole- och skolmiljön, med särskilt stöd t.ex. i form av kulturförmedling och kollektiva transporter; stimulansåtgärder för inträde på arbetsmarknaden genom kompetenshöjning och mikrokrediter så att man undviker en segregerad arbetsmarknad; särskilda insatser för de mest riskutsatta och sårbara grupperna, t.ex. kvinnor, samt antagande av en politik för bosättning i städer och bostäder som inte leder till marginalisering.

De regionala och lokala myndigheternas prioriteringar för social och ekonomisk integrering av romerna i Europa

| 28. | Regionkommittén anser att de lokala myndigheterna genom sin stadsplanerings- och byggnationspolitik kan spela en strategisk roll och att de kan ha ett enormt inflytande för att undanröja villkor som skapar utestängning och innebär att romerna hamnar i en risksituation. Boendelösningar som inte innebär segregering och diskriminering och som gör att man kan stänga de olagliga läger där romska grupper ofta bor, kan ha en positiv inverkan på hälsovillkoren och tillgången till utbildning och sysselsättning. För att främja en sådan politik antog nyligen Europaparlamentet mycket lägligt åtgärder som uttryckligen är avsedda för romerna och som utvidgar Europeiska regionala utvecklingsfondens insatsområde till att omfatta bostadsprogram för marginaliserade grupper i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén anser att de lokala myndigheterna genom sin stadsplanerings- och byggnationspolitik kan spela en strategisk roll och att de kan ha ett enormt inflytande för att undanröja villkor som skapar utestängning och innebär att romerna hamnar i en risksituation. Boendelösningar som inte innebär segregering och diskriminering och som gör att man kan stänga de olagliga läger där romska grupper ofta bor, kan ha en positiv inverkan på hälsovillkoren och tillgången till utbildning och sysselsättning. För att främja en sådan politik antog nyligen Europaparlamentet mycket lägligt åtgärder som uttryckligen är avsedda för romerna och som utvidgar Europeiska regionala utvecklingsfondens insatsområde till att omfatta bostadsprogram för marginaliserade grupper i samtliga medlemsstater.

| 29. | Regionkommittén understryker att EU:s politik och finansieringsprogram för den sociala integrationen av romerna har ett mervärde när det gäller att uppnå målen i Europa 2020-strategin, i synnerhet när det gäller utbildning och utrotning av fattigdom. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén understryker att EU:s politik och finansieringsprogram för den sociala integrationen av romerna har ett mervärde när det gäller att uppnå målen i Europa 2020-strategin, i synnerhet när det gäller utbildning och utrotning av fattigdom.

| 30. | Genom sin politik för lika möjligheter, integrering av jämställdhetsperspektivet och skydd av kvinnors rättigheter i samband med barns födsel kan lokala och regionala myndigheter spela en strategisk roll i att bekämpa den diskriminering på flera grunder som romska kvinnor utsätts för och undanröja villkor som möjliggör utnyttjande, ge dem garanterad tillgång till hälsovård och utbildning och motverka det våld som kvinnor utsätts för inom familjen och i samhället. |
| --- | --- |

30.

Genom sin politik för lika möjligheter, integrering av jämställdhetsperspektivet och skydd av kvinnors rättigheter i samband med barns födsel kan lokala och regionala myndigheter spela en strategisk roll i att bekämpa den diskriminering på flera grunder som romska kvinnor utsätts för och undanröja villkor som möjliggör utnyttjande, ge dem garanterad tillgång till hälsovård och utbildning och motverka det våld som kvinnor utsätts för inom familjen och i samhället.

| 31. | De lokala och regionala myndigheterna kan genom sin politik för skydd av barn, barnomsorg och rätten till utbildning spela en strategisk roll när det gäller integreringen av romska barn i förskola, skola, förebyggande hälsoskydd och hälsovård samt sociala och idrottsliga sammanhang som är avsedda för hela befolkningen. De skulle på så vis bidra till att redan från barndomen undanröja orsaker till utestängning och främja lika möjligheter i fråga om tillgång, eliminera kulturella fördomar och stereotyper samt främja samexistens. |
| --- | --- |

31.

De lokala och regionala myndigheterna kan genom sin politik för skydd av barn, barnomsorg och rätten till utbildning spela en strategisk roll när det gäller integreringen av romska barn i förskola, skola, förebyggande hälsoskydd och hälsovård samt sociala och idrottsliga sammanhang som är avsedda för hela befolkningen. De skulle på så vis bidra till att redan från barndomen undanröja orsaker till utestängning och främja lika möjligheter i fråga om tillgång, eliminera kulturella fördomar och stereotyper samt främja samexistens.

| 32. | Kommittén hoppas att de regionala och lokala myndigheterna för att klara en sådan offentlig politik säkrar en större och bredare tillgång till EU-medel (ESF, ERUF och EJFLU), som kan användas för att utveckla program för integrering av romerna. De skulle då kunna öka den egna planerings- och genomförandekapaciteten i fråga om integrationspolitiken. Kommittén understryker att information och tekniskt stöd bör ställas till förfogande för dessa processer, bl.a. i syfte att undvika isolerade och tillfälliga åtgärder utan strukturella effekter på företeelsen. |
| --- | --- |

32.

Kommittén hoppas att de regionala och lokala myndigheterna för att klara en sådan offentlig politik säkrar en större och bredare tillgång till EU-medel (ESF, ERUF och EJFLU), som kan användas för att utveckla program för integrering av romerna. De skulle då kunna öka den egna planerings- och genomförandekapaciteten i fråga om integrationspolitiken. Kommittén understryker att information och tekniskt stöd bör ställas till förfogande för dessa processer, bl.a. i syfte att undvika isolerade och tillfälliga åtgärder utan strukturella effekter på företeelsen.

| 33. | Kommittén anser att kommissionens samordnande roll är av grundläggande betydelse för de lokala och regionala myndigheterna när det gäller att ta fram instrument för att främja utbyte av god praxis, sprida kunskap om värdefulla erfarenheter, utveckla modeller för olika arbetssätt och sprida dessa, övervaka politiken samt främja inte bara utbyten mellan medlemsstaterna utan också upprättande av nätverk mellan lokala och regionala myndigheter och aktörer i det civila samhället. |
| --- | --- |

33.

Kommittén anser att kommissionens samordnande roll är av grundläggande betydelse för de lokala och regionala myndigheterna när det gäller att ta fram instrument för att främja utbyte av god praxis, sprida kunskap om värdefulla erfarenheter, utveckla modeller för olika arbetssätt och sprida dessa, övervaka politiken samt främja inte bara utbyten mellan medlemsstaterna utan också upprättande av nätverk mellan lokala och regionala myndigheter och aktörer i det civila samhället.

| 34. | ReK understryker att den romska befolkningen i EU-länderna, kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna inte utgör någon homogen grupp, och att man därför behöver olika tillvägagångssätt för att kunna beakta de olika historiska, geografiska, ekonomiska, sociala, kulturella och lagstiftningsmässiga aspekterna (framför allt för romska grupper som har flyttat till ett annat land och som kan vara medborgare i EU-länder eller i tredjeländer, statslösa eller flyktingar). Kommittén framhåller att denna komplexitet utgör en svårighet inte bara för medlemsstaterna, utan också för de regionala och lokala myndigheterna, när det gäller att ta fram och pröva effektiva integreringsstrategier och att främja positiva attitydförändringar hos medborgarna och i det civila samhället. |
| --- | --- |

34.

ReK understryker att den romska befolkningen i EU-länderna, kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna inte utgör någon homogen grupp, och att man därför behöver olika tillvägagångssätt för att kunna beakta de olika historiska, geografiska, ekonomiska, sociala, kulturella och lagstiftningsmässiga aspekterna (framför allt för romska grupper som har flyttat till ett annat land och som kan vara medborgare i EU-länder eller i tredjeländer, statslösa eller flyktingar). Kommittén framhåller att denna komplexitet utgör en svårighet inte bara för medlemsstaterna, utan också för de regionala och lokala myndigheterna, när det gäller att ta fram och pröva effektiva integreringsstrategier och att främja positiva attitydförändringar hos medborgarna och i det civila samhället.

| 35. | ReK understryker att personer som är socialt utstötta eller lever i fattigdom i allmänhet löper större risk att ha ett osocialt beteende och hamna i kriminalitet. Detta skapar otrygghet hos befolkningen och en känsla av att den allmänna ordningen är hotad, vilket i sin tur ger upphov till social oro och eventuellt leder till reaktioner av nedsättande och diskriminerande natur. För romernas del utgör detta ytterligare ett hinder för integreringen i samhället. Inom ramen för sitt ansvar för lokal säkerhet och polisiär verksamhet kan lokala och regionala myndigheter, i samordning med brottsbekämpande organ, spela en strategisk roll när det gäller att se till att lagar följs, svara för allmänhetens säkerhet och samexistensen i samhället och se till att man undviker att kriminalisera hela grupper. |
| --- | --- |

35.

ReK understryker att personer som är socialt utstötta eller lever i fattigdom i allmänhet löper större risk att ha ett osocialt beteende och hamna i kriminalitet. Detta skapar otrygghet hos befolkningen och en känsla av att den allmänna ordningen är hotad, vilket i sin tur ger upphov till social oro och eventuellt leder till reaktioner av nedsättande och diskriminerande natur. För romernas del utgör detta ytterligare ett hinder för integreringen i samhället. Inom ramen för sitt ansvar för lokal säkerhet och polisiär verksamhet kan lokala och regionala myndigheter, i samordning med brottsbekämpande organ, spela en strategisk roll när det gäller att se till att lagar följs, svara för allmänhetens säkerhet och samexistensen i samhället och se till att man undviker att kriminalisera hela grupper.

| 36. | Kommittén åtar sig att samarbeta med kommissionen, europeiska organ och medlemsstaterna för att främja en enhetlig och harmoniserad politik, befästa bästa praxis och sprida de resultat som uppnåtts, främja ökad medvetenhet inom den lokala förvaltningen och förbättra de lokala myndigheternas möjligheter att planera och genomföra projekt, i syfte att avlägsna alla former av diskriminering mot och segregering av romer och främja deras integrering. |
| --- | --- |

36.

Kommittén åtar sig att samarbeta med kommissionen, europeiska organ och medlemsstaterna för att främja en enhetlig och harmoniserad politik, befästa bästa praxis och sprida de resultat som uppnåtts, främja ökad medvetenhet inom den lokala förvaltningen och förbättra de lokala myndigheternas möjligheter att planera och genomföra projekt, i syfte att avlägsna alla former av diskriminering mot och segregering av romer och främja deras integrering.

| 37. | Kommittén lovar att, med anledning av nästa högtidlighållande av FN:s minnesdag över förintelsens offer den 27 januari 2011, hissa romernas flagga vid ReK:s byggnad till minne av ”Porajmos”, förintelsen av romerna, som en symbolisk handling för att främja den process för romernas sociala integration som inleddes 2010 under Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning. ReK föreslår att de lokala och regionala myndigheterna i medlemsstaterna samma dag hissar romernas flagga som ett bevis på deras engagemang i integrationsprocessen och i kampen mot diskriminering. |
| --- | --- |

37.

Kommittén lovar att, med anledning av nästa högtidlighållande av FN:s minnesdag över förintelsens offer den 27 januari 2011, hissa romernas flagga vid ReK:s byggnad till minne av ”Porajmos”, förintelsen av romerna, som en symbolisk handling för att främja den process för romernas sociala integration som inleddes 2010 under Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning. ReK föreslår att de lokala och regionala myndigheterna i medlemsstaterna samma dag hissar romernas flagga som ett bevis på deras engagemang i integrationsprocessen och i kampen mot diskriminering.

Bryssel den 1 december 2010

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/28

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn”

2011/C 42/06

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen i och med grönboken om att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn inlett en europeisk diskussion om förutsättningarna för att förbättra den kreativa och innovativa miljön i Europa för att stimulera potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn till stöd för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen i och med grönboken om att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn inlett en europeisk diskussion om förutsättningarna för att förbättra den kreativa och innovativa miljön i Europa för att stimulera potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn till stöd för tillväxt och sysselsättning.

| — | Regionkommittén ställer sig också positiv till att man på europeisk nivå allt mer erkänner den roll som den kulturella och den kreativa sektorn spelar när det handlar om att stödja kreativitet och nyskapande. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén ställer sig också positiv till att man på europeisk nivå allt mer erkänner den roll som den kulturella och den kreativa sektorn spelar när det handlar om att stödja kreativitet och nyskapande.

| — | Regionkommittén påminner om att de sektorer som nämns i samband med den kulturella och den kreativa sektorn, framför allt kultur, forskning, utbildning, turism och sysselsättning, i de flesta medlemsstater faller inom de lokala och regionala organens ansvarsområde. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén påminner om att de sektorer som nämns i samband med den kulturella och den kreativa sektorn, framför allt kultur, forskning, utbildning, turism och sysselsättning, i de flesta medlemsstater faller inom de lokala och regionala organens ansvarsområde.

| — | Kommittén betonar att ett framgångsrikt genomförande av Europa 2020-strategins huvudinitiativ, däribland ”den digitala agendan”, förutsätter ett djärvt nyskapande. I detta sammanhang är den kreativa sektorns roll framför allt att generera tvärvetenskapliga och mångkulturella lösningar. För detta behöver Europa fördomsfria och banbrytande lokala och regionala aktörer som skapar samhällsinnovationer, vilka i sin tur ger upphov till global affärsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Kommittén betonar att ett framgångsrikt genomförande av Europa 2020-strategins huvudinitiativ, däribland ”den digitala agendan”, förutsätter ett djärvt nyskapande. I detta sammanhang är den kreativa sektorns roll framför allt att generera tvärvetenskapliga och mångkulturella lösningar. För detta behöver Europa fördomsfria och banbrytande lokala och regionala aktörer som skapar samhällsinnovationer, vilka i sin tur ger upphov till global affärsverksamhet.

| Föredragande | : | Ursula Männle (DE–PPE), ledamot av Bayerns delstatsparlament |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Grönbok om att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn
  KOM(2010) 183 slutlig |

Föredragande

:

Ursula Männle (DE–PPE), ledamot av Bayerns delstatsparlament

Referensdokument

:

Grönbok om att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn

KOM(2010) 183 slutlig

I.   INLEDNING

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén konstaterar att de lokala och regionala myndigheterna i hela EU bär ett stort ansvar för politiken på kulturområdet. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén konstaterar att de lokala och regionala myndigheterna i hela EU bär ett stort ansvar för politiken på kulturområdet.

| 2. | De lokala och regionala myndigheterna spelar också en central roll när det gäller att främja och vårda kulturen, framför allt när det handlar om att bevara kulturarvet och gynna konstnärliga innovationer (1). |
| --- | --- |

2.

De lokala och regionala myndigheterna spelar också en central roll när det gäller att främja och vårda kulturen, framför allt när det handlar om att bevara kulturarvet och gynna konstnärliga innovationer (1).

| 3. | Med tanke på de lokala och regionala myndigheternas närhet till medborgarna är dessa strategiskt lämpade att skapa kontakt med olika kulturer och former av kulturell verksamhet inom EU och att effektivt mobilisera de lokala och regionala samhällena till stöd för en bättre interkulturell dialog (2). |
| --- | --- |

3.

Med tanke på de lokala och regionala myndigheternas närhet till medborgarna är dessa strategiskt lämpade att skapa kontakt med olika kulturer och former av kulturell verksamhet inom EU och att effektivt mobilisera de lokala och regionala samhällena till stöd för en bättre interkulturell dialog (2).

| 4. | De lokala och regionala myndigheterna kan också på ett effektivt sätt mobilisera medborgarna att engagera sig i kreativ (3) och nyskapande verksamhet. |
| --- | --- |

4.

De lokala och regionala myndigheterna kan också på ett effektivt sätt mobilisera medborgarna att engagera sig i kreativ (3) och nyskapande verksamhet.

| 5. | Den kulturella och den kreativa sektorn bidrar i hög grad till den lokala och regionala utvecklingen och till utvecklingen av städerna, eftersom dessa sektorer gör de europeiska städerna och regionerna mer attraktiva, utvecklar den hållbara turismen och skapar nya arbetstillfällen. De är av grundläggande betydelse för en konkurrenskraftig och innovativ marknadsekonomi i Europa (4). |
| --- | --- |

5.

Den kulturella och den kreativa sektorn bidrar i hög grad till den lokala och regionala utvecklingen och till utvecklingen av städerna, eftersom dessa sektorer gör de europeiska städerna och regionerna mer attraktiva, utvecklar den hållbara turismen och skapar nya arbetstillfällen. De är av grundläggande betydelse för en konkurrenskraftig och innovativ marknadsekonomi i Europa (4).

| 6. | Enligt en studie om kulturekonomi i Europa som bolaget KEA European Affairs genomförde för kommissionens räkning 2006 är kultursektorn i sig mycket dynamisk när det handlar om ekonomisk aktivitet och om att skapa arbetstillfällen inom EU. 2004 beräknades antalet personer som arbetar inom denna sektor uppgå till 5,8 miljoner, dvs. 3,1 % av alla arbetstagare i EU-25. Dessutom bidrog kultursektorn under 2003 med cirka 2,6 % till EU:s BNP, och tillväxten inom denna sektor låg mellan 1999 och 2003 betydligt högre än i ekonomin som helhet (5). |
| --- | --- |

6.

Enligt en studie om kulturekonomi i Europa som bolaget KEA European Affairs genomförde för kommissionens räkning 2006 är kultursektorn i sig mycket dynamisk när det handlar om ekonomisk aktivitet och om att skapa arbetstillfällen inom EU. 2004 beräknades antalet personer som arbetar inom denna sektor uppgå till 5,8 miljoner, dvs. 3,1 % av alla arbetstagare i EU-25. Dessutom bidrog kultursektorn under 2003 med cirka 2,6 % till EU:s BNP, och tillväxten inom denna sektor låg mellan 1999 och 2003 betydligt högre än i ekonomin som helhet (5).

| 7. | I grönboken talar kommissionen om den digitala revolutionen som ett tillfälle till större tillväxt för den kulturella och den kreativa sektorn. Den kulturella och den kreativa sektorn står inför snabba förändringar i sin omgivning, där den (globala) digitala informations- och kommunikationstekniken (IKT) har betydande effekter på alla sektorer som ingår i värdekedjan. |
| --- | --- |

7.

I grönboken talar kommissionen om den digitala revolutionen som ett tillfälle till större tillväxt för den kulturella och den kreativa sektorn. Den kulturella och den kreativa sektorn står inför snabba förändringar i sin omgivning, där den (globala) digitala informations- och kommunikationstekniken (IKT) har betydande effekter på alla sektorer som ingår i värdekedjan.

| 8. | Under förutsättning att IKT:s fulla potential utnyttjas, med vederbörlig hänsyn till intressena hos slutanvändarna, tillhandahållarna av kulturinnehåll och IKT-leverantörerna, och att man ser över traditionella produktions- och distributionsmönster, kan detta ge en större publik och större marknader för de skapande talangerna och ett mer varierat kulturinnehåll för alla. |
| --- | --- |

8.

Under förutsättning att IKT:s fulla potential utnyttjas, med vederbörlig hänsyn till intressena hos slutanvändarna, tillhandahållarna av kulturinnehåll och IKT-leverantörerna, och att man ser över traditionella produktions- och distributionsmönster, kan detta ge en större publik och större marknader för de skapande talangerna och ett mer varierat kulturinnehåll för alla.

| 9. | Kommittén gläder sig över att kommissionen i detta sammanhang kommer att arbeta med tre stora politiska ramar som avsevärt kommer att påverka de grundläggande förutsättningarna för den kulturella och kreativa sektorn i en digital miljö, och som bygger på tidigare samrådsprocesser. Det handlar om följande:






  — | Den digitala agendan för Europa, som är ett av de sju huvudinitiativen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- | --- |

9.

Kommittén gläder sig över att kommissionen i detta sammanhang kommer att arbeta med tre stora politiska ramar som avsevärt kommer att påverka de grundläggande förutsättningarna för den kulturella och kreativa sektorn i en digital miljö, och som bygger på tidigare samrådsprocesser. Det handlar om följande:

—

Den digitala agendan för Europa, som är ett av de sju huvudinitiativen i Europa 2020-strategin.

| — | Det ledande initiativet ”Innovationsunionen”, inom vilket specifika insatser kommer att göras för att stärka den kulturella och den kreativa sektorn som katalysatorer för innovation och strukturell förändring. |
| --- | --- |

—

Det ledande initiativet ”Innovationsunionen”, inom vilket specifika insatser kommer att göras för att stärka den kulturella och den kreativa sektorn som katalysatorer för innovation och strukturell förändring.

| — | EU-strategin för immateriella rättigheter, som kommer att ha en naturlig inriktning på användning och hantering av rättigheter samt på en jämvikt mellan det skydd som krävs för och livsdugligheten hos skapandet och behovet av att främja utarbetandet av nya tjänster och företagsmodeller. |
| --- | --- |

—

EU-strategin för immateriella rättigheter, som kommer att ha en naturlig inriktning på användning och hantering av rättigheter samt på en jämvikt mellan det skydd som krävs för och livsdugligheten hos skapandet och behovet av att främja utarbetandet av nya tjänster och företagsmodeller.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

| 10. | Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen i och med grönboken om att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn inlett en europeisk diskussion om förutsättningarna för att förbättra den kreativa och innovativa miljön i Europa för att stimulera potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn till stöd för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen i och med grönboken om att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn inlett en europeisk diskussion om förutsättningarna för att förbättra den kreativa och innovativa miljön i Europa för att stimulera potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn till stöd för tillväxt och sysselsättning.

| 11. | Regionkommittén ställer sig positiv till att kulturen i hela grönboken betraktas som ett instrument för lokal och regional utveckling. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén ställer sig positiv till att kulturen i hela grönboken betraktas som ett instrument för lokal och regional utveckling.

| 12. | Regionkommittén ställer sig också positiv till att man på europeisk nivå allt mer erkänner den roll som den kulturella och den kreativa sektorn spelar när det handlar om att stödja kreativitet och nyskapande. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén ställer sig också positiv till att man på europeisk nivå allt mer erkänner den roll som den kulturella och den kreativa sektorn spelar när det handlar om att stödja kreativitet och nyskapande.

| 13. | Regionkommittén anser att innovationspolitiken, såväl på EU-nivå som på nationell, lokal och regional nivå, kan bidra till att kulturella och kreativa sektorer kopplas samman. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén anser att innovationspolitiken, såväl på EU-nivå som på nationell, lokal och regional nivå, kan bidra till att kulturella och kreativa sektorer kopplas samman.

| 14. | Regionkommittén välkomnar kommissionens planer på att ta hänsyn till behoven hos den kulturella och den kreativa sektorn i sina ledande initiativ. Kommissionen agerar på så sätt i perfekt överensstämmelse med artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén välkomnar kommissionens planer på att ta hänsyn till behoven hos den kulturella och den kreativa sektorn i sina ledande initiativ. Kommissionen agerar på så sätt i perfekt överensstämmelse med artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 15. | Regionkommittén påminner om att de sektorer som nämns i samband med den kulturella och den kreativa sektorn, framför allt kultur, forskning, utbildning, turism och sysselsättning, i de flesta medlemsstater faller inom de lokala och regionala organens ansvarsområde. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén påminner om att de sektorer som nämns i samband med den kulturella och den kreativa sektorn, framför allt kultur, forskning, utbildning, turism och sysselsättning, i de flesta medlemsstater faller inom de lokala och regionala organens ansvarsområde.

| 16. | Regionkommittén framhåller att den kulturella och den kreativa sektorn inte bara är av stor betydelse för utveckling, sysselsättning och konkurrenskraft utan också kan bidra till att främja den lokala och regionala kulturidentiteten och mångfalden. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén framhåller att den kulturella och den kreativa sektorn inte bara är av stor betydelse för utveckling, sysselsättning och konkurrenskraft utan också kan bidra till att främja den lokala och regionala kulturidentiteten och mångfalden.

| 17. | De lokala myndigheterna spelar en viktig roll i fråga om infrastrukturen (lokaler för repetition, uppträdande och produktion), strategi och planering (kulturella strategier, initiativ till utveckling av sektorn) och nätverksbyggande. De lokala myndigheterna ger också stöd till lokaler för konst och kultur och omfattande investeringar i unga, kreativa talanger. |
| --- | --- |

17.

De lokala myndigheterna spelar en viktig roll i fråga om infrastrukturen (lokaler för repetition, uppträdande och produktion), strategi och planering (kulturella strategier, initiativ till utveckling av sektorn) och nätverksbyggande. De lokala myndigheterna ger också stöd till lokaler för konst och kultur och omfattande investeringar i unga, kreativa talanger.

| 18. | Regionkommittén påminner om vikten av mångfald och flerspråkighet som särskilda europeiska egenskaper som bidrar till att stimulera kreativiteten. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén påminner om vikten av mångfald och flerspråkighet som särskilda europeiska egenskaper som bidrar till att stimulera kreativiteten.

| 19. | ReK vill gärna se att tillräcklig hänsyn tas till riskgrupper inom kulturella och kreativa sektorer. |
| --- | --- |

19.

ReK vill gärna se att tillräcklig hänsyn tas till riskgrupper inom kulturella och kreativa sektorer.

| 20. | Regionkommittén anser att inrättandet av en ram som stimulerar de kreativa sektorernas utveckling i EU-länderna skulle medföra ett större mervärde på europeisk nivå och möjligen också leda till att EU:s medlemsstater, regioner och städer började utarbeta program och initiativ till stöd för samarbete mellan de främsta aktörerna. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén anser att inrättandet av en ram som stimulerar de kreativa sektorernas utveckling i EU-länderna skulle medföra ett större mervärde på europeisk nivå och möjligen också leda till att EU:s medlemsstater, regioner och städer började utarbeta program och initiativ till stöd för samarbete mellan de främsta aktörerna.

| 21. | Regionkommittén framhåller vikten av att stärka den lokala och regionala nivån för att utveckla den kulturella och den kreativa sektorn i Europa, och anser därför att kommissionen i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen bör involvera de lokala och regionala myndigheterna i aktiviteter med anknytning till grönboken. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén framhåller vikten av att stärka den lokala och regionala nivån för att utveckla den kulturella och den kreativa sektorn i Europa, och anser därför att kommissionen i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen bör involvera de lokala och regionala myndigheterna i aktiviteter med anknytning till grönboken.

| 22. | Regionkommittén instämmer i att man måste öka de europeiska investeringarna i nya, intelligenta, hållbara och kreativa källor. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén instämmer i att man måste öka de europeiska investeringarna i nya, intelligenta, hållbara och kreativa källor.

| 23. | Regionkommittén anser att de små och medelstora företagen bör ges särskilt stöd på alla administrativa nivåer, eftersom de har goda förutsättningar att fånga upp nya talanger och stärka utvecklingen i den kulturella och den kreativa sektorn i Europa. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén anser att de små och medelstora företagen bör ges särskilt stöd på alla administrativa nivåer, eftersom de har goda förutsättningar att fånga upp nya talanger och stärka utvecklingen i den kulturella och den kreativa sektorn i Europa.

| 24. | Regionkommittén påminner om att de lokala och regionala myndigheterna inom ramen för sina utvecklingsstrategier med framgång integrerat den kulturella och den kreativa sektorn på många områden, och detta har bidragit till att stärka de lokala ekonomierna. Det är i synnerhet de lokala och regionala myndigheterna som har möjlighet att upprätta nätverk och databaser för unga artister, främja ungdomars utbildning på det konstnärliga och kulturella området, hjälpa unga artister med deras karriär, starta multimediala och multikulturella experiment, ställa offentliga lokaler till förfogande för unga artisters arbete, få en yngre publik att utnyttja det konstnärliga och kulturella utbudet, stödja ungdomsföreningar på det kulturella och konstnärliga området, samt främja innovation i samband med lokala traditioner och yrken. |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén påminner om att de lokala och regionala myndigheterna inom ramen för sina utvecklingsstrategier med framgång integrerat den kulturella och den kreativa sektorn på många områden, och detta har bidragit till att stärka de lokala ekonomierna. Det är i synnerhet de lokala och regionala myndigheterna som har möjlighet att upprätta nätverk och databaser för unga artister, främja ungdomars utbildning på det konstnärliga och kulturella området, hjälpa unga artister med deras karriär, starta multimediala och multikulturella experiment, ställa offentliga lokaler till förfogande för unga artisters arbete, få en yngre publik att utnyttja det konstnärliga och kulturella utbudet, stödja ungdomsföreningar på det kulturella och konstnärliga området, samt främja innovation i samband med lokala traditioner och yrken.

| 25. | Regionkommittén anser därför att man bör skapa förutsättningar för överföring av god praxis, för att stärka kunskaperna samt för att skapa nät i syfte att sprida erfarenheter av möjligheterna att utnyttja potentialen hos dessa sektorer. Utöver detta rekommenderar ReK också att den kulturella och den kreativa sektorn, med hänsyn till deras bidrag, omfattas av de generella principerna inom EU:s ekonomiska och sociala sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén anser därför att man bör skapa förutsättningar för överföring av god praxis, för att stärka kunskaperna samt för att skapa nät i syfte att sprida erfarenheter av möjligheterna att utnyttja potentialen hos dessa sektorer. Utöver detta rekommenderar ReK också att den kulturella och den kreativa sektorn, med hänsyn till deras bidrag, omfattas av de generella principerna inom EU:s ekonomiska och sociala sammanhållningspolitik.

| 26. | Därför anser ReK att resultatbaserade avtal skulle kunna vara ett konstruktivt sätt att främja samarbetet mellan lokal och nationell nivå. Vid denna typ av avtal åtar sig respektive styresnivå att arbeta för att uppnå överenskomna resultat i syfte att underlätta utvecklingen av den kulturella och den kreativa sektorn på lokal nivå. |
| --- | --- |

26.

Därför anser ReK att resultatbaserade avtal skulle kunna vara ett konstruktivt sätt att främja samarbetet mellan lokal och nationell nivå. Vid denna typ av avtal åtar sig respektive styresnivå att arbeta för att uppnå överenskomna resultat i syfte att underlätta utvecklingen av den kulturella och den kreativa sektorn på lokal nivå.

| 27. | Regionkommittén konstaterar att kreativiteten har rötter på lokal nivå. För den kulturella och den kreativa sektorn måste det alltså utvecklas lokala nät, kluster, företagskuvöser och partnerskap mellan konst- och formgivnings(hög)skolor, universitet och företag. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén konstaterar att kreativiteten har rötter på lokal nivå. För den kulturella och den kreativa sektorn måste det alltså utvecklas lokala nät, kluster, företagskuvöser och partnerskap mellan konst- och formgivnings(hög)skolor, universitet och företag.

| 28. | ReK uppmanar läroanstalter och högskolor för konst och design att inleda ett nära samarbete med sina motsvarigheter inom andra sektorer. Kommittén hoppas att detta leder till nya förbund och andra funktionella och strukturella lösningar som resulterar i helt nya europeiska produkter och tjänster, som blir föregångare vad gäller framgångsrik global affärsverksamhet. Ungdomars fördomsfrihet är ofta en framgångsfaktor av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

28.

ReK uppmanar läroanstalter och högskolor för konst och design att inleda ett nära samarbete med sina motsvarigheter inom andra sektorer. Kommittén hoppas att detta leder till nya förbund och andra funktionella och strukturella lösningar som resulterar i helt nya europeiska produkter och tjänster, som blir föregångare vad gäller framgångsrik global affärsverksamhet. Ungdomars fördomsfrihet är ofta en framgångsfaktor av avgörande betydelse.

| 29. | Regionkommittén konstaterar att de kulturella aktiviteterna också kan utnyttjas för att stödja den sociala sammanhållningen, eftersom de utvecklar människors interkulturella förståelse och bygger upp starka positiva kontakter mellan människor med olika bakgrund i fråga om arbete och utbildning och på så sätt stärker potentialen hos den kulturella och den kreativa sektorn. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén konstaterar att de kulturella aktiviteterna också kan utnyttjas för att stödja den sociala sammanhållningen, eftersom de utvecklar människors interkulturella förståelse och bygger upp starka positiva kontakter mellan människor med olika bakgrund i fråga om arbete och utbildning och på så sätt stärker potentialen hos den kulturella och den kreativa sektorn.

| 30. | Regionkommittén påminner om att den kulturella mångfalden i Europa är en viktig ekonomisk och komparativ fördel. Regionkommittén anser att man bör använda investeringar i kulturella aktiviteter för att stödja den kulturella mångfalden i Europa och den interkulturella dialogen för att på så sätt stärka den kulturella och den sociala integrationen. |
| --- | --- |

30.

Regionkommittén påminner om att den kulturella mångfalden i Europa är en viktig ekonomisk och komparativ fördel. Regionkommittén anser att man bör använda investeringar i kulturella aktiviteter för att stödja den kulturella mångfalden i Europa och den interkulturella dialogen för att på så sätt stärka den kulturella och den sociala integrationen.

| 31. | Regionkommittén påminner om att potentialen hos den kulturella och den kreativa sektorn endast kan utnyttjas med framgång om EU i sina insatser på kulturområdet fokuserar på kulturens icke-materiella betydelse för samhället. Regionkommittén framhåller därför att stödet till kulturutbildning och kulturellt samarbete är en förutsättning för att samhällets kreativa resurser ska kunna utnyttjas och för att kulturindustrin ska blomstra. Kultur existerar utan kulturindustrin, men för att kulturindustrin ska kunna existera krävs kultur (6). |
| --- | --- |

31.

Regionkommittén påminner om att potentialen hos den kulturella och den kreativa sektorn endast kan utnyttjas med framgång om EU i sina insatser på kulturområdet fokuserar på kulturens icke-materiella betydelse för samhället. Regionkommittén framhåller därför att stödet till kulturutbildning och kulturellt samarbete är en förutsättning för att samhällets kreativa resurser ska kunna utnyttjas och för att kulturindustrin ska blomstra. Kultur existerar utan kulturindustrin, men för att kulturindustrin ska kunna existera krävs kultur (6).

| 32. | ReK utgår från att de problem och hinder som uppstår i samband med utvecklingen av kulturella och kreativa sektorer kartläggs och angrips på lämplig politisk nivå. |
| --- | --- |

32.

ReK utgår från att de problem och hinder som uppstår i samband med utvecklingen av kulturella och kreativa sektorer kartläggs och angrips på lämplig politisk nivå.

| 33. | Regionkommittén anser att kommissionen bör göra en bedömning av relevansen hos strukturfonderna och hos befintliga och framtida program på områdena kultur, audiovisuella medier, ungdomar och utbildning med avseende på vilken potential de har när det handlar om att stödja de kreativa sektorerna. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén anser att kommissionen bör göra en bedömning av relevansen hos strukturfonderna och hos befintliga och framtida program på områdena kultur, audiovisuella medier, ungdomar och utbildning med avseende på vilken potential de har när det handlar om att stödja de kreativa sektorerna.

| 34. | Kommittén framhåller särskilt att EU bör stödja och främja mobiliteten när det gäller unga artister i Europa, inrättandet av internationella nätverk och sammanslutningar för artister, samt utbyten och ”kreativa kursgårdar” för unga artister i EU och tredjeländer. |
| --- | --- |

34.

Kommittén framhåller särskilt att EU bör stödja och främja mobiliteten när det gäller unga artister i Europa, inrättandet av internationella nätverk och sammanslutningar för artister, samt utbyten och ”kreativa kursgårdar” för unga artister i EU och tredjeländer.

| 35. | Regionkommittén anser att kommissionen inom ramen för åtgärderna med anknytning till grönboken bör beakta de finansiella och administrativa behoven hos de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén anser att kommissionen inom ramen för åtgärderna med anknytning till grönboken bör beakta de finansiella och administrativa behoven hos de lokala och regionala myndigheterna.

| 36. | Det finns behov av att utveckla gemensamma indikatorer, koder och definitioner för att kunna mäta sysselsättning och marknadseffekter av den kulturella och kreativa sektorn. |
| --- | --- |

36.

Det finns behov av att utveckla gemensamma indikatorer, koder och definitioner för att kunna mäta sysselsättning och marknadseffekter av den kulturella och kreativa sektorn.

III.   SLUTSATSER

| 37. | Den kulturella och den kreativa sektorn kan spela en viktig roll i Europa i arbetet för att uppfylla ekonomiska och sociala mål på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

37.

Den kulturella och den kreativa sektorn kan spela en viktig roll i Europa i arbetet för att uppfylla ekonomiska och sociala mål på lokal och regional nivå.

| 38. | Den kulturella och den kreativa sektorn har en mycket stor betydelse inom ramen för den kulturella agendan, eftersom de bidrar till att närsamhället och den lokala ekonomin uppnår resultat inom flera vitt skilda politikområden, till exempel ekonomisk utveckling, utbildning, ett livslångt lärande, ett säkert närsamhälle och rättsväsendet. |
| --- | --- |

38.

Den kulturella och den kreativa sektorn har en mycket stor betydelse inom ramen för den kulturella agendan, eftersom de bidrar till att närsamhället och den lokala ekonomin uppnår resultat inom flera vitt skilda politikområden, till exempel ekonomisk utveckling, utbildning, ett livslångt lärande, ett säkert närsamhälle och rättsväsendet.

| 39. | Regionkommittén anser att besöksnäring/turism bör ingå i beskrivningarna av den kulturella och kreativa sektorn. |
| --- | --- |

39.

Regionkommittén anser att besöksnäring/turism bör ingå i beskrivningarna av den kulturella och kreativa sektorn.

| 40. | I ekonomin efter krisen kan kulturen spela en roll om målen för socialpolitiken ska uppnås på ett kreativt sätt – som en form av stöd till innovation i syfte att uppnå effekter på det sociala området. Kulturen och konsten kan ändra beteenden och skapa nya sociala förhållanden, som motiverar människor med sådana förmågor till kreativitet. |
| --- | --- |

40.

I ekonomin efter krisen kan kulturen spela en roll om målen för socialpolitiken ska uppnås på ett kreativt sätt – som en form av stöd till innovation i syfte att uppnå effekter på det sociala området. Kulturen och konsten kan ändra beteenden och skapa nya sociala förhållanden, som motiverar människor med sådana förmågor till kreativitet.

| 41. | Därför är kulturens och framför allt den kulturella och den kreativa sektorns bidrag av grundläggande betydelse vid genomförandet av den globala EU-strategin (Europa 2020-strategin (7). |
| --- | --- |

41.

Därför är kulturens och framför allt den kulturella och den kreativa sektorns bidrag av grundläggande betydelse vid genomförandet av den globala EU-strategin (Europa 2020-strategin (7).

| 42. | Kommittén betonar att ett framgångsrikt genomförande av Europa 2020-strategins huvudinitiativ, däribland ”den digitala agendan”, förutsätter ett djärvt nyskapande. I detta sammanhang är den kreativa sektorns roll framför allt att generera tvärvetenskapliga och mångkulturella lösningar. För detta behöver Europa fördomsfria och banbrytande lokala och regionala aktörer som skapar samhällsinnovationer, vilka i sin tur ger upphov till global affärsverksamhet. |
| --- | --- |

42.

Kommittén betonar att ett framgångsrikt genomförande av Europa 2020-strategins huvudinitiativ, däribland ”den digitala agendan”, förutsätter ett djärvt nyskapande. I detta sammanhang är den kreativa sektorns roll framför allt att generera tvärvetenskapliga och mångkulturella lösningar. För detta behöver Europa fördomsfria och banbrytande lokala och regionala aktörer som skapar samhällsinnovationer, vilka i sin tur ger upphov till global affärsverksamhet.

Bryssel den 1 december 2010

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 172/2007 fin.

1

(2)  CdR 44/2006 fin.

2

(3)  CdR 11/2006 fin.

3

(4)  Rådets slutsatser om kulturens bidrag till lokal och regional utveckling, den 10 maj 2010.

4

(5)  Study on the Economy of Culture in Europe (studie om kulturens ekonomi i Europa), som bolaget KEA European Affairs genomförde för kommissionens räkning 2006.

5

Study on the Economy of Culture in Europe

(6)  CdR 172/2007 fin.

6

(7)  CdR 172/2007 fin.

7

---

| 10.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/32

---

Yttrande från Regionkommittén om ”EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin”

2011/C 42/07

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén välkomnar de resultat som med stöd från Köpenhamnsprocessen hittills har uppnåtts i EU-samarbetet inom yrkesutbildning och vill framhålla att man under den kommande perioden främst bör satsa på att snabbt genomföra, förenkla och förstärka de effektivaste befintliga instrumenten, initiativen och programmen. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén välkomnar de resultat som med stöd från Köpenhamnsprocessen hittills har uppnåtts i EU-samarbetet inom yrkesutbildning och vill framhålla att man under den kommande perioden främst bör satsa på att snabbt genomföra, förenkla och förstärka de effektivaste befintliga instrumenten, initiativen och programmen.

| — | Kommittén instämmer i kommissionens uppfattning att utbildning, och då även yrkesutbildning, måste anpassas till de kommande förändringar vad gäller arbetstillfällen och sociala strukturer som en övergång till en koldioxidsnål ekonomi samt en åldrande befolkning kommer att medföra. Yrkesutbildningen har två uppgifter: att vara ett verktyg som bidrar till att uppfylla Europas nuvarande och framtida kvalifikationsbehov och att samtidigt lindra krisens sociala följder samt underlätta återhämtningen från den. Dessa funktioner kräver snabba reformer för att skapa spetskompetens och rättvisa. |
| --- | --- |

—

Kommittén instämmer i kommissionens uppfattning att utbildning, och då även yrkesutbildning, måste anpassas till de kommande förändringar vad gäller arbetstillfällen och sociala strukturer som en övergång till en koldioxidsnål ekonomi samt en åldrande befolkning kommer att medföra. Yrkesutbildningen har två uppgifter: att vara ett verktyg som bidrar till att uppfylla Europas nuvarande och framtida kvalifikationsbehov och att samtidigt lindra krisens sociala följder samt underlätta återhämtningen från den. Dessa funktioner kräver snabba reformer för att skapa spetskompetens och rättvisa.

| — | Effektivt samarbete inom yrkesutbildning och genomförande kräver kontinuerliga politiska och administrativa kontakter mellan, och ett varaktigt engagemang från, alla styresnivåer. Kommissionen bör därför se till att meningsfulla förbindelser upprättas med lokala och regionala myndigheter på ett sätt som korrekt speglar deras viktiga roll som huvudpartner inom utbildning i Europa. |
| --- | --- |

—

Effektivt samarbete inom yrkesutbildning och genomförande kräver kontinuerliga politiska och administrativa kontakter mellan, och ett varaktigt engagemang från, alla styresnivåer. Kommissionen bör därför se till att meningsfulla förbindelser upprättas med lokala och regionala myndigheter på ett sätt som korrekt speglar deras viktiga roll som huvudpartner inom utbildning i Europa.

| — | ReK stöder meddelandets mål om att yrkesutbildningen i så stor utsträckning som möjligt ska motsvara arbetsmarknadens behov i syfte att öka kompetensbasen på arbetsmarknaden i EU. Kommittén instämmer också i att utbildning är ett sätt att främja och vidareutveckla den sociala delaktigheten. Yrkesutbildning är inte minst i samband med Europaåret 2010 för bekämpning av fattigdom och social utestängning en viktig del i samtliga strategier för att minska de sociala och ekonomiska ojämlikheterna, eftersom personer utan högre kvalifikationer kommer att bli allt mer marginaliserade. Studier har visat att relativt små förbättringar i arbetskraftens kompetens kan få stor betydelse för ett lands framtida välfärd. |
| --- | --- |

—

ReK stöder meddelandets mål om att yrkesutbildningen i så stor utsträckning som möjligt ska motsvara arbetsmarknadens behov i syfte att öka kompetensbasen på arbetsmarknaden i EU. Kommittén instämmer också i att utbildning är ett sätt att främja och vidareutveckla den sociala delaktigheten. Yrkesutbildning är inte minst i samband med Europaåret 2010 för bekämpning av fattigdom och social utestängning en viktig del i samtliga strategier för att minska de sociala och ekonomiska ojämlikheterna, eftersom personer utan högre kvalifikationer kommer att bli allt mer marginaliserade. Studier har visat att relativt små förbättringar i arbetskraftens kompetens kan få stor betydelse för ett lands framtida välfärd.

| Föredragande | : | Robert Bright (UK–PSE), ledamot i Newport City Council |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Nya insatser för bättre EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin
  KOM(2010) 296 slutlig |

Föredragande

:

Robert Bright (UK–PSE), ledamot i Newport City Council

Referensdokument

:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Nya insatser för bättre EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin

KOM(2010) 296 slutlig

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén stöder kommissionens satsning på nya insatser för bättre EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén stöder kommissionens satsning på nya insatser för bättre EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin.

| 2. | Kommittén välkomnar de resultat som med stöd från Köpenhamnsprocessen hittills har uppnåtts i EU-samarbetet inom yrkesutbildning och vill framhålla att man under den kommande perioden främst bör satsa på att snabbt genomföra, förenkla och förstärka de effektivaste befintliga instrumenten, initiativen och programmen. |
| --- | --- |

2.

Kommittén välkomnar de resultat som med stöd från Köpenhamnsprocessen hittills har uppnåtts i EU-samarbetet inom yrkesutbildning och vill framhålla att man under den kommande perioden främst bör satsa på att snabbt genomföra, förenkla och förstärka de effektivaste befintliga instrumenten, initiativen och programmen.

| 3. | ReK ser stora fördelar med att man utvecklar informations- och erfarenhetsutbytet mellan europeiska myndigheter på alla nivåer och anser att det är mycket viktigt att kommissionen sprider bästa praxis. ReK lovar att stödja sådana åtgärder genom att involvera sina egna ledamöter och nätverk när detta kan vara till nytta. |
| --- | --- |

3.

ReK ser stora fördelar med att man utvecklar informations- och erfarenhetsutbytet mellan europeiska myndigheter på alla nivåer och anser att det är mycket viktigt att kommissionen sprider bästa praxis. ReK lovar att stödja sådana åtgärder genom att involvera sina egna ledamöter och nätverk när detta kan vara till nytta.

| 4. | Kommittén upprepar sitt stöd för att målen om konkurrenskraft och innovation ska vara uppnådda senast 2020. För att detta ska kunna ske måste investeringarna i utbildning fortsätta, särskilt i perioder av ekonomisk osäkerhet. |
| --- | --- |

4.

Kommittén upprepar sitt stöd för att målen om konkurrenskraft och innovation ska vara uppnådda senast 2020. För att detta ska kunna ske måste investeringarna i utbildning fortsätta, särskilt i perioder av ekonomisk osäkerhet.

| 5. | Kommittén instämmer i kommissionens uppfattning att utbildning, och då även yrkesutbildning, måste anpassas till de kommande förändringar vad gäller arbetstillfällen och sociala strukturer som en övergång till en koldioxidsnål ekonomi samt en åldrande befolkning kommer att medföra. Yrkesutbildningen har två uppgifter: att vara ett verktyg som bidrar till att uppfylla Europas nuvarande och framtida kvalifikationsbehov och att samtidigt lindra krisens sociala följder samt underlätta återhämtningen från den. Dessa funktioner kräver snabba reformer för att skapa spetskompetens och rättvisa. |
| --- | --- |

5.

Kommittén instämmer i kommissionens uppfattning att utbildning, och då även yrkesutbildning, måste anpassas till de kommande förändringar vad gäller arbetstillfällen och sociala strukturer som en övergång till en koldioxidsnål ekonomi samt en åldrande befolkning kommer att medföra. Yrkesutbildningen har två uppgifter: att vara ett verktyg som bidrar till att uppfylla Europas nuvarande och framtida kvalifikationsbehov och att samtidigt lindra krisens sociala följder samt underlätta återhämtningen från den. Dessa funktioner kräver snabba reformer för att skapa spetskompetens och rättvisa.

| 6. | ReK stöder åtgärder för att föra utbildnings- och arbetslivet närmare varandra, som exempelvis ”Ny kompetens för nya arbetstillfällen”. Skiljelinjen mellan utbildning och fortbildning på arbetsplatsen kommer i framtiden allt mer att suddas ut. För att integrationen ska ökas krävs en grundläggande förändring av hur vi ser på utbildning, inte bara ur den enskildes perspektiv utan även på institutionell nivå och på samtliga myndighetsnivåer. Det är viktigt att man tar itu med de olika hinder för integration som finns inbyggda i systemet eller i våra attityder för att de som utbildar sig i Europa ska kunna förflytta sig uppåt i kunskaps-/värdekedjan och effektivt bidra till målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

6.

ReK stöder åtgärder för att föra utbildnings- och arbetslivet närmare varandra, som exempelvis ”Ny kompetens för nya arbetstillfällen”. Skiljelinjen mellan utbildning och fortbildning på arbetsplatsen kommer i framtiden allt mer att suddas ut. För att integrationen ska ökas krävs en grundläggande förändring av hur vi ser på utbildning, inte bara ur den enskildes perspektiv utan även på institutionell nivå och på samtliga myndighetsnivåer. Det är viktigt att man tar itu med de olika hinder för integration som finns inbyggda i systemet eller i våra attityder för att de som utbildar sig i Europa ska kunna förflytta sig uppåt i kunskaps-/värdekedjan och effektivt bidra till målen i Europa 2020-strategin.

| 7. | Effektivt samarbete inom yrkesutbildning och genomförande kräver kontinuerliga politiska och administrativa kontakter mellan, och ett varaktigt engagemang från, alla styresnivåer. Kommissionen bör därför se till att meningsfulla förbindelser upprättas med lokala och regionala myndigheter på ett sätt som korrekt speglar deras viktiga roll som huvudpartner inom utbildning i Europa. |
| --- | --- |

7.

Effektivt samarbete inom yrkesutbildning och genomförande kräver kontinuerliga politiska och administrativa kontakter mellan, och ett varaktigt engagemang från, alla styresnivåer. Kommissionen bör därför se till att meningsfulla förbindelser upprättas med lokala och regionala myndigheter på ett sätt som korrekt speglar deras viktiga roll som huvudpartner inom utbildning i Europa.

| 8. | Yrkesutbildning bör tillhandahållas i en integrerad modell där partnerskap, dialog och läroplaner utvecklas inom ramen för ett nära samarbete mellan utbildningsinstitutioner, myndigheter på alla nivåer och näringslivet. Effektivare partnerskap mellan utbildningsinstitutioner, arbetsgivare, yrkesvägledare och arbetsförmedlingar bör stödjas av faktabaserade målinriktade prioriteringar och ett effektivt utnyttjande av aktuella, tillförlitliga och gemensamma data. |
| --- | --- |

8.

Yrkesutbildning bör tillhandahållas i en integrerad modell där partnerskap, dialog och läroplaner utvecklas inom ramen för ett nära samarbete mellan utbildningsinstitutioner, myndigheter på alla nivåer och näringslivet. Effektivare partnerskap mellan utbildningsinstitutioner, arbetsgivare, yrkesvägledare och arbetsförmedlingar bör stödjas av faktabaserade målinriktade prioriteringar och ett effektivt utnyttjande av aktuella, tillförlitliga och gemensamma data.

| 9. | Det är oerhört viktigt att de frågor som tas upp i meddelandet uppmärksammas på alla samhällsnivåer. Det är här lokala och regionala myndigheter har en grundläggande roll att spela när det gäller att kommunicera och sprida information via sina nätverk och främja lika rättigheter och möjligheter, tillhandahålla kvalitetssäkring i världsklass och genomföra förbättringar i både formella och icke-formella sammanhang och vid genomförandet av program. |
| --- | --- |

9.

Det är oerhört viktigt att de frågor som tas upp i meddelandet uppmärksammas på alla samhällsnivåer. Det är här lokala och regionala myndigheter har en grundläggande roll att spela när det gäller att kommunicera och sprida information via sina nätverk och främja lika rättigheter och möjligheter, tillhandahålla kvalitetssäkring i världsklass och genomföra förbättringar i både formella och icke-formella sammanhang och vid genomförandet av program.

| 10. | ReK stöder målet i meddelandet om att yrkesutbildningen i så stor utsträckning som möjligt ska motsvara arbetsmarknadens behov i syfte att öka kompetensbasen på arbetsmarknaden i EU. Kommittén instämmer också i att utbildning är ett sätt att främja och vidareutveckla den sociala delaktigheten. Yrkesutbildning är inte minst i samband med Europaåret 2010 för bekämpning av fattigdom och social utestängning en viktig del i samtliga strategier för att minska de sociala och ekonomiska ojämlikheterna. Studier har visat att relativt små förbättringar i arbetskraftens kompetens kan få stor betydelse för ett lands framtida välfärd (1). |
| --- | --- |

10.

ReK stöder målet i meddelandet om att yrkesutbildningen i så stor utsträckning som möjligt ska motsvara arbetsmarknadens behov i syfte att öka kompetensbasen på arbetsmarknaden i EU. Kommittén instämmer också i att utbildning är ett sätt att främja och vidareutveckla den sociala delaktigheten. Yrkesutbildning är inte minst i samband med Europaåret 2010 för bekämpning av fattigdom och social utestängning en viktig del i samtliga strategier för att minska de sociala och ekonomiska ojämlikheterna. Studier har visat att relativt små förbättringar i arbetskraftens kompetens kan få stor betydelse för ett lands framtida välfärd (1).

| 11. | Med tanke på yrkesutbildningens ekonomiska och sociala funktion är det mycket viktigt att rätt kombination av kvalifikationer, med rörlighet över nations- och yrkesgränser, inbegripet utvecklande av språkkunskaper, blir en integrerad del av denna. Rörlighet kan bidra till att överbrygga språkbarriärer, utveckla självförtroende, anpassningsförmåga, ansvarskänsla, anställbarhet och interkulturell kompetens. |
| --- | --- |

11.

Med tanke på yrkesutbildningens ekonomiska och sociala funktion är det mycket viktigt att rätt kombination av kvalifikationer, med rörlighet över nations- och yrkesgränser, inbegripet utvecklande av språkkunskaper, blir en integrerad del av denna. Rörlighet kan bidra till att överbrygga språkbarriärer, utveckla självförtroende, anpassningsförmåga, ansvarskänsla, anställbarhet och interkulturell kompetens.

| 12. | ReK uppmanar kommissionen att beakta att ett ökat deltagande i livslångt lärande bland vuxna är en stor utmaning för många myndigheter med ansvar för utbildning på lokal, regional och nationell nivå. Dagens och morgondagens kompetensklyftor måste minskas genom en individuell avvägning mellan å ena sidan kompetenshöjande insatser avseende nyckelkompetenser och å andra sidan mer yrkesspecifika kunskaper och färdigheter för både unga människor och den vuxna arbetskraften. |
| --- | --- |

12.

ReK uppmanar kommissionen att beakta att ett ökat deltagande i livslångt lärande bland vuxna är en stor utmaning för många myndigheter med ansvar för utbildning på lokal, regional och nationell nivå. Dagens och morgondagens kompetensklyftor måste minskas genom en individuell avvägning mellan å ena sidan kompetenshöjande insatser avseende nyckelkompetenser och å andra sidan mer yrkesspecifika kunskaper och färdigheter för både unga människor och den vuxna arbetskraften.

| 13. | Den ekonomiska situation som vi i dag befinner oss i kan innebära stora påfrestningar för myndigheter på lokal, regional och nationell nivå när det gäller att upprätthålla nuvarande investeringsnivåer på utbildningsområdet. Om EU ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen krävs emellertid oavbrutna insatser för att se till att dagens och morgondagens arbetskraft har den typ av kompetens som företagen behöver för att utvecklas. Alla myndighetsnivåer måste arbeta tillsammans för att samordna investeringar med kompetensbehovet, vilket syftar till att säkerställa att EU får tillgång till en reserv av mycket välutbildad arbetskraft för att främja den ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

13.

Den ekonomiska situation som vi i dag befinner oss i kan innebära stora påfrestningar för myndigheter på lokal, regional och nationell nivå när det gäller att upprätthålla nuvarande investeringsnivåer på utbildningsområdet. Om EU ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen krävs emellertid oavbrutna insatser för att se till att dagens och morgondagens arbetskraft har den typ av kompetens som företagen behöver för att utvecklas. Alla myndighetsnivåer måste arbeta tillsammans för att samordna investeringar med kompetensbehovet, vilket syftar till att säkerställa att EU får tillgång till en reserv av mycket välutbildad arbetskraft för att främja den ekonomiska återhämtningen.

Yrkesutbildningens centrala roll inom livslångt lärande och rörlighet

| 14. | Regionkommittén ställer sig bakom nyckelåtgärden att skapa flexibla ”à la carte”-koncept för yrkesutbildning i syfte att maximera tillgången till fortbildning samt flexibla system som grundar sig på erkännande av utbildningsresultat. Genom att erbjuda människor verkliga valmöjligheter vad gäller kurser och utbildningsinstitutioner kan man göra utbildning tillgänglig för alla, oavsett situation. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén ställer sig bakom nyckelåtgärden att skapa flexibla ”à la carte”-koncept för yrkesutbildning i syfte att maximera tillgången till fortbildning samt flexibla system som grundar sig på erkännande av utbildningsresultat. Genom att erbjuda människor verkliga valmöjligheter vad gäller kurser och utbildningsinstitutioner kan man göra utbildning tillgänglig för alla, oavsett situation.

| 15. | En sådan strategi kommer ofrånkomligen att påverka administrationen och finansieringen för lokala och regionala myndigheter. För att säkerställa tjänster av hög kvalitet, optimera resursanvändningen och trygga hållbara offentliga finanser bör utbildningsinstitutioner samarbeta för att ta fram en serie kurser som är tillgängliga i en rad olika läromiljöer och som kompletterar varandra, samtidigt som man bör undvika att kurser som ges inom ett visst geografiskt område överlappar varandra. |
| --- | --- |

15.

En sådan strategi kommer ofrånkomligen att påverka administrationen och finansieringen för lokala och regionala myndigheter. För att säkerställa tjänster av hög kvalitet, optimera resursanvändningen och trygga hållbara offentliga finanser bör utbildningsinstitutioner samarbeta för att ta fram en serie kurser som är tillgängliga i en rad olika läromiljöer och som kompletterar varandra, samtidigt som man bör undvika att kurser som ges inom ett visst geografiskt område överlappar varandra.

| 16. | ReK stöder insatserna för att skapa yrkesutbildningsprogram som innebär verkliga möjligheter till övergång från yrkesutbildning till högskoleutbildning. För att uppnå detta bör institutioner för högre utbildning uppmuntras att samarbeta med alla myndighetsnivåer, med varandra inom hela EU och med näringslivet för att se till att man tar fram kvalitativa yrkesutbildningskurser som ger deltagarna färdigheter på hög nivå. Man bör också uppmuntra ett utbyte av bästa praxis vid utvecklingen av yrkesutbildning på hög nivå och sträva efter ökad harmonisering när gemensamma löpande program utarbetas. |
| --- | --- |

16.

ReK stöder insatserna för att skapa yrkesutbildningsprogram som innebär verkliga möjligheter till övergång från yrkesutbildning till högskoleutbildning. För att uppnå detta bör institutioner för högre utbildning uppmuntras att samarbeta med alla myndighetsnivåer, med varandra inom hela EU och med näringslivet för att se till att man tar fram kvalitativa yrkesutbildningskurser som ger deltagarna färdigheter på hög nivå. Man bör också uppmuntra ett utbyte av bästa praxis vid utvecklingen av yrkesutbildning på hög nivå och sträva efter ökad harmonisering när gemensamma löpande program utarbetas.

| 17. | ReK rekommenderar att utbildningsinstitutioner med yrkesinriktning ska kunna erbjuda ett större och bättre yrkesutbildningsutbud i syfte att påskynda den europeiska ekonomins återhämtning, främja utvecklingen av färdigheter, öka sysselsättningen och uppnå det överordnade målet i Europa 2020-strategin om att investera 3 % av EU:s BNP i forskning och utveckling (2). Man bör uppmuntra arbetsbaserat lärande även utanför klassrummet och befrämja att mindre akademiskt orienterade elever kan få färdigheter som ger dem möjlighet att framgångsrikt träda in på arbetsmarknaden och se till att yrkeskvalifikationer värderas lika högt som mer akademiska examina. Även arbetet i klassrummet bör i hög grad utgå från olika elevers behov och sätt att lära med syfte att även utveckla kreativitet, innovation och entreprenörskap. Effektiv och attraktiv yrkesutbildning kan spela en viktig roll när det gäller att ge ungdomar som tidigt avbryter sin skolgång en möjlighet att gå tillbaka till skolbänken och kan även bidra till att få ner den höga ungdomsarbetslösheten i Europa (3). |
| --- | --- |

17.

ReK rekommenderar att utbildningsinstitutioner med yrkesinriktning ska kunna erbjuda ett större och bättre yrkesutbildningsutbud i syfte att påskynda den europeiska ekonomins återhämtning, främja utvecklingen av färdigheter, öka sysselsättningen och uppnå det överordnade målet i Europa 2020-strategin om att investera 3 % av EU:s BNP i forskning och utveckling (2). Man bör uppmuntra arbetsbaserat lärande även utanför klassrummet och befrämja att mindre akademiskt orienterade elever kan få färdigheter som ger dem möjlighet att framgångsrikt träda in på arbetsmarknaden och se till att yrkeskvalifikationer värderas lika högt som mer akademiska examina. Även arbetet i klassrummet bör i hög grad utgå från olika elevers behov och sätt att lära med syfte att även utveckla kreativitet, innovation och entreprenörskap. Effektiv och attraktiv yrkesutbildning kan spela en viktig roll när det gäller att ge ungdomar som tidigt avbryter sin skolgång en möjlighet att gå tillbaka till skolbänken och kan även bidra till att få ner den höga ungdomsarbetslösheten i Europa (3).

| 18. | ReK håller med om att man för att underlätta övergången mellan utbildning och arbetsliv bör tillhandahålla vägledning och rådgivning för studenterna, så att de i god tid får relevant information som hjälper dem att välja karriärväg. Sådana yrkesvägledningstjänster bör finnas tillgängliga under alla lärostadier, både för ungdomar och vuxna, för att ge eleverna möjlighet att göra utbildningsval som är relevanta för dagens arbetsmarknad liksom för att ge vägledning när utbildningen har slutförts. Det är de lokala och regionala myndigheterna som är bäst lämpade att ge elever på alla nivåer ett sådant stöd, och detta bidrag bör tas med i beräkningen när stödprogram utvecklas. För att kunna fylla sin funktion på ett ändamålsenligt sätt bör vägledningen ha tillgång till lättfattlig, tillförlitlig och samordnad information om situationen på arbetsmarknaden och dess akuta och framtida behov. |
| --- | --- |

18.

ReK håller med om att man för att underlätta övergången mellan utbildning och arbetsliv bör tillhandahålla vägledning och rådgivning för studenterna, så att de i god tid får relevant information som hjälper dem att välja karriärväg. Sådana yrkesvägledningstjänster bör finnas tillgängliga under alla lärostadier, både för ungdomar och vuxna, för att ge eleverna möjlighet att göra utbildningsval som är relevanta för dagens arbetsmarknad liksom för att ge vägledning när utbildningen har slutförts. Det är de lokala och regionala myndigheterna som är bäst lämpade att ge elever på alla nivåer ett sådant stöd, och detta bidrag bör tas med i beräkningen när stödprogram utvecklas. För att kunna fylla sin funktion på ett ändamålsenligt sätt bör vägledningen ha tillgång till lättfattlig, tillförlitlig och samordnad information om situationen på arbetsmarknaden och dess akuta och framtida behov.

| 19. | Det är helt avgörande att yrkesutbildning av hög kvalitet som tillhandahålls i en viss region erkänns i hela EU i syfte att uppmuntra rörlighet och utbyten. En sådan strategi behöver stödjas genom att man med stöd från lokala och regionala myndigheter inrättar högkvalitativa och enhetliga mekanismer för kvalitetssäkring som erkänns av de berörda aktörerna (ansvariga myndigheter, arbetsmarknadens parter, institutioner och elever inom yrkesutbildning). |
| --- | --- |

19.

Det är helt avgörande att yrkesutbildning av hög kvalitet som tillhandahålls i en viss region erkänns i hela EU i syfte att uppmuntra rörlighet och utbyten. En sådan strategi behöver stödjas genom att man med stöd från lokala och regionala myndigheter inrättar högkvalitativa och enhetliga mekanismer för kvalitetssäkring som erkänns av de berörda aktörerna (ansvariga myndigheter, arbetsmarknadens parter, institutioner och elever inom yrkesutbildning).

| 20. | Med tanke på det ansvar som de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna har på de områden som tas upp i meddelandet är den öppna samordningsmetoden den lämpligaste arbetsmetoden för europeiskt utbildningssamarbete. Dessutom måste man ta hänsyn till de administrativa och finansiella konsekvenserna för lokala och regionala myndigheter när den öppna samordningsmetoden tillämpas på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

20.

Med tanke på det ansvar som de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna har på de områden som tas upp i meddelandet är den öppna samordningsmetoden den lämpligaste arbetsmetoden för europeiskt utbildningssamarbete. Dessutom måste man ta hänsyn till de administrativa och finansiella konsekvenserna för lokala och regionala myndigheter när den öppna samordningsmetoden tillämpas på utbildningsområdet.

| 21. | ReK rekommenderar att man också uppmärksammar genomförandet av projekt som ”Soft Open Method of Coordination” (SMOC), som stöder utbyte av yrkesutbildningspraxis mellan regioner genom vetenskaplig systematisering av lärande och överföring (4). |
| --- | --- |

21.

ReK rekommenderar att man också uppmärksammar genomförandet av projekt som ”Soft Open Method of Coordination” (SMOC), som stöder utbyte av yrkesutbildningspraxis mellan regioner genom vetenskaplig systematisering av lärande och överföring (4).

| 22. | ReK vill påminna kommissionen om att lokala och regionala myndigheter är ledande i Europa när det gäller att ta fram åtgärder för rörlighet i yrkesutbildningssyfte. Lokala och regionala myndigheterna kan bidra stort till arbetet för att främja rörlighet i utbildningssyfte, särskilt vad gäller information, rådgivning och insatser för att öka medvetenheten samt stödåtgärder i form av kvalitetssäkring och finansiering, i enlighet med Barcelonaförklaringen (5). Den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete (EGTS), som erbjuder en ny rättslig grund för samarbete över landsgränser och mellan regioner, kan vara ett användbart instrument för att främja åtgärder för rörlighet i yrkesutbildningssyfte. |
| --- | --- |

22.

ReK vill påminna kommissionen om att lokala och regionala myndigheter är ledande i Europa när det gäller att ta fram åtgärder för rörlighet i yrkesutbildningssyfte. Lokala och regionala myndigheterna kan bidra stort till arbetet för att främja rörlighet i utbildningssyfte, särskilt vad gäller information, rådgivning och insatser för att öka medvetenheten samt stödåtgärder i form av kvalitetssäkring och finansiering, i enlighet med Barcelonaförklaringen (5). Den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete (EGTS), som erbjuder en ny rättslig grund för samarbete över landsgränser och mellan regioner, kan vara ett användbart instrument för att främja åtgärder för rörlighet i yrkesutbildningssyfte.

| 23. | Kommittén uppmanar kommissionen att aktivt engagera lokala och regionala myndigheter och att ta till sig de synpunkter som framförs, antingen kollektivt genom ReK:s nätverk eller via enskilda myndigheter, när europeiska initiativ för att stödja yrkesutbildning utarbetas, t.ex. ”En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen” och ”Unga på väg”. |
| --- | --- |

23.

Kommittén uppmanar kommissionen att aktivt engagera lokala och regionala myndigheter och att ta till sig de synpunkter som framförs, antingen kollektivt genom ReK:s nätverk eller via enskilda myndigheter, när europeiska initiativ för att stödja yrkesutbildning utarbetas, t.ex. ”En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen” och ”Unga på väg”.

| 24. | ReK uppmanar kommissionen att se lokala och regionala myndigheter som potentiella stödstrukturer för rörlighet när stödprogram för rörlighet inom yrkesutbildning utarbetas. |
| --- | --- |

24.

ReK uppmanar kommissionen att se lokala och regionala myndigheter som potentiella stödstrukturer för rörlighet när stödprogram för rörlighet inom yrkesutbildning utarbetas.

| 25. | ReK erinrar om att EU ska säkerställa att dessa program för utbildningsrörlighet är tillgängliga på lika villkor för alla studerande, oberoende av hemregionens geografiska läge, och därför föreslås stöd till regioner med geografiska särdrag, exempelvis de yttersta randområdena, där utvecklingen av denna rörlighetspolitik försvåras kraftigt av avståndet till kontinenten och ett isolerat läge. |
| --- | --- |

25.

ReK erinrar om att EU ska säkerställa att dessa program för utbildningsrörlighet är tillgängliga på lika villkor för alla studerande, oberoende av hemregionens geografiska läge, och därför föreslås stöd till regioner med geografiska särdrag, exempelvis de yttersta randområdena, där utvecklingen av denna rörlighetspolitik försvåras kraftigt av avståndet till kontinenten och ett isolerat läge.

Öka yrkesutbildningens attraktionskraft och spetskompetens genom kvalitet och effektivitet

| 26. | ReK uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja kvalitetssäkringssystem som till exempel de som rekommenderas i den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning. |
| --- | --- |

26.

ReK uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja kvalitetssäkringssystem som till exempel de som rekommenderas i den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning.

| 27. | Kvalitetssäkring är helt avgörande för att man ska kunna tillhandahålla flexibel yrkesutbildning som ger överförbara kvalifikationer. En sådan ram får emellertid finansiella konsekvenser på lokal och regional nivå, där många yrkesutbildningsinstitutioner har sitt säte. Det är därför mycket viktigt att man i sådana ramar tar hänsyn till befintliga lokala kvalitetssäkringssystem och strävar efter att utgå från fastställd god praxis. |
| --- | --- |

27.

Kvalitetssäkring är helt avgörande för att man ska kunna tillhandahålla flexibel yrkesutbildning som ger överförbara kvalifikationer. En sådan ram får emellertid finansiella konsekvenser på lokal och regional nivå, där många yrkesutbildningsinstitutioner har sitt säte. Det är därför mycket viktigt att man i sådana ramar tar hänsyn till befintliga lokala kvalitetssäkringssystem och strävar efter att utgå från fastställd god praxis.

| 28. | ReK stöder förslaget om att öka användningen av olika former av arbetsbaserat lärande. Om bristen på viktig kompetens i arbetskraften ska kunna åtgärdas är det viktigt att dagens arbetskraft aktivt deltar i yrkesutbildning, eftersom majoriteten av den framtida arbetsstyrkan, som ska stå för den ekonomiska återhämtningen, redan finns ute i arbetslivet. |
| --- | --- |

28.

ReK stöder förslaget om att öka användningen av olika former av arbetsbaserat lärande. Om bristen på viktig kompetens i arbetskraften ska kunna åtgärdas är det viktigt att dagens arbetskraft aktivt deltar i yrkesutbildning, eftersom majoriteten av den framtida arbetsstyrkan, som ska stå för den ekonomiska återhämtningen, redan finns ute i arbetslivet.

| 29. | För att man ska kunna öka användningen av arbetsbaserat lärande måste företag visa ett stort stöd och engagemang. Det kommer att vara helt avgörande att utbildningsinstitutioner och företag ges rätt incitament att öka sitt samarbete. I en strategi som bygger på flernivåstyre är de lokala och regionala myndigheterna bäst lämpade att utveckla och upprätthålla kontakterna med företag, särskilt små och medelstora företag, som sysselsätter en stor del av arbetskraften i Europa. Genom att uppmuntra kompetensutveckling inom sådana företag kan man stödja den ekonomiska tillväxten inom denna viktiga sektor. |
| --- | --- |

29.

För att man ska kunna öka användningen av arbetsbaserat lärande måste företag visa ett stort stöd och engagemang. Det kommer att vara helt avgörande att utbildningsinstitutioner och företag ges rätt incitament att öka sitt samarbete. I en strategi som bygger på flernivåstyre är de lokala och regionala myndigheterna bäst lämpade att utveckla och upprätthålla kontakterna med företag, särskilt små och medelstora företag, som sysselsätter en stor del av arbetskraften i Europa. Genom att uppmuntra kompetensutveckling inom sådana företag kan man stödja den ekonomiska tillväxten inom denna viktiga sektor.

| 30. | ReK delar uppfattningen att yrkesutbildningens arbetsmarknadsrelevans kan förstärkas genom att man utvecklar planeringsverktyg för att färdigheter och jobb ska matcha varandra. Kommittén betonar att yrkesutbildningsinstitutioner, i samarbete med lokala och regionala myndigheter och representanter för den lokala arbetsmarknaden, har de bästa möjligheterna att bedöma anpassningsbehoven vad gäller kursplaner så att de tar hänsyn till kompetensbrister, kompetensöverskott, kompetensklyftor och föråldrade kvalifikationer. |
| --- | --- |

30.

ReK delar uppfattningen att yrkesutbildningens arbetsmarknadsrelevans kan förstärkas genom att man utvecklar planeringsverktyg för att färdigheter och jobb ska matcha varandra. Kommittén betonar att yrkesutbildningsinstitutioner, i samarbete med lokala och regionala myndigheter och representanter för den lokala arbetsmarknaden, har de bästa möjligheterna att bedöma anpassningsbehoven vad gäller kursplaner så att de tar hänsyn till kompetensbrister, kompetensöverskott, kompetensklyftor och föråldrade kvalifikationer.

| 31. | ReK anser att inlärarnas och arbetstagarnas anpassningsförmåga och flexibilitet är helt avgörande. För att uppnå detta måste yrkesutbildningar ge dem färdigheter som är anpassningsbara och flexibla, kompetensbaserade och motsvarar företagens nuvarande och framtida behov. |
| --- | --- |

31.

ReK anser att inlärarnas och arbetstagarnas anpassningsförmåga och flexibilitet är helt avgörande. För att uppnå detta måste yrkesutbildningar ge dem färdigheter som är anpassningsbara och flexibla, kompetensbaserade och motsvarar företagens nuvarande och framtida behov.

| 32. | ReK ställer sig bakom kommissionens uppfattning att yrkesutbildningen i högre grad måste motsvara marknadens behov, för att man ska kunna uppnå målet att skapa en anpassningsbar och flexibel arbetsstyrka. Man bör dock notera att företagens behov inte alltid motsvarar myndigheternas behov när det gäller att främja social delaktighet och sammanhållningspolitik och att kraven på flexibilitet bland arbetstagarna måste balanseras genom att den enskilde erbjuds tillräcklig trygghet (något som återspeglas i ”flexicurity”-konceptet). |
| --- | --- |

32.

ReK ställer sig bakom kommissionens uppfattning att yrkesutbildningen i högre grad måste motsvara marknadens behov, för att man ska kunna uppnå målet att skapa en anpassningsbar och flexibel arbetsstyrka. Man bör dock notera att företagens behov inte alltid motsvarar myndigheternas behov när det gäller att främja social delaktighet och sammanhållningspolitik och att kraven på flexibilitet bland arbetstagarna måste balanseras genom att den enskilde erbjuds tillräcklig trygghet (något som återspeglas i ”flexicurity”-konceptet).

| 33. | Det är också i många fall svårt för många enskilda branscher och företag att ha en bestämd behovsbild för flera år framåt samt att ha heltäckande behovsbild för alla ingående yrken och yrkesområden inom en bransch. Därför behövs också en väl genomtänkt avvägning mellan specialisering och generalisering inom utbildningar liksom att det tillhandahålls utbildningsinsatser som är både mer långsiktiga och mer hållbara liksom sådana som är mer kortsiktiga och snabbt verkande. I detta sammanhang bör man lyfta fram möjligheter och behov när det gäller samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn. Genom att bygga upp nyckelkompetenser får individen bättre förutsättningar att hantera snabba och oförutsägbara förändringar i arbetslivet. |
| --- | --- |

33.

Det är också i många fall svårt för många enskilda branscher och företag att ha en bestämd behovsbild för flera år framåt samt att ha heltäckande behovsbild för alla ingående yrken och yrkesområden inom en bransch. Därför behövs också en väl genomtänkt avvägning mellan specialisering och generalisering inom utbildningar liksom att det tillhandahålls utbildningsinsatser som är både mer långsiktiga och mer hållbara liksom sådana som är mer kortsiktiga och snabbt verkande. I detta sammanhang bör man lyfta fram möjligheter och behov när det gäller samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn. Genom att bygga upp nyckelkompetenser får individen bättre förutsättningar att hantera snabba och oförutsägbara förändringar i arbetslivet.

| 34. | ReK påpekar att en kartläggning av företagens behov kan innebära en administrativ börda för lokala och regionala myndigheter, särskilt om de i dag inte utför sådana uppgifter. För att kompetensanalyserna ska vara relevanta måste de uppdateras regelbundet, eftersom företagens behov snabbt kan ändras. Kunskapsutbyte bör främjas på detta område, bland annat vad gäller analyssystem med myndigheter som för närvarande inte utnyttjar sådana tekniker. |
| --- | --- |

34.

ReK påpekar att en kartläggning av företagens behov kan innebära en administrativ börda för lokala och regionala myndigheter, särskilt om de i dag inte utför sådana uppgifter. För att kompetensanalyserna ska vara relevanta måste de uppdateras regelbundet, eftersom företagens behov snabbt kan ändras. Kunskapsutbyte bör främjas på detta område, bland annat vad gäller analyssystem med myndigheter som för närvarande inte utnyttjar sådana tekniker.

Lika möjligheter och aktivt medborgarskap

| 35. | ReK välkomnar kommissionens inkluderande strategi och håller med om att det är mycket viktigt att främja lika rättigheter och möjligheter genom att erkänna nyckelkompetens och färdigheter hos de mest missgynnade grupperna. Yrkesutbildningen spelar en viktig roll i att främja lika möjligheter, social delaktighet och aktivt medborgarskap, särskilt bland inlärare med invandrarbakgrund, samt arbetslösa och personer med särskilda behov på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

35.

ReK välkomnar kommissionens inkluderande strategi och håller med om att det är mycket viktigt att främja lika rättigheter och möjligheter genom att erkänna nyckelkompetens och färdigheter hos de mest missgynnade grupperna. Yrkesutbildningen spelar en viktig roll i att främja lika möjligheter, social delaktighet och aktivt medborgarskap, särskilt bland inlärare med invandrarbakgrund, samt arbetslösa och personer med särskilda behov på utbildningsområdet.

| 36. | ReK uppmanar kommissionen att ta full hänsyn till utsatta gruppers behov vad gäller övergången mellan olika utbildningsstadier och mellan yrkesutbildning och annan utbildning. Såväl vuxna som unga människor från utsatta grupper eller riskgrupper kan dra stor nytta av tillgänglig och relevant yrkesutbildning, som kan ge den enskilde möjlighet att på ett positivt sätt engagera sig i ett aktivt medborgarskap och samtidigt ge ett betydelsefullt bidrag till ekonomin. Programmen bör skräddarsys för att passa den enskildes behov och bör tillhandahållas inom ramen för lokala tjänster för sådana utsatta grupper. Det är avgörande att lokala och regionala myndigheter spelar en stor roll när det gäller att främja utvecklingen av det lokala kursutbudet samt för att se till att utsatta personer lätt kan få tillgång till information om de anpassade kurserna. |
| --- | --- |

36.

ReK uppmanar kommissionen att ta full hänsyn till utsatta gruppers behov vad gäller övergången mellan olika utbildningsstadier och mellan yrkesutbildning och annan utbildning. Såväl vuxna som unga människor från utsatta grupper eller riskgrupper kan dra stor nytta av tillgänglig och relevant yrkesutbildning, som kan ge den enskilde möjlighet att på ett positivt sätt engagera sig i ett aktivt medborgarskap och samtidigt ge ett betydelsefullt bidrag till ekonomin. Programmen bör skräddarsys för att passa den enskildes behov och bör tillhandahållas inom ramen för lokala tjänster för sådana utsatta grupper. Det är avgörande att lokala och regionala myndigheter spelar en stor roll när det gäller att främja utvecklingen av det lokala kursutbudet samt för att se till att utsatta personer lätt kan få tillgång till information om de anpassade kurserna.

| 37. | Trots att det är viktigt att se till att det finns system för att övervaka sysselsättningsgraden hos personer som avslutat en yrkesutbildning, särskilt hos dem som tillhör en utsatt grupp, betonar ReK att sådana system även bör innehålla information om kvaliteten på de arbetstillfällen som sådana grupper erbjuds. På så sätt kan den information som samlas in bidra till utarbetandet av framtida yrkesutbildning som ska ge människor den kompetens som krävs för att få anständiga arbeten. |
| --- | --- |

37.

Trots att det är viktigt att se till att det finns system för att övervaka sysselsättningsgraden hos personer som avslutat en yrkesutbildning, särskilt hos dem som tillhör en utsatt grupp, betonar ReK att sådana system även bör innehålla information om kvaliteten på de arbetstillfällen som sådana grupper erbjuds. På så sätt kan den information som samlas in bidra till utarbetandet av framtida yrkesutbildning som ska ge människor den kompetens som krävs för att få anständiga arbeten.

| 38. | Kommittén välkomnar att kommissionen lyfter fram utveckling av nyckelkompetens för aktivt medborgarskap i partnerskap mellan yrkesutbildningsanordnare, lokalsamhällen, civilsamhällets organisationer, föräldrar och elever. I denna strategi bör man även sträva efter att inkludera lokala och regionala myndigheter som spelar en viktig roll för att stödja lokalsamhällen och utveckla ett aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

38.

Kommittén välkomnar att kommissionen lyfter fram utveckling av nyckelkompetens för aktivt medborgarskap i partnerskap mellan yrkesutbildningsanordnare, lokalsamhällen, civilsamhällets organisationer, föräldrar och elever. I denna strategi bör man även sträva efter att inkludera lokala och regionala myndigheter som spelar en viktig roll för att stödja lokalsamhällen och utveckla ett aktivt medborgarskap.

| 39. | ReK stödjer kommissionens satsning på att utveckla nyckelkompetens, och anser att utveckling av läs-, skriv- och räknekunskaper och andra grundläggande färdigheter samt IT- och språkkunskaper är av avgörande betydelse för att engagera utsatta grupper och riskgrupper, däribland migrerande arbetstagare, särskilt med tanke på att omkring 20 % av EU-medborgarna har dåliga läs- och skrivkunskaper (6). |
| --- | --- |

39.

ReK stödjer kommissionens satsning på att utveckla nyckelkompetens, och anser att utveckling av läs-, skriv- och räknekunskaper och andra grundläggande färdigheter samt IT- och språkkunskaper är av avgörande betydelse för att engagera utsatta grupper och riskgrupper, däribland migrerande arbetstagare, särskilt med tanke på att omkring 20 % av EU-medborgarna har dåliga läs- och skrivkunskaper (6).

Innovation, kreativitet och entreprenörskap

| 40. | ReK ser positivt på att kommission tagit upp bestämmelser om erfarenhetsbaserat och aktivt lärande i syfte att utveckla e-kompetens, risktagande och kritiskt tänkande på hög nivå. Om den europeiska ekonomin ska växa är det viktigt att främja sådana färdigheter, i kombination med yrkeskompetens, för att ge inlärarna möjligheter och förbättra kompetensbasen för företag. |
| --- | --- |

40.

ReK ser positivt på att kommission tagit upp bestämmelser om erfarenhetsbaserat och aktivt lärande i syfte att utveckla e-kompetens, risktagande och kritiskt tänkande på hög nivå. Om den europeiska ekonomin ska växa är det viktigt att främja sådana färdigheter, i kombination med yrkeskompetens, för att ge inlärarna möjligheter och förbättra kompetensbasen för företag.

En ny agenda för europeiskt samarbete inom yrkesutbildning

| 41. | ReK ställer sig bakom kommissionen som uppmanar EU-ministrar med ansvar för yrkesutbildningsfrågor att stödja en ambitiös agenda för modernisering av yrkesutbildningen, fastställa konkreta mål för det kommande årtiondet och visa en stark vilja att genomföra detta som en del av Europa 2020-strategins nationella reformprogram. Att bygga upp större kompetens genom bättre utbildningssystem är en viktig del av EU:s strategi för att möta aktuella och framtida utmaningar. Dessa utmaningar måste hanteras inom ramen för en integrerad politik på alla nivåer av utbildningssystemen. |
| --- | --- |

41.

ReK ställer sig bakom kommissionen som uppmanar EU-ministrar med ansvar för yrkesutbildningsfrågor att stödja en ambitiös agenda för modernisering av yrkesutbildningen, fastställa konkreta mål för det kommande årtiondet och visa en stark vilja att genomföra detta som en del av Europa 2020-strategins nationella reformprogram. Att bygga upp större kompetens genom bättre utbildningssystem är en viktig del av EU:s strategi för att möta aktuella och framtida utmaningar. Dessa utmaningar måste hanteras inom ramen för en integrerad politik på alla nivåer av utbildningssystemen.

| 42. | Kommittén välkomnar att kommissionen tar upp behovet av nära partnerskap mellan medlemsstaterna, kommissionen och arbetsmarknadens parter när prioriteringarna på yrkesutbildningsområdet ska ses över i december 2010 och att lokala och regionala myndigheter, yrkesutbildningsinstitut, lärare och utbildare samt inlärare på alla nivåer inkluderas i samband med genomförandet. En integrering av utbildning och arbetsliv kräver en mer effektiv överensstämmelse på lokal, nationell och europeisk nivå. Dessutom måste strategier för yrkesutbildning kopplas till strategier för ekonomisk utveckling, även i detta fall på lokal, nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

42.

Kommittén välkomnar att kommissionen tar upp behovet av nära partnerskap mellan medlemsstaterna, kommissionen och arbetsmarknadens parter när prioriteringarna på yrkesutbildningsområdet ska ses över i december 2010 och att lokala och regionala myndigheter, yrkesutbildningsinstitut, lärare och utbildare samt inlärare på alla nivåer inkluderas i samband med genomförandet. En integrering av utbildning och arbetsliv kräver en mer effektiv överensstämmelse på lokal, nationell och europeisk nivå. Dessutom måste strategier för yrkesutbildning kopplas till strategier för ekonomisk utveckling, även i detta fall på lokal, nationell och europeisk nivå.

| 43. | Kommittén upprepar att de enskilda medlemsstaterna fullt ut bör involvera lokala och regionala myndigheter under alla etapper av arbetet med de mål som fastställts. De arbetsmetoder som fastställts för det långsiktiga europeiska utbildningssamarbetet måste ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas ansvarsområden och involvera dem som partneri förbättringsarbetet. |
| --- | --- |

43.

Kommittén upprepar att de enskilda medlemsstaterna fullt ut bör involvera lokala och regionala myndigheter under alla etapper av arbetet med de mål som fastställts. De arbetsmetoder som fastställts för det långsiktiga europeiska utbildningssamarbetet måste ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas ansvarsområden och involvera dem som partneri förbättringsarbetet.

| 44. | ReK betonar att utformningen och genomförandet av de överenskomna åtgärderna inte bara kräver stöd från befintliga plattformar på EU-nivå som t.ex. generaldirektörer för yrkesutbildning och Rådgivande kommittén för yrkesutbildning, utan också genom relevanta EU-program och EU-instrument som Leonardo da Vinci-programmet, som även fortsättningsvis ska främja tillgänglighet, rörlighet och innovation på yrkesutbildningsområdet inom ramen för programmet för livslångt lärande. |
| --- | --- |

44.

ReK betonar att utformningen och genomförandet av de överenskomna åtgärderna inte bara kräver stöd från befintliga plattformar på EU-nivå som t.ex. generaldirektörer för yrkesutbildning och Rådgivande kommittén för yrkesutbildning, utan också genom relevanta EU-program och EU-instrument som Leonardo da Vinci-programmet, som även fortsättningsvis ska främja tillgänglighet, rörlighet och innovation på yrkesutbildningsområdet inom ramen för programmet för livslångt lärande.

| 45. | Kommittén anser att det är avgörande att strukturfonderna utnyttjas fullt ut för att stödja yrkesutbildningen. Europeiska socialfonden skulle, med utgångspunkt i nya prioriteringar, kunna tillhandahålla skräddarsydda lösningar för inlärare som kommer att behöva höja sin kompetens för att få ett nytt jobb eller för att behålla det arbete som de har. Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter skulle också kunna utnyttjas för detta ändamål. |
| --- | --- |

45.

Kommittén anser att det är avgörande att strukturfonderna utnyttjas fullt ut för att stödja yrkesutbildningen. Europeiska socialfonden skulle, med utgångspunkt i nya prioriteringar, kunna tillhandahålla skräddarsydda lösningar för inlärare som kommer att behöva höja sin kompetens för att få ett nytt jobb eller för att behålla det arbete som de har. Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter skulle också kunna utnyttjas för detta ändamål.

Bryssel den 1 december 2010

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

(1)  OECD 2010, ”The High Cost of Low Educational Performance”.

1

”The High Cost of Low Educational Performance”

(2)  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/115346.pdf

2

(3)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=113&newsId=831&furtherNews=yes

3

(4)  http://www.earlall.eu/page.asp?n=newsdetails&i=13340

4

(5)  http://www.earlall.eu/filebank/G%C3%B6teborg_BarcelonaDeclaration_English.pdf

5

(6)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/report09/report_en.pdf

6

---

| 10.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/38

---

Yttrande på eget initiativ från Regionkommittén om ”De lokala och regionala myndigheternas roll i genomförandet av hälsostrategin för perioden 2008–2013”

2011/C 42/08

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén framhåller att vissa ändringar måste göras i strategins genomförande, så att de lokala och regionala myndigheternas intressen och erfarenheter beaktas till fullo. Man bör också införa hälsoindikatorer och hälsomål i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén framhåller att vissa ändringar måste göras i strategins genomförande, så att de lokala och regionala myndigheternas intressen och erfarenheter beaktas till fullo. Man bör också införa hälsoindikatorer och hälsomål i Europa 2020-strategin.

| — | Regionkommittén noterar de många möjligheter som finns för att få strategin att fungera bättre, framför allt när det handlar om EU-medel, mekanismer och strukturer för att genomföra strategin, regionala hälsoindikatorer och hälsomål samt anpassning av hälso- och sjukvårdssystemen till nya utmaningar. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén noterar de många möjligheter som finns för att få strategin att fungera bättre, framför allt när det handlar om EU-medel, mekanismer och strukturer för att genomföra strategin, regionala hälsoindikatorer och hälsomål samt anpassning av hälso- och sjukvårdssystemen till nya utmaningar.

| — | Regionkommittén framhåller att de budgetnedskärningar som enskilda medlemsstater gör till följd av krisen inte får leda till minskade resurser för hälsopolitiken och hälso- och sjukvården. Man bör dock ägna dem större uppmärksamhet och se till att de förblir stabila genom att man underlättar anpassningar till framtidens utmaningar och säkrar de synergieffekter som kan åstadkommas genom offentlig-privata partnerskap |
| --- | --- |

—

Regionkommittén framhåller att de budgetnedskärningar som enskilda medlemsstater gör till följd av krisen inte får leda till minskade resurser för hälsopolitiken och hälso- och sjukvården. Man bör dock ägna dem större uppmärksamhet och se till att de förblir stabila genom att man underlättar anpassningar till framtidens utmaningar och säkrar de synergieffekter som kan åstadkommas genom offentlig-privata partnerskap

| — | Regionkommittén noterar att främjande och förebyggande åtgärder på hälsoområdet är ett effektivt sätt att säkerställa befolkningens hälsa och begränsa kostnadsökningarna inom hälso- och sjukvården. Kommittén är övertygad om att god hälsa måste främjas i alla livets skeden. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén noterar att främjande och förebyggande åtgärder på hälsoområdet är ett effektivt sätt att säkerställa befolkningens hälsa och begränsa kostnadsökningarna inom hälso- och sjukvården. Kommittén är övertygad om att god hälsa måste främjas i alla livets skeden.

| — | Regionkommittén måste direkt och systematiskt bjudas in att delta i arbetet inom den grupp av höga tjänstemän som behandlar folkhälsofrågor. Kommittén måste också involveras i arbetet inom några av de tematiska arbetsgrupper som skapats på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén måste direkt och systematiskt bjudas in att delta i arbetet inom den grupp av höga tjänstemän som behandlar folkhälsofrågor. Kommittén måste också involveras i arbetet inom några av de tematiska arbetsgrupper som skapats på EU-nivå.

| — | Regionkommittén stöder de initiativ som syftar till att införa ny teknik, t.ex. ett elektroniskt patientjournalsystem med grundläggande uppgifter om patienten som samtidigt är säkert avseende känsliga personuppgifter, eller andra lösningar som gör det lättare att få tillgång till information om en enskild patient inom hela EU. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén stöder de initiativ som syftar till att införa ny teknik, t.ex. ett elektroniskt patientjournalsystem med grundläggande uppgifter om patienten som samtidigt är säkert avseende känsliga personuppgifter, eller andra lösningar som gör det lättare att få tillgång till information om en enskild patient inom hela EU.

| — | Regionkommittén ställer sig positiv till initiativet från kommissionens GD Hälsa och konsumentskydd, ett initiativ som syftar till att tillsammans med Regionkommittén utarbeta gemensamma projekt för att involvera de lokala och regionala myndigheterna i strategins genomförande. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén ställer sig positiv till initiativet från kommissionens GD Hälsa och konsumentskydd, ett initiativ som syftar till att tillsammans med Regionkommittén utarbeta gemensamma projekt för att involvera de lokala och regionala myndigheterna i strategins genomförande.

| Föredragande | : | Adam Banaszak (PL/EA), ledamot av regionfullmäktige i Kujawsko-Pomorskie (Kujavien–Pommern) |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Adam Banaszak (PL/EA), ledamot av regionfullmäktige i Kujawsko-Pomorskie (Kujavien–Pommern)

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

| 1. | Regionkommittén vill framhålla att de lokala och regionala myndigheterna berörs direkt av hälsostrategin för perioden 2008–2013, eftersom det i de flesta medlemsstater är dessa myndigheter som har ansvaret för tjänster som påverkar såväl folkhälsan inom de olika regionerna som förutsättningarna för regional utveckling. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén vill framhålla att de lokala och regionala myndigheterna berörs direkt av hälsostrategin för perioden 2008–2013, eftersom det i de flesta medlemsstater är dessa myndigheter som har ansvaret för tjänster som påverkar såväl folkhälsan inom de olika regionerna som förutsättningarna för regional utveckling.

| 2. | Regionkommittén understryker att de lokala och regionala myndigheterna arbetar med att planera, genomföra och utveckla hälso- och sjukvården och att förvalta den. De genomför också program för förebyggande hälsovård och för att främja god hälsa. Dessutom bär de ofta det ekonomiska ansvaret för denna verksamhet. De ser människors bekymmer på nära håll, har därför djupare kunskaper om hälsofrågor och förstår de problem som dyker upp på området. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén understryker att de lokala och regionala myndigheterna arbetar med att planera, genomföra och utveckla hälso- och sjukvården och att förvalta den. De genomför också program för förebyggande hälsovård och för att främja god hälsa. Dessutom bär de ofta det ekonomiska ansvaret för denna verksamhet. De ser människors bekymmer på nära håll, har därför djupare kunskaper om hälsofrågor och förstår de problem som dyker upp på området.

| 3. | Regionkommittén noterar strategins breda räckvidd och stöder dess mål. |
| --- | --- |

3.

Regionkommittén noterar strategins breda räckvidd och stöder dess mål.

| 4. | Regionkommittén framhåller att man måste skapa mekanismer för att förverkliga de principer som antas i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén framhåller att man måste skapa mekanismer för att förverkliga de principer som antas i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

| 5. | Regionkommittén anser att strategier och åtgärder måste utarbetas och formuleras med hänsyn till integreringen av ett jämställdhetsperspektiv samt andra aspekter av icke-diskriminering. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén anser att strategier och åtgärder måste utarbetas och formuleras med hänsyn till integreringen av ett jämställdhetsperspektiv samt andra aspekter av icke-diskriminering.

| 6. | Regionkommittén vill uppmärksamma att dessa principer under inga omständigheter får ifrågasättas med hänvisning till den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén vill uppmärksamma att dessa principer under inga omständigheter får ifrågasättas med hänvisning till den ekonomiska krisen.

| 7. | Regionkommittén beklagar att de lokala och regionala myndigheterna inte nämnvärt involveras i strategins genomförande. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén beklagar att de lokala och regionala myndigheterna inte nämnvärt involveras i strategins genomförande.

| 8. | Regionkommittén noterar att det inte har kommit några reaktioner på de krav som framfördes i yttrandet om ”Vitbok – Tillsammans för hälsa: Strategi för EU: 2008–2013” och ”Solidaritet i hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU” eller på de många förslag som framförts i andra yttranden som kommittén utarbetat. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén noterar att det inte har kommit några reaktioner på de krav som framfördes i yttrandet om ”Vitbok – Tillsammans för hälsa: Strategi för EU: 2008–2013” och ”Solidaritet i hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU” eller på de många förslag som framförts i andra yttranden som kommittén utarbetat.

| 9. | Regionkommittén påminner återigen om de krav som framfördes i ovan nämnda yttranden, framför allt kraven på insatser för att minska ojämlikheterna i hälsa i och mellan EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén påminner återigen om de krav som framfördes i ovan nämnda yttranden, framför allt kraven på insatser för att minska ojämlikheterna i hälsa i och mellan EU:s medlemsstater.

| 10. | Regionkommittén framhåller att vissa ändringar måste göras i strategins genomförande, så att de lokala och regionala myndigheternas intressen och erfarenheter beaktas till fullo och så att både den nuvarande politiken och den som ska antas för de närmaste åren ger goda resultat. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén framhåller att vissa ändringar måste göras i strategins genomförande, så att de lokala och regionala myndigheternas intressen och erfarenheter beaktas till fullo och så att både den nuvarande politiken och den som ska antas för de närmaste åren ger goda resultat.

| 11. | Regionkommittén konstaterar att främjande och förebyggande insatser på hälsoområdet är det effektivaste sättet att begränsa de allt större hälso- och sjukvårdskostnaderna – man bör stödja sådana insatser i alla livets skeden och även stödja arbetet för att främja en sund livsstil. Ett kraftfullt arbete bör fortsätta i syfte att genomföra Världshälsoorganisationens ramkonvention om tobakskontroll. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén konstaterar att främjande och förebyggande insatser på hälsoområdet är det effektivaste sättet att begränsa de allt större hälso- och sjukvårdskostnaderna – man bör stödja sådana insatser i alla livets skeden och även stödja arbetet för att främja en sund livsstil. Ett kraftfullt arbete bör fortsätta i syfte att genomföra Världshälsoorganisationens ramkonvention om tobakskontroll.

| 12. | Regionkommittén anser att åtgärderna för att främja god hälsa i vid bemärkelse borde vara ett permanent inslag i EU:s hälsostrategi på alla politikens områden. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén anser att åtgärderna för att främja god hälsa i vid bemärkelse borde vara ett permanent inslag i EU:s hälsostrategi på alla politikens områden.

| 13. | Regionkommittén stöder de initiativ som syftar till att införa ny teknik, t.ex. ett elektroniskt patientjournalsystem med grundläggande uppgifter om patienten som samtidigt är säkert avseende känsliga personuppgifter, eller andra lösningar som gör det lättare att få tillgång till information om en enskild patient inom hela EU. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén stöder de initiativ som syftar till att införa ny teknik, t.ex. ett elektroniskt patientjournalsystem med grundläggande uppgifter om patienten som samtidigt är säkert avseende känsliga personuppgifter, eller andra lösningar som gör det lättare att få tillgång till information om en enskild patient inom hela EU.

| 14. | Regionkommittén noterar de många möjligheter som finns för att få strategin att fungera bättre, framför allt när det handlar om EU-medel, mekanismer och strukturer för att genomföra strategin, regionala hälsoindikatorer och hälsomål samt anpassning av hälso- och sjukvårdssystemen till nya utmaningar. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén noterar de många möjligheter som finns för att få strategin att fungera bättre, framför allt när det handlar om EU-medel, mekanismer och strukturer för att genomföra strategin, regionala hälsoindikatorer och hälsomål samt anpassning av hälso- och sjukvårdssystemen till nya utmaningar.

Bedömning av strategins funktion mot bakgrund av den ekonomiska krisen

| 15. | Regionkommittén instämmer i den tanke som framförs i strategin, nämligen att hälsan är vår största tillgång och att en frisk befolkning är ett nödvändigt villkor för produktivitet och välstånd. Utgifterna på hälsoområdet borde därför ses som en investering och inte bara som en kostnad. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén instämmer i den tanke som framförs i strategin, nämligen att hälsan är vår största tillgång och att en frisk befolkning är ett nödvändigt villkor för produktivitet och välstånd. Utgifterna på hälsoområdet borde därför ses som en investering och inte bara som en kostnad.

| 16. | Regionkommittén understryker att hälsa i första hand är avgörande för människors livskvalitet och inte bara får ses som en ekonomisk faktor. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén understryker att hälsa i första hand är avgörande för människors livskvalitet och inte bara får ses som en ekonomisk faktor.

| 17. | Regionkommittén framhåller att de budgetnedskärningar som enskilda medlemsstater gör till följd av krisen inte får leda till minskade resurser för hälsopolitiken och hälso- och sjukvården. Man bör dock ägna dem större uppmärksamhet och se till att de förblir stabila genom att man underlättar anpassningar till framtidens utmaningar och säkrar de synergieffekter som kan åstadkommas genom offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén framhåller att de budgetnedskärningar som enskilda medlemsstater gör till följd av krisen inte får leda till minskade resurser för hälsopolitiken och hälso- och sjukvården. Man bör dock ägna dem större uppmärksamhet och se till att de förblir stabila genom att man underlättar anpassningar till framtidens utmaningar och säkrar de synergieffekter som kan åstadkommas genom offentlig-privata partnerskap.

| 18. | Regionkommittén noterar att den ekonomiska kris som råder för närvarande inte får bli ett skäl för medlemsstaterna att dra ned på sina insatser för att främja en sund livsstil och programmen för att främja god hälsa. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén noterar att den ekonomiska kris som råder för närvarande inte får bli ett skäl för medlemsstaterna att dra ned på sina insatser för att främja en sund livsstil och programmen för att främja god hälsa.

| 19. | Regionkommittén anser att den ekonomiska krisen, som berör alla medlemsstater, inte får avleda myndigheternas uppmärksamhet från prioriteringarna under förevändningen att man vill sanera utgifterna (t.ex. på hälsoområdet). Tvärtom måste medlemsstaterna göra sitt bästa för att befolkningens hälsotillstånd ska fortsätta att förbättras. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén anser att den ekonomiska krisen, som berör alla medlemsstater, inte får avleda myndigheternas uppmärksamhet från prioriteringarna under förevändningen att man vill sanera utgifterna (t.ex. på hälsoområdet). Tvärtom måste medlemsstaterna göra sitt bästa för att befolkningens hälsotillstånd ska fortsätta att förbättras.

Användning av EU-medel för att finansiera projekt på hälsoområdet

| 20. | Regionkommittén betonar att det EU-stöd som ges via handlingsprogrammet på hälsoområdet är av stor betydelse för ett bättre hälsoskydd för medborgarna, för främjandet av hälsan samt för insamlingen och spridningen av information och kunskap om hälsofrågor. Kommittén noterar att man måste se över urvalskriterierna och kriterierna för vilka projekt som är berättigade till EU-medel med syfte att t.ex. påverka sociala bestämningsfaktorer. Regionerna måste samtidigt involveras direkt i denna process så att man på bästa möjliga sätt kan utnyttja deras erfarenheter på området. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén betonar att det EU-stöd som ges via handlingsprogrammet på hälsoområdet är av stor betydelse för ett bättre hälsoskydd för medborgarna, för främjandet av hälsan samt för insamlingen och spridningen av information och kunskap om hälsofrågor. Kommittén noterar att man måste se över urvalskriterierna och kriterierna för vilka projekt som är berättigade till EU-medel med syfte att t.ex. påverka sociala bestämningsfaktorer. Regionerna måste samtidigt involveras direkt i denna process så att man på bästa möjliga sätt kan utnyttja deras erfarenheter på området.

| 21. | Regionkommittén anser att man måste fortsätta att avsätta EU-medel till sammanhållningsfonderna och övervaka deras effektivitet också med hjälp av gemensamma sociala hälsoindikatorer. En fortsatt sammanhållningspolitik på EU-nivå kommer att möjliggöra att dess effekter på folkhälsan i Europa kan avläsas. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén anser att man måste fortsätta att avsätta EU-medel till sammanhållningsfonderna och övervaka deras effektivitet också med hjälp av gemensamma sociala hälsoindikatorer. En fortsatt sammanhållningspolitik på EU-nivå kommer att möjliggöra att dess effekter på folkhälsan i Europa kan avläsas.

| 22. | Regionkommittén noterar att regionerna måste involveras direkt i EU-fondernas programplanering. Detta kommer att göra det möjligt att ta hänsyn till regionala prioriteringar i planeringen och på så sätt kraftigt öka utnyttjandet av tillgängliga medel. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén noterar att regionerna måste involveras direkt i EU-fondernas programplanering. Detta kommer att göra det möjligt att ta hänsyn till regionala prioriteringar i planeringen och på så sätt kraftigt öka utnyttjandet av tillgängliga medel.

| 23. | Regionkommittén föreslår






  — | att man förenklar förfarandena för tillgång till medel och minskar tidsfristen för utbetalning av förskott till 45 dagar, |
| --- | --- | --- |

23.

Regionkommittén föreslår

—

att man förenklar förfarandena för tillgång till medel och minskar tidsfristen för utbetalning av förskott till 45 dagar,

| — | att man ökar öppenheten kring anbudsinfordringarna genom att översätta dem till alla språk och offentliggöra dem på en särskild webbplats, |
| --- | --- |

—

att man ökar öppenheten kring anbudsinfordringarna genom att översätta dem till alla språk och offentliggöra dem på en särskild webbplats,

| — | att man gör det lättare att använda medel från flera olika fonder samtidigt genom att förenkla förfarandena och införa lättillgängliga gemensamma informationskällor för dem som föreslår projekt, |
| --- | --- |

—

att man gör det lättare att använda medel från flera olika fonder samtidigt genom att förenkla förfarandena och införa lättillgängliga gemensamma informationskällor för dem som föreslår projekt,

| — | att man avsätter mer medel till projekt för gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

—

att man avsätter mer medel till projekt för gränsöverskridande samarbete.

| 24. | Regionkommittén efterlyser ett mer långfristigt stöd till projekt som syftar till att anpassa befintliga hälso- och sjukvårdssystem till nya utmaningar; t.ex. större patientrörlighet, en åldrande befolkning samt en ökning av kroniska sjukdomar, funktionshinder och beroende av andra. |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén efterlyser ett mer långfristigt stöd till projekt som syftar till att anpassa befintliga hälso- och sjukvårdssystem till nya utmaningar; t.ex. större patientrörlighet, en åldrande befolkning samt en ökning av kroniska sjukdomar, funktionshinder och beroende av andra.

| 25. | Regionkommittén noterar att man måste utarbeta indikatorer för att mäta den inverkan de projekt som finansieras med EU-medel har, inte bara på folkhälsan utan också på regionernas ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén noterar att man måste utarbeta indikatorer för att mäta den inverkan de projekt som finansieras med EU-medel har, inte bara på folkhälsan utan också på regionernas ekonomiska utveckling.

Främjande och förebyggande åtgärder på hälsoområdet

| 26. | Regionkommittén noterar att främjande och förebyggande åtgärder på hälsoområdet är ett effektivt sätt att säkerställa befolkningens hälsa och begränsa kostnadsökningarna inom hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén noterar att främjande och förebyggande åtgärder på hälsoområdet är ett effektivt sätt att säkerställa befolkningens hälsa och begränsa kostnadsökningarna inom hälso- och sjukvården.

| 27. | Regionkommittén är övertygad om att god hälsa måste främjas i alla livets skeden, så att förutsättningar skapas för ekonomisk självständighet, med följden att fysiskt, psykiskt och socialt välmående kan uppnås för människor i alla åldrar. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén är övertygad om att god hälsa måste främjas i alla livets skeden, så att förutsättningar skapas för ekonomisk självständighet, med följden att fysiskt, psykiskt och socialt välmående kan uppnås för människor i alla åldrar.

| 28. | Regionkommittén stöder främjande och förebyggande åtgärder på hälsoområdet på flera plan och på alla socioekonomiska områden. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén stöder främjande och förebyggande åtgärder på hälsoområdet på flera plan och på alla socioekonomiska områden.

| 29. | Regionkommittén anser att man måste främja initiativ för ökad fysisk aktivitet och mer motion, både bland barn och vuxna. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén anser att man måste främja initiativ för ökad fysisk aktivitet och mer motion, både bland barn och vuxna.

| 30. | Regionkommittén uppmanar de lokala myndigheterna att stödja, främja och göra reklam för organisationer som för samman människor i olika åldrar och bedriver en verksamhet inriktad på samarbete mellan olika generationer och utbyte av kunskaper och erfarenheter. |
| --- | --- |

30.

Regionkommittén uppmanar de lokala myndigheterna att stödja, främja och göra reklam för organisationer som för samman människor i olika åldrar och bedriver en verksamhet inriktad på samarbete mellan olika generationer och utbyte av kunskaper och erfarenheter.

| 31. | Regionkommittén framhåller betydelsen av att man stöder utbildning av barn och ungdomar i fråga om






  — | goda kostvanor (genom anläggning av grönsaksodlingar vid förskolor och skolor och undervisning om hur man lagar mat av god kvalitet), |
| --- | --- | --- |

31.

Regionkommittén framhåller betydelsen av att man stöder utbildning av barn och ungdomar i fråga om

—

goda kostvanor (genom anläggning av grönsaksodlingar vid förskolor och skolor och undervisning om hur man lagar mat av god kvalitet),

| — | fysiska aktiviteter (vandrings- och cykelturer, idrottsdagar, tävlingar mellan skolor, tävlingar inom ramen för gränsöverskridande samarbete, idrottsklubbar i skolorna, turistföreningar i skolorna), |
| --- | --- |

—

fysiska aktiviteter (vandrings- och cykelturer, idrottsdagar, tävlingar mellan skolor, tävlingar inom ramen för gränsöverskridande samarbete, idrottsklubbar i skolorna, turistföreningar i skolorna),

| — | miljö- och hälsoutbildning (naturkunskap ”ute på fältet”, miljöskyddsprogram, ”gröna skolor”, att uppmuntra barn att cykla, åka rullskridskor och simma). |
| --- | --- |

—

miljö- och hälsoutbildning (naturkunskap ”ute på fältet”, miljöskyddsprogram, ”gröna skolor”, att uppmuntra barn att cykla, åka rullskridskor och simma).

| 32. | Regionkommittén stöder initiativ för goda kostvanor bland barn. Vid institutioner med utspisning av barn (skolor, förskolor och institutioner med barn från mindre gynnade problemfamiljer) borde man lägga tonvikten på användning av icke-modifierade livsmedel som odlats på ett miljövänligt sätt och behandlats på ett sådant sätt att inga värdefulla ämnen gått förlorade. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén stöder initiativ för goda kostvanor bland barn. Vid institutioner med utspisning av barn (skolor, förskolor och institutioner med barn från mindre gynnade problemfamiljer) borde man lägga tonvikten på användning av icke-modifierade livsmedel som odlats på ett miljövänligt sätt och behandlats på ett sådant sätt att inga värdefulla ämnen gått förlorade.

| 33. | Regionkommittén anser att man måste öka insatserna för att främja god hälsa bland vuxna. Detta bör gälla såväl fysisk hälsa (genom stöd till idrottsklubbar och fysiska aktiviteter för personer över 50 år) som åtgärder för att människor inte ska alieneras från samhället samt åtgärder som gör det lättare att få kontakt med andra människor och som kan ligga till grund för en vana att aktivt ägna tid åt gruppaktiviteter, oavsett fysisk kondition. Befolkningens åldrande och förändringarna i samhället leder till att vuxna inte sällan alieneras från den grupp de hittills tillhört (genom att de förlorar sitt arbete, skiljer sig eller förlorar sin make eller maka). Ensamhet och brist på möjligheter att aktivt tillbringa tid med andra människor stimulerar negativa beteenden och kan leda till depressioner och till att människor ”tar sin tillflykt till sjukdom”. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén anser att man måste öka insatserna för att främja god hälsa bland vuxna. Detta bör gälla såväl fysisk hälsa (genom stöd till idrottsklubbar och fysiska aktiviteter för personer över 50 år) som åtgärder för att människor inte ska alieneras från samhället samt åtgärder som gör det lättare att få kontakt med andra människor och som kan ligga till grund för en vana att aktivt ägna tid åt gruppaktiviteter, oavsett fysisk kondition. Befolkningens åldrande och förändringarna i samhället leder till att vuxna inte sällan alieneras från den grupp de hittills tillhört (genom att de förlorar sitt arbete, skiljer sig eller förlorar sin make eller maka). Ensamhet och brist på möjligheter att aktivt tillbringa tid med andra människor stimulerar negativa beteenden och kan leda till depressioner och till att människor ”tar sin tillflykt till sjukdom”.

| 34. | Enligt Regionkommittén kan det vara lämpligt att införa en ”hälsokontroll” för människor vid t.ex. 40 och 50 års ålder samt vid 60 års ålder och över, på basis av vetenskapliga belägg och med tonvikt på hälsoutbildning: om hur man håller en lämplig kroppsvikt för sin ålder, om ett välfungerande hjärt- och kärlsystem samt god syn, om kvantitativt och kvalitativt sett goda kostvanor med tanke på åldern och om hur man gör sig av med dåliga vanor. I samband med detta bör man ta hänsyn till andra specifika risker för kvinnors hälsa i samband med hjärt- och kärlsjukdomar och hjärtinfarkter. |
| --- | --- |

34.

Enligt Regionkommittén kan det vara lämpligt att införa en ”hälsokontroll” för människor vid t.ex. 40 och 50 års ålder samt vid 60 års ålder och över, på basis av vetenskapliga belägg och med tonvikt på hälsoutbildning: om hur man håller en lämplig kroppsvikt för sin ålder, om ett välfungerande hjärt- och kärlsystem samt god syn, om kvantitativt och kvalitativt sett goda kostvanor med tanke på åldern och om hur man gör sig av med dåliga vanor. I samband med detta bör man ta hänsyn till andra specifika risker för kvinnors hälsa i samband med hjärt- och kärlsjukdomar och hjärtinfarkter.

| 35. | Förebyggande åtgärder och åtgärder för att främja en sund livsstil är i de flesta fall det mest effektiva medlet, och de lokala och regionala myndigheterna kan spela en viktig roll i dessa åtgärder eftersom de har nära kontakt med invånarna och förstår deras behov. De lokala och regionala myndigheternas nära kontakt med aktörerna ute på fältet (tjänstemän, andra arbetstagare, vårdgivare, fackföreningar, medlemmar av företagsråd, sjukförsäkringskassor, skolor som bedriver informationskampanjer om hälsa m.m.) gör att de måste beaktas när dessa åtgärder genomförs. |
| --- | --- |

35.

Förebyggande åtgärder och åtgärder för att främja en sund livsstil är i de flesta fall det mest effektiva medlet, och de lokala och regionala myndigheterna kan spela en viktig roll i dessa åtgärder eftersom de har nära kontakt med invånarna och förstår deras behov. De lokala och regionala myndigheternas nära kontakt med aktörerna ute på fältet (tjänstemän, andra arbetstagare, vårdgivare, fackföreningar, medlemmar av företagsråd, sjukförsäkringskassor, skolor som bedriver informationskampanjer om hälsa m.m.) gör att de måste beaktas när dessa åtgärder genomförs.

| 36. | Regionkommittén noterar den grundläggande betydelsen av att de lokala och regionala myndigheterna under de närmaste åren på nära håll involveras i arbetet med att planera och utveckla förebyggande åtgärder och informationsåtgärder och att de ges de resurser som krävs för att genomföra åtgärderna. |
| --- | --- |

36.

Regionkommittén noterar den grundläggande betydelsen av att de lokala och regionala myndigheterna under de närmaste åren på nära håll involveras i arbetet med att planera och utveckla förebyggande åtgärder och informationsåtgärder och att de ges de resurser som krävs för att genomföra åtgärderna.

| 37. | Regionkommittén anser att man också måste ge dem de medel som krävs för att skapa nätverk som gör att de kan utbyta erfarenheter på detta område och hantera andra problem som dyker upp i EU:s regioner. |
| --- | --- |

37.

Regionkommittén anser att man också måste ge dem de medel som krävs för att skapa nätverk som gör att de kan utbyta erfarenheter på detta område och hantera andra problem som dyker upp i EU:s regioner.

Att jämna ut skillnaderna i nivån på hälso- och sjukvården för att främja den territoriella sammanhållningen i Europa mot bakgrund av Europa 2020-strategin

| 38. | Regionkommittén anser att man i landsbygdsområden, områden som drabbats av industriell omvandling och regioner som präglas av allvarliga naturbetingade eller demografiska nackdelar – t.ex. de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner, bergsregioner och fattiga regioner – framför allt måste sträva efter att invånarna ska få jämförbar tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster och faktorer som stimulerar god hälsa oavsett ålder. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén anser att man i landsbygdsområden, områden som drabbats av industriell omvandling och regioner som präglas av allvarliga naturbetingade eller demografiska nackdelar – t.ex. de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner, bergsregioner och fattiga regioner – framför allt måste sträva efter att invånarna ska få jämförbar tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster och faktorer som stimulerar god hälsa oavsett ålder.

| 39. | Regionkommittén anser att man i större utsträckning bör använda befintliga indikatorer för att förbättra alla medborgares hälsa, inte minst hälsan hos dem som har en förväntad kvalitetslivslängd som ligger under genomsnittet, samt för att jämna ut skillnaderna mellan regionerna. |
| --- | --- |

39.

Regionkommittén anser att man i större utsträckning bör använda befintliga indikatorer för att förbättra alla medborgares hälsa, inte minst hälsan hos dem som har en förväntad kvalitetslivslängd som ligger under genomsnittet, samt för att jämna ut skillnaderna mellan regionerna.

| 40. | Regionkommittén framhåller vikten av en systematisk insamling av de uppgifter som behövs för att fastställa och analysera indikatorer för att mäta folkhälsan i Europa och övervaka dessa. Utifrån detta kan man dra slutsatser och lägga fram förslag och rekommendationer avseende förebyggande insatser, hälsofrämjande åtgärder eller, vid behov, vård, och av att man fastställer den minsta mängd uppgifter som kan delas och utbytas på europeisk nationell, regional och lokal nivå och som gör det möjligt att utarbeta sådana indikatorer. |
| --- | --- |

40.

Regionkommittén framhåller vikten av en systematisk insamling av de uppgifter som behövs för att fastställa och analysera indikatorer för att mäta folkhälsan i Europa och övervaka dessa. Utifrån detta kan man dra slutsatser och lägga fram förslag och rekommendationer avseende förebyggande insatser, hälsofrämjande åtgärder eller, vid behov, vård, och av att man fastställer den minsta mängd uppgifter som kan delas och utbytas på europeisk nationell, regional och lokal nivå och som gör det möjligt att utarbeta sådana indikatorer.

| 41. | Regionkommittén är övertygad om att man bör utarbeta indikatorer för att mäta sysselsättningen bland medicinsk personal och hjälppersonal och sträva efter att jämna ut skillnaderna, framför allt i de stater där man hittills inte använt sådana indikatorer. Det är önskvärt att de regionala myndigheterna involveras i dessa åtgärder. |
| --- | --- |

41.

Regionkommittén är övertygad om att man bör utarbeta indikatorer för att mäta sysselsättningen bland medicinsk personal och hjälppersonal och sträva efter att jämna ut skillnaderna, framför allt i de stater där man hittills inte använt sådana indikatorer. Det är önskvärt att de regionala myndigheterna involveras i dessa åtgärder.

| 42. | Regionkommittén anser att man bör övervaka de indikatorer som används för att mäta sysselsättning och migration bland hälso- och sjukvårdspersonal för att se till att hälso- och sjukvården fungerar optimalt i alla EU-regioner samt att det finns uppgifter tillgängliga som gör det möjligt att bedöma eventuella behov av kompensation till de områden som investerar i yrkesutbildning utan att få något i gengäld för denna investering. |
| --- | --- |

42.

Regionkommittén anser att man bör övervaka de indikatorer som används för att mäta sysselsättning och migration bland hälso- och sjukvårdspersonal för att se till att hälso- och sjukvården fungerar optimalt i alla EU-regioner samt att det finns uppgifter tillgängliga som gör det möjligt att bedöma eventuella behov av kompensation till de områden som investerar i yrkesutbildning utan att få något i gengäld för denna investering.

| 43. | Regionkommittén stöder åtgärder som syftar till att utarbeta normer för bästa praxis och utbyte av bästa praxis i regioner som liknar varandra. |
| --- | --- |

43.

Regionkommittén stöder åtgärder som syftar till att utarbeta normer för bästa praxis och utbyte av bästa praxis i regioner som liknar varandra.

| 44. | Regionkommittén anser att det krävs studier för att undersöka den ekonomiska effekten av projekt på regional nivå och fastställa avkastningen på investeringar i hälsoprojekt. Syftet är att göra efterhandsbedömningar av de politiska strategier som genomförts. Man bör noggrant ange vilka instrument som gör det möjligt att utföra en sådan studie, inte bara i efterhand utan också på förhand eller i förebyggande syfte. Bedömningen av hälsokonsekvenser skulle kunna vara ett sådant instrument. |
| --- | --- |

44.

Regionkommittén anser att det krävs studier för att undersöka den ekonomiska effekten av projekt på regional nivå och fastställa avkastningen på investeringar i hälsoprojekt. Syftet är att göra efterhandsbedömningar av de politiska strategier som genomförts. Man bör noggrant ange vilka instrument som gör det möjligt att utföra en sådan studie, inte bara i efterhand utan också på förhand eller i förebyggande syfte. Bedömningen av hälsokonsekvenser skulle kunna vara ett sådant instrument.

| 45. | Regionkommittén anser att man bör införa hälsoindikatorer och hälsomål i Europa 2020-strategin för att få till stånd en smart och hållbar tillväxt för alla som kan bidra till kampen mot social utslagning. |
| --- | --- |

45.

Regionkommittén anser att man bör införa hälsoindikatorer och hälsomål i Europa 2020-strategin för att få till stånd en smart och hållbar tillväxt för alla som kan bidra till kampen mot social utslagning.

| 46. | Regionkommittén uppmanar kommissionen att utarbeta lämpliga hälsoindikatorer. Dessa bör till fullo beakta de regionala förhållandena. |
| --- | --- |

46.

Regionkommittén uppmanar kommissionen att utarbeta lämpliga hälsoindikatorer. Dessa bör till fullo beakta de regionala förhållandena.

| 47. | Regionkommittén uppmanar också kommissionen att fortsätta att stödja projekt för regionala indikatorer, t.ex. I2SARE, och att se till att de strukturer som samlar in och analyserar uppgifterna (sedan indikatorerna fastställts och deras användbarhet påvisats) fortsätter arbetet med dessa projekt. Informationen om allt detta arbete bör dessutom ges största möjliga spridning, så att regionerna kan utbyta erfarenheter och bästa praxis. |
| --- | --- |

47.

Regionkommittén uppmanar också kommissionen att fortsätta att stödja projekt för regionala indikatorer, t.ex. I2SARE, och att se till att de strukturer som samlar in och analyserar uppgifterna (sedan indikatorerna fastställts och deras användbarhet påvisats) fortsätter arbetet med dessa projekt. Informationen om allt detta arbete bör dessutom ges största möjliga spridning, så att regionerna kan utbyta erfarenheter och bästa praxis.

Principen att hälsofrågor ska beaktas på alla politikområden och på alla myndighetsnivåer

| 48. | För att man ska kunna tillämpa principen om att hälsofrågor ska beaktas på alla politikområden krävs det enligt Regionkommittén en bättre samordning mellan kommissionens olika generaldirektorat, och GD Hälsa och konsumentskydd måste få de verktyg som behövs för att kunna kontrollera att alla kommissionens generaldirektorat respekterar denna princip. |
| --- | --- |

48.

För att man ska kunna tillämpa principen om att hälsofrågor ska beaktas på alla politikområden krävs det enligt Regionkommittén en bättre samordning mellan kommissionens olika generaldirektorat, och GD Hälsa och konsumentskydd måste få de verktyg som behövs för att kunna kontrollera att alla kommissionens generaldirektorat respekterar denna princip.

| 49. | Regionkommittén understryker att alla som deltar i beslutsprocessen måste göra respekten för denna princip till ett nödvändigt villkor för de åtgärder som de vidtar, så att denna strävan kan ge resultat. |
| --- | --- |

49.

Regionkommittén understryker att alla som deltar i beslutsprocessen måste göra respekten för denna princip till ett nödvändigt villkor för de åtgärder som de vidtar, så att denna strävan kan ge resultat.

| 50. | Regionkommittén framhåller att principen att hälsofrågor ska beaktas på alla politikområden är en universell princip och att alla aktörer på nivåer under den nationella beslutsamt måste engagera sig för att förverkliga denna princip också på den egna nivån. |
| --- | --- |

50.

Regionkommittén framhåller att principen att hälsofrågor ska beaktas på alla politikområden är en universell princip och att alla aktörer på nivåer under den nationella beslutsamt måste engagera sig för att förverkliga denna princip också på den egna nivån.

Vårdsystemen står inför nya utmaningar

| 51. | Regionkommittén anser att kommissionen bör lägga fram en undersökning med en bedömning av hur nya former av informations- och kommunikationsteknik används för att framtidsanpassa hälso- och sjukvårdstjänsterna, framför allt med tanke på befolkningens åldrande och kampen mot kroniska sjukdomar. Kommittén framhåller att hälsotjänsterna är nödvändiga ur användarnas synvinkel. Specialiserade rådgivande strukturer och lokal offentlig förebyggande hälsovård bör anpassas efter de lokala förhållandena, och framför allt kopplas samman med vården av äldre. I detta sammanhang bör man öka kommunernas befogenheter när det gäller att tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster för äldre. |
| --- | --- |

51.

Regionkommittén anser att kommissionen bör lägga fram en undersökning med en bedömning av hur nya former av informations- och kommunikationsteknik används för att framtidsanpassa hälso- och sjukvårdstjänsterna, framför allt med tanke på befolkningens åldrande och kampen mot kroniska sjukdomar. Kommittén framhåller att hälsotjänsterna är nödvändiga ur användarnas synvinkel. Specialiserade rådgivande strukturer och lokal offentlig förebyggande hälsovård bör anpassas efter de lokala förhållandena, och framför allt kopplas samman med vården av äldre. I detta sammanhang bör man öka kommunernas befogenheter när det gäller att tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster för äldre.

| 52. | Regionkommittén stöder de initiativ som syftar till att införa ny teknik, t.ex. patientjournalsystem som gör det möjligt att tillgå elektronisk information om patienters medicinska bakgrund, eller ett informationspaket rörande patienter, eller andra lösningar som skulle göra det möjligt eller lättare att anlita hälso- och sjukvården i livshotande situationer för de allra svagaste, för de äldre, för de psykiskt sjuka, för de lågutbildade och för dem som har kommunikationsproblem till följd av språkliga hinder, och att få full medicinsk vård i ett annat land än det där de är försäkrade eller har rätt till hälso- och sjukvård genom ett lands allmänna hälso- och sjukvårdssystem. Ett elektroniskt system, som måste vara säkert, skulle göra det möjligt för hälso- och sjukvårdspersonalen att utbyta information sinsemellan och göra det lättare att omedelbart komma åt patientens sjukdomshistoria, uppgifter om kroniska sjukdomar och rekommendationer om fortsatt behandling. Detta är ovärderligt i en värld där patienterna har blivit mycket rörliga och har rätt till gränsöverskridande vård. |
| --- | --- |

52.

Regionkommittén stöder de initiativ som syftar till att införa ny teknik, t.ex. patientjournalsystem som gör det möjligt att tillgå elektronisk information om patienters medicinska bakgrund, eller ett informationspaket rörande patienter, eller andra lösningar som skulle göra det möjligt eller lättare att anlita hälso- och sjukvården i livshotande situationer för de allra svagaste, för de äldre, för de psykiskt sjuka, för de lågutbildade och för dem som har kommunikationsproblem till följd av språkliga hinder, och att få full medicinsk vård i ett annat land än det där de är försäkrade eller har rätt till hälso- och sjukvård genom ett lands allmänna hälso- och sjukvårdssystem. Ett elektroniskt system, som måste vara säkert, skulle göra det möjligt för hälso- och sjukvårdspersonalen att utbyta information sinsemellan och göra det lättare att omedelbart komma åt patientens sjukdomshistoria, uppgifter om kroniska sjukdomar och rekommendationer om fortsatt behandling. Detta är ovärderligt i en värld där patienterna har blivit mycket rörliga och har rätt till gränsöverskridande vård.

| 53. | Regionkommittén framhåller att man måste stödja de lokala och regionala myndigheterna för att de ska kunna värna om stabiliteten i vårdsystemen och effektivt reagera på de problem som regioner med gles eller mycket spridd befolkning, samt turistorter med fluktuerande folkmängd, brottas med just nu. |
| --- | --- |

53.

Regionkommittén framhåller att man måste stödja de lokala och regionala myndigheterna för att de ska kunna värna om stabiliteten i vårdsystemen och effektivt reagera på de problem som regioner med gles eller mycket spridd befolkning, samt turistorter med fluktuerande folkmängd, brottas med just nu.

| 54. | Regionkommittén framhåller att man måste agera i nära samarbete med internationella organisationer, framför allt Världshälsoorganisationen, i denna fråga. |
| --- | --- |

54.

Regionkommittén framhåller att man måste agera i nära samarbete med internationella organisationer, framför allt Världshälsoorganisationen, i denna fråga.

| 55. | Regionkommittén framhåller att alla aktörer i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem måste medverka i arbetet med att utveckla planer för hälsovårdens utveckling och verksamhet (yttranden från sammanslutningar, regioner, de organ som utformar de hälsopolitiska strategierna i medlemsstaterna och de institutioner som utbildar medicinsk personal). |
| --- | --- |

55.

Regionkommittén framhåller att alla aktörer i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem måste medverka i arbetet med att utveckla planer för hälsovårdens utveckling och verksamhet (yttranden från sammanslutningar, regioner, de organ som utformar de hälsopolitiska strategierna i medlemsstaterna och de institutioner som utbildar medicinsk personal).

| 56. | Regionkommittén måste involveras i de särskilda arbetsgrupperna för att underlätta utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

56.

Regionkommittén måste involveras i de särskilda arbetsgrupperna för att underlätta utbyte av bästa praxis.

| 57. | Regionkommittén ställer sig bakom den överenskommelse som nyligen uppnåddes i rådet om förslaget till direktiv om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård när det gäller bestämmelserna om ursprungsland och fakturering av vårdkostnader. |
| --- | --- |

57.

Regionkommittén ställer sig bakom den överenskommelse som nyligen uppnåddes i rådet om förslaget till direktiv om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård när det gäller bestämmelserna om ursprungsland och fakturering av vårdkostnader.

| 58. | Regionkommittén föreslår att Europaparlamentet överväger att ge upp sina krav på framför allt ett ”vouchersystem” – dvs. att sjukhusen skulle vara tvungna att direktfakturera de utländska sjukförsäkringsgivarna för vårdkostnaderna – och kraven på en inskränkning av rådets kriterier för förhandstillstånd vid planerad sjukhusvård i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

58.

Regionkommittén föreslår att Europaparlamentet överväger att ge upp sina krav på framför allt ett ”vouchersystem” – dvs. att sjukhusen skulle vara tvungna att direktfakturera de utländska sjukförsäkringsgivarna för vårdkostnaderna – och kraven på en inskränkning av rådets kriterier för förhandstillstånd vid planerad sjukhusvård i andra medlemsstater.

De lokala och regionala myndigheterna måste engagera sig i strategins genomförandemekanismer

| 59. | Regionkommittén måste direkt och systematiskt bjudas in att delta i arbetet inom den grupp av höga tjänstemän som behandlar folkhälsofrågor. |
| --- | --- |

59.

Regionkommittén måste direkt och systematiskt bjudas in att delta i arbetet inom den grupp av höga tjänstemän som behandlar folkhälsofrågor.

| 60. | Regionkommittén anser att en företrädare för de lokala och regionala myndigheterna bör bjudas in att delta när gruppen för folkhälsofrågor diskuterar frågor som ingår i de lokala och regionala myndigheternas behörighetsområde i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

60.

Regionkommittén anser att en företrädare för de lokala och regionala myndigheterna bör bjudas in att delta när gruppen för folkhälsofrågor diskuterar frågor som ingår i de lokala och regionala myndigheternas behörighetsområde i medlemsstaterna.

| 61. | Regionkommittén måste också involveras i arbetet inom några av de tematiska arbetsgrupper som skapats på EU-nivå. |
| --- | --- |

61.

Regionkommittén måste också involveras i arbetet inom några av de tematiska arbetsgrupper som skapats på EU-nivå.

| 62. | Regionkommittén ställer sig positiv till initiativet från kommissionens GD Hälsa och konsumentskydd, ett initiativ som syftar till att tillsammans med Regionkommittén utarbeta gemensamma projekt för att involvera de lokala och regionala myndigheterna i strategins genomförande. |
| --- | --- |

62.

Regionkommittén ställer sig positiv till initiativet från kommissionens GD Hälsa och konsumentskydd, ett initiativ som syftar till att tillsammans med Regionkommittén utarbeta gemensamma projekt för att involvera de lokala och regionala myndigheterna i strategins genomförande.

| 63. | Regionkommittén konstaterar att en teknisk plattform vid Regionkommittén för samarbete på hälsoområdet borde göra det möjligt för de lokala och regionala myndigheterna att bättre ta till sig den europeiska hälsostrategin och göra det lättare för dem att genomföra den, framför allt genom utbyte av bästa praxis. Regionkommittén anser att detta är ett steg i rätt riktning. |
| --- | --- |

63.

Regionkommittén konstaterar att en teknisk plattform vid Regionkommittén för samarbete på hälsoområdet borde göra det möjligt för de lokala och regionala myndigheterna att bättre ta till sig den europeiska hälsostrategin och göra det lättare för dem att genomföra den, framför allt genom utbyte av bästa praxis. Regionkommittén anser att detta är ett steg i rätt riktning.

Bryssel den 2 december 2010

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/43

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Sammanhållningspolitiken: strategirapport 2010 om genomförandet av programmen 2007–2013”

2011/C 42/09

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén beklagar att den komplicerade finansieringsmekanismen gör att europeiska projekt i allt högre utsträckning fokuserar på att stämma överens med administrativa förfaranden snarare än att följa en utvecklingsstrategi. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén beklagar att den komplicerade finansieringsmekanismen gör att europeiska projekt i allt högre utsträckning fokuserar på att stämma överens med administrativa förfaranden snarare än att följa en utvecklingsstrategi.

| — | En uppsplittring av EU-stödet försvårar ett effektivt genomförande av projekten och gör att fokus inte längre ligger på de gemensamma utvecklingsprioriteringarna. |
| --- | --- |

—

En uppsplittring av EU-stödet försvårar ett effektivt genomförande av projekten och gör att fokus inte längre ligger på de gemensamma utvecklingsprioriteringarna.

| — | Ofta förekommande ändringar som medför administrativt merarbete och förseningar i samband med genomförandet, och Regionkommittén efterlyser därför ett förnuftigt förhållningssätt vid framtida modifieringar och ändringar i strukturfondsbestämmelserna. |
| --- | --- |

—

Ofta förekommande ändringar som medför administrativt merarbete och förseningar i samband med genomförandet, och Regionkommittén efterlyser därför ett förnuftigt förhållningssätt vid framtida modifieringar och ändringar i strukturfondsbestämmelserna.

| — | Ett nära samarbete med lokala och regionala myndigheter vid utformningen av de operativa programmen gör att alltför orealistiska projekt kan förhindras och att man i stället får projekt som svarar bättre mot lokala och regionala behov och kan garantera ett snabbare utnyttjande av finansiella medel. |
| --- | --- |

—

Ett nära samarbete med lokala och regionala myndigheter vid utformningen av de operativa programmen gör att alltför orealistiska projekt kan förhindras och att man i stället får projekt som svarar bättre mot lokala och regionala behov och kan garantera ett snabbare utnyttjande av finansiella medel.

| — | Kommittén beklagar emellertid att det i tillgängliga studier, analyser och rapporter saknas konkreta uppgifter om vilken genomslagskraft och effektivitet sammanhållningspolitiken har haft. Detta beror framför allt på att fokus ligger på graden av anslagsutnyttjande och genomförandet av programmen, snarare än projektens faktiska resultat och betydelse för regional tillväxt. |
| --- | --- |

—

Kommittén beklagar emellertid att det i tillgängliga studier, analyser och rapporter saknas konkreta uppgifter om vilken genomslagskraft och effektivitet sammanhållningspolitiken har haft. Detta beror framför allt på att fokus ligger på graden av anslagsutnyttjande och genomförandet av programmen, snarare än projektens faktiska resultat och betydelse för regional tillväxt.

| — | Regionkommittén anser att man måste enas om vilken metod som ska tillämpas vid rapporteringen för att få en tydligare bild av vilka resultat politiken har gett och vilka strukturella förändringar den gett upphov till. Rapporteringen bör således i första hand vara inriktad på resultatet och i andra hand på anslagsutnyttjandet. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén anser att man måste enas om vilken metod som ska tillämpas vid rapporteringen för att få en tydligare bild av vilka resultat politiken har gett och vilka strukturella förändringar den gett upphov till. Rapporteringen bör således i första hand vara inriktad på resultatet och i andra hand på anslagsutnyttjandet.

| Föredragande | : | Constantin Ostaficiuc (RO–PPE), ordförande för distriktsfullmäktige i Timiș |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sammanhållningspolitiken: Strategirapport 2010 om genomförandet av programmen 2007–2013
  KOM(2010) 110 slutlig |

Föredragande

:

Constantin Ostaficiuc (RO–PPE), ordförande för distriktsfullmäktige i Timiș

Referensdokument

:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sammanhållningspolitiken: Strategirapport 2010 om genomförandet av programmen 2007–2013

KOM(2010) 110 slutlig

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar den strategirapportering som föreskrivs i de allmänna bestämmelserna för att man på ett tidigt stadium ska kunna få information om insatser och resultat när det gäller genomförandet av sammanhållningspolitiken 2007–2013. Strategirapporten innebär att ökad vikt kommer att läggas vid behovet av att maximera effekterna av de åtgärder som vidtas inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik på lokal, regional och nationell nivå. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar den strategirapportering som föreskrivs i de allmänna bestämmelserna för att man på ett tidigt stadium ska kunna få information om insatser och resultat när det gäller genomförandet av sammanhållningspolitiken 2007–2013. Strategirapporten innebär att ökad vikt kommer att läggas vid behovet av att maximera effekterna av de åtgärder som vidtas inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik på lokal, regional och nationell nivå.

| 2. | ReK beklagar att den komplicerade finansieringsmekanismen gör att europeiska projekt i allt högre utsträckning fokuserar på att stämma överens med administrativa förfaranden snarare än att följa en utvecklingsstrategi. Detta anses utgöra ett av de största hindren för ett effektivt, snabbt och framgångsrikt genomförande av de operativa programmen (OP). Projektutvecklarna förlorar ur sikte de viktigaste målsättningarna, innehåll och genomförande när de i sina projekt framför allt måste fokusera på att följa alla bestämmelser och uppfylla kraven på finansiell kontroll. |
| --- | --- |

2.

ReK beklagar att den komplicerade finansieringsmekanismen gör att europeiska projekt i allt högre utsträckning fokuserar på att stämma överens med administrativa förfaranden snarare än att följa en utvecklingsstrategi. Detta anses utgöra ett av de största hindren för ett effektivt, snabbt och framgångsrikt genomförande av de operativa programmen (OP). Projektutvecklarna förlorar ur sikte de viktigaste målsättningarna, innehåll och genomförande när de i sina projekt framför allt måste fokusera på att följa alla bestämmelser och uppfylla kraven på finansiell kontroll.

| 3. | Till skillnad mot EU:s politik inom olika sektorer handlar sammanhållningspolitiken om de olika regionernas ekonomiska, sociala, kulturella och förvaltningsmässiga särdrag och syftar till att anpassa EU:s interventioner efter dessa territoriella särdrag. Vid framtida reformer av EU-politiken måste man därför undvika varje form av standardisering som skulle kunna hämma en hållbar territoriell utveckling där samtliga berörda regioners behov beaktas. |
| --- | --- |

3.

Till skillnad mot EU:s politik inom olika sektorer handlar sammanhållningspolitiken om de olika regionernas ekonomiska, sociala, kulturella och förvaltningsmässiga särdrag och syftar till att anpassa EU:s interventioner efter dessa territoriella särdrag. Vid framtida reformer av EU-politiken måste man därför undvika varje form av standardisering som skulle kunna hämma en hållbar territoriell utveckling där samtliga berörda regioners behov beaktas.

| 4. | En uppsplittring av EU-stödet försvårar ett effektivt genomförande av projekten och gör att fokus inte längre ligger på de gemensamma utvecklingsprioriteringarna. Denna fråga måste tas på allvar på samtliga nivåer då man under det förestående programplaneringsarbetet diskuterar reformen av sammanhållningspolitiken och översynen av EU:s budget. |
| --- | --- |

4.

En uppsplittring av EU-stödet försvårar ett effektivt genomförande av projekten och gör att fokus inte längre ligger på de gemensamma utvecklingsprioriteringarna. Denna fråga måste tas på allvar på samtliga nivåer då man under det förestående programplaneringsarbetet diskuterar reformen av sammanhållningspolitiken och översynen av EU:s budget.

| 5. | Europeiska kommissionen bör försöka undvika en alltför strikt tillämpning av föreskrivande strategier som kanske inte stämmer överens med lokala behov, särdrag och utvecklingsmöjligheter. Kommissionen bör försöka arbeta i partnerskap med lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

5.

Europeiska kommissionen bör försöka undvika en alltför strikt tillämpning av föreskrivande strategier som kanske inte stämmer överens med lokala behov, särdrag och utvecklingsmöjligheter. Kommissionen bör försöka arbeta i partnerskap med lokala och regionala myndigheter.

| 6. | En anpassning av politiken till finansiella och ekonomiska chocker bör beaktas i framtida bestämmelser, så att EU:s interventionskapacitet kan stärkas, interventionerna anpassas till nya ekonomiska och sociala förhållanden och genomförandet av projekten påskyndas. |
| --- | --- |

6.

En anpassning av politiken till finansiella och ekonomiska chocker bör beaktas i framtida bestämmelser, så att EU:s interventionskapacitet kan stärkas, interventionerna anpassas till nya ekonomiska och sociala förhållanden och genomförandet av projekten påskyndas.

| 7. | Ofta förekommande ändringar medför administrativt merarbete och förseningar i samband med genomförandet, och Regionkommittén efterlyser därför ett förnuftigt förhållningssätt vid framtida modifieringar och ändringar i strukturfondsbestämmelserna. Bruket att införa regler och normer med retroaktiv verkan komplicerar genomförandet och är något som måste undvikas i framtiden. Kommissionen bör försöka bli bättre på att förutse vilka effekter bestämmelserna får så att de blir mer samstämmiga och lättare att tillämpa. |
| --- | --- |

7.

Ofta förekommande ändringar medför administrativt merarbete och förseningar i samband med genomförandet, och Regionkommittén efterlyser därför ett förnuftigt förhållningssätt vid framtida modifieringar och ändringar i strukturfondsbestämmelserna. Bruket att införa regler och normer med retroaktiv verkan komplicerar genomförandet och är något som måste undvikas i framtiden. Kommissionen bör försöka bli bättre på att förutse vilka effekter bestämmelserna får så att de blir mer samstämmiga och lättare att tillämpa.

| 8. | Kommittén är övertygad om att det finns ett direkt samband mellan följande tre faktorer: 1) lokala och regionala myndigheters delaktighet, 2) utnyttjandegraden för EU-medel och 3) ett framgångsrikt genomförande av sammanhållningspolitikens mål på såväl planerings- som projektnivå. Ett nära samarbete med lokala och regionala myndigheter vid utformningen av de operativa programmen gör att alltför orealistiska projekt kan förhindras och att man i stället får projekt som svarar bättre mot lokala och regionala behov och kan garantera ett snabbare utnyttjande av finansiella medel. |
| --- | --- |

8.

Kommittén är övertygad om att det finns ett direkt samband mellan följande tre faktorer: 1) lokala och regionala myndigheters delaktighet, 2) utnyttjandegraden för EU-medel och 3) ett framgångsrikt genomförande av sammanhållningspolitikens mål på såväl planerings- som projektnivå. Ett nära samarbete med lokala och regionala myndigheter vid utformningen av de operativa programmen gör att alltför orealistiska projekt kan förhindras och att man i stället får projekt som svarar bättre mot lokala och regionala behov och kan garantera ett snabbare utnyttjande av finansiella medel.

| 9. | Lokala och regionala myndigheter måste uppmuntras till moderniseringar och innovationer så att genomförandemekanismerna kan förbättras. Myndighetsnivåerna under den nationella nivån måste stärkas genom kapacitetsuppbyggande åtgärder och genom en decentralisering av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

9.

Lokala och regionala myndigheter måste uppmuntras till moderniseringar och innovationer så att genomförandemekanismerna kan förbättras. Myndighetsnivåerna under den nationella nivån måste stärkas genom kapacitetsuppbyggande åtgärder och genom en decentralisering av sammanhållningspolitiken.

En mer strategisk rapportering

| 10. | Regionkommittén betonar den viktiga roll som sammanhållningspolitiken spelar för kommunernas och regionernas utveckling och för deras möjligheter att anpassa sig till en globaliserad ekonomi. Kommittén beklagar emellertid att det i tillgängliga studier, analyser och rapporter saknas konkreta bevis på vilken genomslagskraft och effektivitet sammanhållningspolitiken har haft. Detta beror framför allt på att fokus ligger på graden av anslagsutnyttjande och genomförandet av programmen, snarare än projektens faktiska resultat och betydelse för regional tillväxt. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén betonar den viktiga roll som sammanhållningspolitiken spelar för kommunernas och regionernas utveckling och för deras möjligheter att anpassa sig till en globaliserad ekonomi. Kommittén beklagar emellertid att det i tillgängliga studier, analyser och rapporter saknas konkreta bevis på vilken genomslagskraft och effektivitet sammanhållningspolitiken har haft. Detta beror framför allt på att fokus ligger på graden av anslagsutnyttjande och genomförandet av programmen, snarare än projektens faktiska resultat och betydelse för regional tillväxt.

| 11. | De rekommendationer som förs fram i strategirapporterna utgör ett värdefullt bidrag när de framtida europeiska och nationella strategiska referensramarna ska utarbetas, eftersom man med hjälp av dessa rekommendationer kan undvika att tidigare misstag upprepas. Fokus måste därför läggas på en kvalitetsmässig utvärdering av politiken, i synnerhet för större projekt, snarare än på en tolkning av statistiska data. Sammanhållningspolitikens verkliga värde måste mätas i form av det resultat den ger och det mervärde som skapas på nationell nivå och nivåerna därunder (1). |
| --- | --- |

11.

De rekommendationer som förs fram i strategirapporterna utgör ett värdefullt bidrag när de framtida europeiska och nationella strategiska referensramarna ska utarbetas, eftersom man med hjälp av dessa rekommendationer kan undvika att tidigare misstag upprepas. Fokus måste därför läggas på en kvalitetsmässig utvärdering av politiken, i synnerhet för större projekt, snarare än på en tolkning av statistiska data. Sammanhållningspolitikens verkliga värde måste mätas i form av det resultat den ger och det mervärde som skapas på nationell nivå och nivåerna därunder (1).

| 12. | ReK anser att man i de europeiska och nationella rapporterna på ett mer strukturerat sätt bör förklara varför man misslyckats med att uppnå de olika delmålen och då ange såväl interna som externa faktorer. |
| --- | --- |

12.

ReK anser att man i de europeiska och nationella rapporterna på ett mer strukturerat sätt bör förklara varför man misslyckats med att uppnå de olika delmålen och då ange såväl interna som externa faktorer.

| 13. | Man måste enas om vilken metod som ska tillämpas vid rapporteringen för att få en tydligare bild av vilka resultat politiken har gett och vilka strukturella förändringar den gett upphov till. Rapporteringen bör således i första hand vara inriktad på resultatet och i andra hand på anslagsutnyttjandet. Utgångspunkt för utvärderingen bör vara resultatet på kort, medellång och lång sikt samt politikens hävstångseffekter. Information om politikens resultat såväl kvantitets- som kvalitetsmässigt kommer att ge rapporterna en mer strategisk prägel. |
| --- | --- |

13.

Man måste enas om vilken metod som ska tillämpas vid rapporteringen för att få en tydligare bild av vilka resultat politiken har gett och vilka strukturella förändringar den gett upphov till. Rapporteringen bör således i första hand vara inriktad på resultatet och i andra hand på anslagsutnyttjandet. Utgångspunkt för utvärderingen bör vara resultatet på kort, medellång och lång sikt samt politikens hävstångseffekter. Information om politikens resultat såväl kvantitets- som kvalitetsmässigt kommer att ge rapporterna en mer strategisk prägel.

| 14. | Det förändrade makroekonomiska läget och de ändringar i de operativa programmen som blir följden av detta är något som bör förklaras i strategirapporterna, så att man bättre kan motivera rapporternas relevans i en ny ekonomisk, finansiell, social och miljömässig kontext. |
| --- | --- |

14.

Det förändrade makroekonomiska läget och de ändringar i de operativa programmen som blir följden av detta är något som bör förklaras i strategirapporterna, så att man bättre kan motivera rapporternas relevans i en ny ekonomisk, finansiell, social och miljömässig kontext.

| 15. | De uppgifter som presenteras i kommissionens rapport bekräftar att genomförandet av programmen går mycket långsamt på ett antal prioriterade områden, t.ex. järnvägssektorn, energi, miljö, den digitala ekonomin, social integration, styresformer och kapacitetsuppbyggnad. Det behövs därför en djupgående analys av varför resultaten är så undermåliga på dessa områden och vilka åtgärder som krävs för att rätta till situationen. Om det är så att denna situation har uppstått på grund av ändrade prioriteringar till följd av ekonomiska och sociala marknadsförhållanden bör det vara möjligt med en omfördelning så att mer akuta lokala och regionala behov kan tillgodoses. |
| --- | --- |

15.

De uppgifter som presenteras i kommissionens rapport bekräftar att genomförandet av programmen går mycket långsamt på ett antal prioriterade områden, t.ex. järnvägssektorn, energi, miljö, den digitala ekonomin, social integration, styresformer och kapacitetsuppbyggnad. Det behövs därför en djupgående analys av varför resultaten är så undermåliga på dessa områden och vilka åtgärder som krävs för att rätta till situationen. Om det är så att denna situation har uppstått på grund av ändrade prioriteringar till följd av ekonomiska och sociala marknadsförhållanden bör det vara möjligt med en omfördelning så att mer akuta lokala och regionala behov kan tillgodoses.

| 16. | I strategirapporterna måste man mer direkt fokusera på faktorer som hämmat investeringsviljan och försöka få information från nationella, regionala och lokala myndigheter om de operativa programmens genomförande. |
| --- | --- |

16.

I strategirapporterna måste man mer direkt fokusera på faktorer som hämmat investeringsviljan och försöka få information från nationella, regionala och lokala myndigheter om de operativa programmens genomförande.

| 17. | Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna utgör naturliga partner för medlemsstaterna och kommissionen i arbetet med strategirapporterna, eftersom dessa myndigheter befinner sig på nivån närmast medborgarna och det lokala näringslivet där erfarenheterna från verkligheten på gräsrotsnivå finns. De lokala och regionala myndigheterna kan bidra med värdefulla lösningar för att förbättra genomförandet av politiken och hjälpa till att hålla kvar fokus på själva insatserna, resultatet och den strategiska utvecklingen. På grundval av erfarenheterna och resultatet från rapporteringsarbetet kan diskussioner föras mellan de lokala och regionala myndigheterna och förvaltningsmyndigheterna där man analyserar de hinder som uppstår och identifierar lämpliga åtgärder för att förbättra resultatet. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna utgör naturliga partner för medlemsstaterna och kommissionen i arbetet med strategirapporterna, eftersom dessa myndigheter befinner sig på nivån närmast medborgarna och det lokala näringslivet där erfarenheterna från verkligheten på gräsrotsnivå finns. De lokala och regionala myndigheterna kan bidra med värdefulla lösningar för att förbättra genomförandet av politiken och hjälpa till att hålla kvar fokus på själva insatserna, resultatet och den strategiska utvecklingen. På grundval av erfarenheterna och resultatet från rapporteringsarbetet kan diskussioner föras mellan de lokala och regionala myndigheterna och förvaltningsmyndigheterna där man analyserar de hinder som uppstår och identifierar lämpliga åtgärder för att förbättra resultatet.

| 18. | Det bör vara möjligt för nationella, regionala och lokala myndigheter att be om och få hjälp från kommissionens avdelningar när de stöter på svårigheter som gäller organisationen av systemen för ledning, kontroll och revision. Bättre förståelse för de problem som nationella, regionala och lokala myndigheter ställs inför då de ska inrätta sådana obligatoriska system kan bidra till en fortlöpande förbättring av sammanhållningspolitikens genomförande. |
| --- | --- |

18.

Det bör vara möjligt för nationella, regionala och lokala myndigheter att be om och få hjälp från kommissionens avdelningar när de stöter på svårigheter som gäller organisationen av systemen för ledning, kontroll och revision. Bättre förståelse för de problem som nationella, regionala och lokala myndigheter ställs inför då de ska inrätta sådana obligatoriska system kan bidra till en fortlöpande förbättring av sammanhållningspolitikens genomförande.

| 19. | Det bör ske ett utökat utbyte av goda lösningar som ingår i rapporterna mellan olika lokala och regionala myndigheter. Spridningen av bästa praxis får inte bara ske via Internetplattformar och konferenser, utan man bör uppmuntra till att även andra, mer effektiva metoder används, t.ex. kollegial granskning (peer review), personalutbyte, studiebesök etc. |
| --- | --- |

19.

Det bör ske ett utökat utbyte av goda lösningar som ingår i rapporterna mellan olika lokala och regionala myndigheter. Spridningen av bästa praxis får inte bara ske via Internetplattformar och konferenser, utan man bör uppmuntra till att även andra, mer effektiva metoder används, t.ex. kollegial granskning (peer review), personalutbyte, studiebesök etc.

Framtida bestämmelser efter 2013

| 20. | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att beakta såväl den vertikala som den horisontella dimensionen i det strategiska rapporteringsarbetet i framtiden, för att på så sätt kunna lägga större vikt vid territoriella förändringar och framsteg när det gäller att nå målsättningen för den territoriella sammanhållningspolitiken. I 2010 års rapport görs framför allt en analys av de resultat som nåtts inom olika sektorer. Den territoriella aspekten eller de strukturella förändringar som ägt rum på verksamhetsnivå behandlas dock inte. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att beakta såväl den vertikala som den horisontella dimensionen i det strategiska rapporteringsarbetet i framtiden, för att på så sätt kunna lägga större vikt vid territoriella förändringar och framsteg när det gäller att nå målsättningen för den territoriella sammanhållningspolitiken. I 2010 års rapport görs framför allt en analys av de resultat som nåtts inom olika sektorer. Den territoriella aspekten eller de strukturella förändringar som ägt rum på verksamhetsnivå behandlas dock inte.

| 21. | Med tanke på den framtida planeringen och för att stimulera ett ömsesidigt utbyte av politiska erfarenheter bör kommissionen ta initiativ till en diskussion med lokala och regionala myndigheter och övriga intressenter om frågor som delegering, subsidiaritet, förenkling, stödberättigande och nya utvärderingsindikatorer. Diskussionen skulle kunna föras via nätbaserade interaktiva kommunikationsverktyg. |
| --- | --- |

21.

Med tanke på den framtida planeringen och för att stimulera ett ömsesidigt utbyte av politiska erfarenheter bör kommissionen ta initiativ till en diskussion med lokala och regionala myndigheter och övriga intressenter om frågor som delegering, subsidiaritet, förenkling, stödberättigande och nya utvärderingsindikatorer. Diskussionen skulle kunna föras via nätbaserade interaktiva kommunikationsverktyg.

| 22. | Europeiska kommissionen bör sträva efter ökade samordningsvinster mellan strategirapporterna och andra typer av rapporter, t.ex. framstegsrapporterna om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och rapporterna om genomförandet av de nationella reformprogrammen i samband med genomförandet av Europa 2020-strategin. Strategirapporterna bör ge en helhetsbild av politikens samlade effekter och resultat på medellång och lång sikt. De måste vara strategiskt inriktade så att man kan bedöma programmens mervärde och räckvidd över hela EU och hur de stämmer överens med såväl övriga EU-strategier som olika nationella strategier och program. |
| --- | --- |

22.

Europeiska kommissionen bör sträva efter ökade samordningsvinster mellan strategirapporterna och andra typer av rapporter, t.ex. framstegsrapporterna om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och rapporterna om genomförandet av de nationella reformprogrammen i samband med genomförandet av Europa 2020-strategin. Strategirapporterna bör ge en helhetsbild av politikens samlade effekter och resultat på medellång och lång sikt. De måste vara strategiskt inriktade så att man kan bedöma programmens mervärde och räckvidd över hela EU och hur de stämmer överens med såväl övriga EU-strategier som olika nationella strategier och program.

| 23. | Rapporteringen får inte begränsas till en sjuårig programperiod, utan den måste ske fortlöpande och dynamiskt, så att man kan få till stånd en djupgående analys av de långsiktiga resultaten av politiken och de förbättringar av den ekonomiska, sociala och miljömässiga situationen på lokal och regional nivå som politiken har resulterat i. Strategirapporteringen bör fungera som incitament till förbättringar och innehålla konkreta rekommendationer som underlättar förbättringsarbetet utan att medföra ökad byråkrati. |
| --- | --- |

23.

Rapporteringen får inte begränsas till en sjuårig programperiod, utan den måste ske fortlöpande och dynamiskt, så att man kan få till stånd en djupgående analys av de långsiktiga resultaten av politiken och de förbättringar av den ekonomiska, sociala och miljömässiga situationen på lokal och regional nivå som politiken har resulterat i. Strategirapporteringen bör fungera som incitament till förbättringar och innehålla konkreta rekommendationer som underlättar förbättringsarbetet utan att medföra ökad byråkrati.

| 24. | Regionkommittén rekommenderar en tillämpning av den s.k. Sisa-principen (Single Information Single Audit) som innebär en konkret lösning för att minska den administrativa bördan för såväl företagen som myndigheterna (2). |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén rekommenderar en tillämpning av den s.k. Sisa-principen (Single Information Single Audit) som innebär en konkret lösning för att minska den administrativa bördan för såväl företagen som myndigheterna (2).

| 25. | ReK anser det vara av största betydelse att medlemsstaterna och kommissionen involverar de lokala och regionala myndigheterna i förhandlingarna om de operativa programmen och skapar förutsättningar för ett effektivt genomförande av partnerskapsprincipen. Dialogen mellan lokala myndigheter och myndigheter på nationell nivå respektive EU-nivå måste förstärkas i samband med de kommande förhandlingarna om de fleråriga programmen från 2014 och framåt. Särskild hänsyn måste tas till sådana frågor som uppgiftsfördelning, administrativ kapacitet och de hinder som finns för utnyttjandet av anslag på nationell, regional och lokal nivå. Insatserna får inte centraliseras på nationell nivå. Argumentet att den institutionella sakkunskapen på lokal och regional nivå skulle vara bristfällig håller inte och får inte utgöra hinder för en decentralisering av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

25.

ReK anser det vara av största betydelse att medlemsstaterna och kommissionen involverar de lokala och regionala myndigheterna i förhandlingarna om de operativa programmen och skapar förutsättningar för ett effektivt genomförande av partnerskapsprincipen. Dialogen mellan lokala myndigheter och myndigheter på nationell nivå respektive EU-nivå måste förstärkas i samband med de kommande förhandlingarna om de fleråriga programmen från 2014 och framåt. Särskild hänsyn måste tas till sådana frågor som uppgiftsfördelning, administrativ kapacitet och de hinder som finns för utnyttjandet av anslag på nationell, regional och lokal nivå. Insatserna får inte centraliseras på nationell nivå. Argumentet att den institutionella sakkunskapen på lokal och regional nivå skulle vara bristfällig håller inte och får inte utgöra hinder för en decentralisering av sammanhållningspolitiken.

| 26. | Trepartsavtal mellan regioner, nationella myndigheter och Europeiska kommissionen kan vara en möjlig lösning. Genom sådana avtal skulle det politiska ansvaret och förankringen av politiken stärkas. |
| --- | --- |

26.

Trepartsavtal mellan regioner, nationella myndigheter och Europeiska kommissionen kan vara en möjlig lösning. Genom sådana avtal skulle det politiska ansvaret och förankringen av politiken stärkas.

| 27. | Resultatbaserade mekanismer bör användas vid genomförandet av sammanhållningspolitiken och fastställda indikatorer tillämpas vid utvärderingen och resultatbedömningen. På så sätt kan man uppnå ömsesidig ansvarsskyldighet för politiken. |
| --- | --- |

27.

Resultatbaserade mekanismer bör användas vid genomförandet av sammanhållningspolitiken och fastställda indikatorer tillämpas vid utvärderingen och resultatbedömningen. På så sätt kan man uppnå ömsesidig ansvarsskyldighet för politiken.

| 28. | Man måste rationalisera planeringen, övervakningen och utvärderingen av sammanhållningspolitiken så att kommissionens rådgivande roll kan stärkas och den administrativa bördan i samband med framför allt kontroll- och revisionsarbetet kan minskas. Inom kommissionens avdelningar bör det finnas kompetens på området sektorsrelaterad och territoriell utveckling, och denna kompetens bör på ett konsekvent sätt finnas tillgänglig för medlemsstaterna, regionerna och de lokala myndigheterna genom hela planeringscykeln, dvs. under det förberedande arbetet, under förhandlingsfasen och vid själva genomförandet. |
| --- | --- |

28.

Man måste rationalisera planeringen, övervakningen och utvärderingen av sammanhållningspolitiken så att kommissionens rådgivande roll kan stärkas och den administrativa bördan i samband med framför allt kontroll- och revisionsarbetet kan minskas. Inom kommissionens avdelningar bör det finnas kompetens på området sektorsrelaterad och territoriell utveckling, och denna kompetens bör på ett konsekvent sätt finnas tillgänglig för medlemsstaterna, regionerna och de lokala myndigheterna genom hela planeringscykeln, dvs. under det förberedande arbetet, under förhandlingsfasen och vid själva genomförandet.

| 29. | Regionkommittén anser att de nationella, regionala och lokala myndigheterna i ett tidigt skede av de operativa programmens godkännande bör åta sig att samfinansiera större strategiska projekt, eller att detta åtagande t.o.m. bör ingå som en del av godkännandeprocessen för dessa program. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén anser att de nationella, regionala och lokala myndigheterna i ett tidigt skede av de operativa programmens godkännande bör åta sig att samfinansiera större strategiska projekt, eller att detta åtagande t.o.m. bör ingå som en del av godkännandeprocessen för dessa program.

| 30. | ReK uppmanar kommissionen att tydligare definiera de krav som ska gälla för kontrollsystemen och revisionsgranskningen och att i detta sammanhang ha ett mer ingående samarbete med förvaltningsmyndigheterna, framför allt när villkoren för de operativa programmen fastställs. |
| --- | --- |

30.

ReK uppmanar kommissionen att tydligare definiera de krav som ska gälla för kontrollsystemen och revisionsgranskningen och att i detta sammanhang ha ett mer ingående samarbete med förvaltningsmyndigheterna, framför allt när villkoren för de operativa programmen fastställs.

| 31. | Kommittén konstaterar att n+2-regeln är särskilt problematisk under programperiodens första år på grund av sent inkomna godkännanden av de operativa programmen, projektansökningsförfarandet, utvärderingar etc., och anser att n+3-regeln bör tillämpas för samtliga 27 EU-medlemsstater under programperiodens första hälft. |
| --- | --- |

31.

Kommittén konstaterar att n+2-regeln är särskilt problematisk under programperiodens första år på grund av sent inkomna godkännanden av de operativa programmen, projektansökningsförfarandet, utvärderingar etc., och anser att n+3-regeln bör tillämpas för samtliga 27 EU-medlemsstater under programperiodens första hälft.

| 32. | Regionkommittén efterlyser ett starkare stöd från de operativa programmen för tekniskt stöd vid utformningen och förvaltningen av projekt i de fall där den administrativa och tekniska kapaciteten är låg. Regionkommittén ser positivt på instrument som är inriktade på att stödja utformningen av sådana storskaliga projekt som t.ex. Jaspers eller Elena eller andra liknande mekanismer. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén efterlyser ett starkare stöd från de operativa programmen för tekniskt stöd vid utformningen och förvaltningen av projekt i de fall där den administrativa och tekniska kapaciteten är låg. Regionkommittén ser positivt på instrument som är inriktade på att stödja utformningen av sådana storskaliga projekt som t.ex. Jaspers eller Elena eller andra liknande mekanismer.

| 33. | Strukturfonderna bör bli ett alltigenom integrerat instrument för EU-interventioner på regional och lokal nivå, ett instrument som kan stötta den sektorsrelaterade politiken. Interventioner via Europeiska socialfonden bör fortsätta att utgöra en del av sammanhållningspolitiken. Vidare bör fonden för landsbygdsutveckling samordnas bättre med övriga strukturella instrument så att man dels kan undvika problem som t.ex. investeringstidsplaner som inte samordnats, avgränsningsproblem och skillnader i bidragsvillkor, dels främja en integrerad territoriell utveckling. |
| --- | --- |

33.

Strukturfonderna bör bli ett alltigenom integrerat instrument för EU-interventioner på regional och lokal nivå, ett instrument som kan stötta den sektorsrelaterade politiken. Interventioner via Europeiska socialfonden bör fortsätta att utgöra en del av sammanhållningspolitiken. Vidare bör fonden för landsbygdsutveckling samordnas bättre med övriga strukturella instrument så att man dels kan undvika problem som t.ex. investeringstidsplaner som inte samordnats, avgränsningsproblem och skillnader i bidragsvillkor, dels främja en integrerad territoriell utveckling.

Förenklingar

| 34. | Regionkommittén vill uppmana medlemsstaterna och kommissionen att utvärdera resultaten av de förenklingsåtgärder som antogs under 2008 och 2009 och som vidtagits av medlemsstaterna, framför allt för att få en uppfattning om de kostnader och insatser som åtgärderna inneburit. Ytterligare åtgärder krävs som väsentligt kan bidra till att det övergripande målet att minska sammanhållningspolitikens administrativa bördor kan uppnås. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén vill uppmana medlemsstaterna och kommissionen att utvärdera resultaten av de förenklingsåtgärder som antogs under 2008 och 2009 och som vidtagits av medlemsstaterna, framför allt för att få en uppfattning om de kostnader och insatser som åtgärderna inneburit. Ytterligare åtgärder krävs som väsentligt kan bidra till att det övergripande målet att minska sammanhållningspolitikens administrativa bördor kan uppnås.

| 35. | Proportionalitetsprincipen bör tillämpas så att man kan hitta en bättre balans mellan revisions- och kontrollinsatserna. Väl utformade lagar och bestämmelser som är tydliga och enkla att tolka och tillämpa kan på ett avgörande sätt minska riskerna för att fel begås och vara effektivare än sådana åtgärder som att öka antalet kontroller och revisioner. |
| --- | --- |

35.

Proportionalitetsprincipen bör tillämpas så att man kan hitta en bättre balans mellan revisions- och kontrollinsatserna. Väl utformade lagar och bestämmelser som är tydliga och enkla att tolka och tillämpa kan på ett avgörande sätt minska riskerna för att fel begås och vara effektivare än sådana åtgärder som att öka antalet kontroller och revisioner.

| 36. | Lednings- och kontrollförfarandena måste stå i proportion till projektets storlek, eftersom de nuvarande villkoren gör det mycket svårt för mindre institutioner och mindre lokala myndigheter att genomföra ett projekt. Inför nästa programperiod bör särskilda bestämmelser utformas för småskaliga EU-stödda projekt. |
| --- | --- |

36.

Lednings- och kontrollförfarandena måste stå i proportion till projektets storlek, eftersom de nuvarande villkoren gör det mycket svårt för mindre institutioner och mindre lokala myndigheter att genomföra ett projekt. Inför nästa programperiod bör särskilda bestämmelser utformas för småskaliga EU-stödda projekt.

| 37. | Regionkommittén vill betona hur viktigt det är med en förenkling av EU:s lagstiftning och revisionsförfaranden för att man på ett snabbt och enhetligt sätt ska kunna lösa problem med tolkningen av strukturfondsbestämmelserna och för att lösningarna på problemen ska bli tillgängliga för allmänheten, eventuellt via internetplattformar. |
| --- | --- |

37.

Regionkommittén vill betona hur viktigt det är med en förenkling av EU:s lagstiftning och revisionsförfaranden för att man på ett snabbt och enhetligt sätt ska kunna lösa problem med tolkningen av strukturfondsbestämmelserna och för att lösningarna på problemen ska bli tillgängliga för allmänheten, eventuellt via internetplattformar.

| 38. | Kommittén efterlyser enkla, öppna och effektiva övervakningsförfaranden, i synnerhet i samband med att proportionalitetsprincipen tillämpas inom kontrollförfarandet, eftersom alltför många administrativa bestämmelser snarare ökar än minskar felmarginalen. Med tanke på en eventuell förenkling bör man även diskutera hur felmarginalerna ska definieras och identifieras. |
| --- | --- |

38.

Kommittén efterlyser enkla, öppna och effektiva övervakningsförfaranden, i synnerhet i samband med att proportionalitetsprincipen tillämpas inom kontrollförfarandet, eftersom alltför många administrativa bestämmelser snarare ökar än minskar felmarginalen. Med tanke på en eventuell förenkling bör man även diskutera hur felmarginalerna ska definieras och identifieras.

| 39. | Regionkommittén hänvisar återigen till att reglerna för offentlig upphandling inom EU medför komplexa förfaranden som orsakar förseningar i projektens genomförande. Kommittén uppmanar därför EU-institutionerna att planera en översyn av EU-lagstiftningen i syfte att för det första öka respekten för principerna för lokalt och regionalt självstyre när det gäller tjänster i allmänhetens intresse i enlighet med Lissabonfördraget, som är av ett senare datum än merparten av denna lagstiftning, och för det andra att förbättra lagstiftningens läsbarhet, eftersom vissa juridiska luckor har kommit att fyllas av Europeiska unionens domstols komplexa rättspraxis. |
| --- | --- |

39.

Regionkommittén hänvisar återigen till att reglerna för offentlig upphandling inom EU medför komplexa förfaranden som orsakar förseningar i projektens genomförande. Kommittén uppmanar därför EU-institutionerna att planera en översyn av EU-lagstiftningen i syfte att för det första öka respekten för principerna för lokalt och regionalt självstyre när det gäller tjänster i allmänhetens intresse i enlighet med Lissabonfördraget, som är av ett senare datum än merparten av denna lagstiftning, och för det andra att förbättra lagstiftningens läsbarhet, eftersom vissa juridiska luckor har kommit att fyllas av Europeiska unionens domstols komplexa rättspraxis.

| 40. | Regionkommittén stöder många lokala och regionala myndigheters ståndpunkt att tillämpningen av artikel 55 i de allmänna strukturfondsbestämmelserna innebär en betydande administrativ börda. Denna artikel försvårar ekonomiskt hållbara projekt och uppmuntrar inte till offentlig-privata partnerskap. Kommittén anser därför att denna artikel endast bör gälla för större projekt, och överhuvudtaget inte för tjänster. För att bördorna ska bli mindre för småföretagen och för ESF-projekt anser kommittén dessutom att innovationsprojekt bör undantas från tillämpningen av artikel 57 i de allmänna bestämmelserna. |
| --- | --- |

40.

Regionkommittén stöder många lokala och regionala myndigheters ståndpunkt att tillämpningen av artikel 55 i de allmänna strukturfondsbestämmelserna innebär en betydande administrativ börda. Denna artikel försvårar ekonomiskt hållbara projekt och uppmuntrar inte till offentlig-privata partnerskap. Kommittén anser därför att denna artikel endast bör gälla för större projekt, och överhuvudtaget inte för tjänster. För att bördorna ska bli mindre för småföretagen och för ESF-projekt anser kommittén dessutom att innovationsprojekt bör undantas från tillämpningen av artikel 57 i de allmänna bestämmelserna.

Erfarenhetsbaserat lärande

| 41. | Kommissionen och medlemsstaterna bör se strategirapporterna som värdefulla informationskällor för ett erfarenhetsbaserat lärande och bör beakta de rekommendationer om förbättringar som de lokala och regionala myndigheterna presenterar. |
| --- | --- |

41.

Kommissionen och medlemsstaterna bör se strategirapporterna som värdefulla informationskällor för ett erfarenhetsbaserat lärande och bör beakta de rekommendationer om förbättringar som de lokala och regionala myndigheterna presenterar.

| 42. | Regionkommittén välkomnar särskilt rapporteringen om projektens genomförande i medlemsstaterna och den jämförande analysen av riktlinjer och olika teman och uppmanar kommissionen att fortsätta utveckla benchmarkingarbetet i syfte att främja ett erfarenhetsbaserat lärande och sprida de exempel på bästa praxis som presenteras i de nationella rapporterna. |
| --- | --- |

42.

Regionkommittén välkomnar särskilt rapporteringen om projektens genomförande i medlemsstaterna och den jämförande analysen av riktlinjer och olika teman och uppmanar kommissionen att fortsätta utveckla benchmarkingarbetet i syfte att främja ett erfarenhetsbaserat lärande och sprida de exempel på bästa praxis som presenteras i de nationella rapporterna.

| 43. | ReK är övertygad om att strategirapporterna lägger grunden till en mer ingående kollegial granskning. Kommissionen tar i sitt meddelande tyvärr inte uttryckligen upp mekanismerna och metoderna för kollegial granskning, utbyte av bästa praxis eller erfarenhetsbaserat lärande, varför dessa frågor bör behandlas närmare inom kommissionens avdelningar inför nästa strategirapport 2012. |
| --- | --- |

43.

ReK är övertygad om att strategirapporterna lägger grunden till en mer ingående kollegial granskning. Kommissionen tar i sitt meddelande tyvärr inte uttryckligen upp mekanismerna och metoderna för kollegial granskning, utbyte av bästa praxis eller erfarenhetsbaserat lärande, varför dessa frågor bör behandlas närmare inom kommissionens avdelningar inför nästa strategirapport 2012.

| 44. | Kommittén uppmanar kommissionen att uppmuntra utbyte och samarbete mellan myndigheter i olika medlemsstater så att lämpliga lösningar kan identifieras. Införandet av nya system för ledning, kontroll och revision kräver ibland betydande förändringar i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

44.

Kommittén uppmanar kommissionen att uppmuntra utbyte och samarbete mellan myndigheter i olika medlemsstater så att lämpliga lösningar kan identifieras. Införandet av nya system för ledning, kontroll och revision kräver ibland betydande förändringar i den nationella lagstiftningen.

| 45. | Det bästa sättet för att fastställa gemensamma åtgärder för att förbättra politikens effektivitet och styrning, en bättre ansvarsfördelning och en sund finansiell förvaltning är ett partnerskapssamarbete med de lokala och regionala myndigheterna, eftersom det är på denna nivå man bäst känner till den lokala situationen och har kunskap om eventuella flaskhalsar i projektens genomförande. |
| --- | --- |

45.

Det bästa sättet för att fastställa gemensamma åtgärder för att förbättra politikens effektivitet och styrning, en bättre ansvarsfördelning och en sund finansiell förvaltning är ett partnerskapssamarbete med de lokala och regionala myndigheterna, eftersom det är på denna nivå man bäst känner till den lokala situationen och har kunskap om eventuella flaskhalsar i projektens genomförande.

| 46. | Regionkommittén konstaterar att vissa förvaltnings- och kontrollmyndigheter har begränsade erfarenheter av att genomföra projekt på gräsrotsnivå, och att även vissa projektutvecklare har begränsad erfarenhet av att administrera de operativa programmen. I sådana fall kan tekniskt stöd användas för att dessa två grupper av aktörer bättre ska kunna arbeta i partnerskap för ett framgångsrikt genomförande av sammanhållningspolitiken. Det tekniska stödet bör vara mer flexibelt och svara mot behovet hos de aktörer som faktiskt behöver sådant stöd. I första hand bör emellertid gemenskapsmedlen i största möjliga utsträckning komma de slutliga mottagarna tillgodo. |
| --- | --- |

46.

Regionkommittén konstaterar att vissa förvaltnings- och kontrollmyndigheter har begränsade erfarenheter av att genomföra projekt på gräsrotsnivå, och att även vissa projektutvecklare har begränsad erfarenhet av att administrera de operativa programmen. I sådana fall kan tekniskt stöd användas för att dessa två grupper av aktörer bättre ska kunna arbeta i partnerskap för ett framgångsrikt genomförande av sammanhållningspolitiken. Det tekniska stödet bör vara mer flexibelt och svara mot behovet hos de aktörer som faktiskt behöver sådant stöd. I första hand bör emellertid gemenskapsmedlen i största möjliga utsträckning komma de slutliga mottagarna tillgodo.

| 47. | Förvaltningsmyndigheterna bör inspireras av den mångfald av metoder för urval och kontraktering av projekt som finns i olika medlemsstater och lära av varandra. De bör försöka öka sitt ansvarstagande när det gäller förfaranden för utvärdering och kontraktering och iaktta skäliga tidsramar för ett smidigt genomförande av projekten. Kraftiga förseningar under urvalsprocessen får allvarliga konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna, i första hand på det ekonomiska planet på grund av växelkursfluktuationer i de medlemsstater som inte ingår i euroområdet, men även på det tekniska planet i samband med offentlig verksamhet där förseningar kan orsaka störningar i tillhandahållandet av allmänna tjänster. De olika metoderna för utvärdering, urval och projektupphandling bör bli föremål för benchmarking mellan olika förvaltningsmyndigheter i strategirapporterna. |
| --- | --- |

47.

Förvaltningsmyndigheterna bör inspireras av den mångfald av metoder för urval och kontraktering av projekt som finns i olika medlemsstater och lära av varandra. De bör försöka öka sitt ansvarstagande när det gäller förfaranden för utvärdering och kontraktering och iaktta skäliga tidsramar för ett smidigt genomförande av projekten. Kraftiga förseningar under urvalsprocessen får allvarliga konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna, i första hand på det ekonomiska planet på grund av växelkursfluktuationer i de medlemsstater som inte ingår i euroområdet, men även på det tekniska planet i samband med offentlig verksamhet där förseningar kan orsaka störningar i tillhandahållandet av allmänna tjänster. De olika metoderna för utvärdering, urval och projektupphandling bör bli föremål för benchmarking mellan olika förvaltningsmyndigheter i strategirapporterna.

| 48. | Kommissionen skulle kunna uppmuntra benchmarking av resultat och metoder mellan medlemsstaterna och kolleger samt identifiera styrkor, svagheter, möjligheter och hot för att underlätta erfarenhetsutbytet och en fortlöpande förbättring. |
| --- | --- |

48.

Kommissionen skulle kunna uppmuntra benchmarking av resultat och metoder mellan medlemsstaterna och kolleger samt identifiera styrkor, svagheter, möjligheter och hot för att underlätta erfarenhetsutbytet och en fortlöpande förbättring.

... och Regionkommitténs roll för ett erfarenhetsbaserat lärande

| 49. | Genom sina yttranden ska Regionkommittén fungera som väktare av partnerskapsprincipen vid genomförandet av sammanhållningspolitiken, dvs. kommittén ska uppmuntra till att lärdomar dras av det strategipolitiska arbetet, lyfta fram goda exempel där de lokala och regionala myndigheternas medverkan har underlättat genomförandet av de operativa programmen samt reagera när lokala och regionala myndigheter inte involveras i tillräcklig grad. |
| --- | --- |

49.

Genom sina yttranden ska Regionkommittén fungera som väktare av partnerskapsprincipen vid genomförandet av sammanhållningspolitiken, dvs. kommittén ska uppmuntra till att lärdomar dras av det strategipolitiska arbetet, lyfta fram goda exempel där de lokala och regionala myndigheternas medverkan har underlättat genomförandet av de operativa programmen samt reagera när lokala och regionala myndigheter inte involveras i tillräcklig grad.

| 50. | Via olika forum och konferenser ska kommittén framför allt lyfta fram de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter och sakkunskap och föra fram detta till beslutsfattare på EU-nivå. Kommittén bör även främja pilotinitiativ och stödja lokala myndigheter med lägre institutionell kapacitet och sämre möjligheter till nätverkande. |
| --- | --- |

50.

Via olika forum och konferenser ska kommittén framför allt lyfta fram de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter och sakkunskap och föra fram detta till beslutsfattare på EU-nivå. Kommittén bör även främja pilotinitiativ och stödja lokala myndigheter med lägre institutionell kapacitet och sämre möjligheter till nätverkande.

Medverkan från lokala och regionala myndigheter och deras organisationer

| 51. | Regionkommittén välkomnar de positiva erfarenheter som lokala och regionala myndigheter förvärvat i samband med förvaltningen av EU:s fleråriga finansieringsram, ett arbete som baserats på gemensamma EU-prioriteringar och territoriella utvecklingsstrategier. Kommittén vill uppmuntra till att man fortsätter undersöka olika utvecklingskoncept, t.ex. koncept för en integrerad stadsutveckling, som ett sätt att effektivisera genomförandet av de operativa programmen. |
| --- | --- |

51.

Regionkommittén välkomnar de positiva erfarenheter som lokala och regionala myndigheter förvärvat i samband med förvaltningen av EU:s fleråriga finansieringsram, ett arbete som baserats på gemensamma EU-prioriteringar och territoriella utvecklingsstrategier. Kommittén vill uppmuntra till att man fortsätter undersöka olika utvecklingskoncept, t.ex. koncept för en integrerad stadsutveckling, som ett sätt att effektivisera genomförandet av de operativa programmen.

| 52. | De lokala och regionala myndigheterna bör ha en mer framträdande roll. De bör av förvaltningsmyndigheten ses som partner och inte som upphandlingsmyndighet. Dessutom måste dialogen mellan projektutvecklarna och förvaltningsmyndigheten stärkas genom utbildningsinsatser, årliga forum etc. Det finns även behov av ökad insyn för att underlätta direktkontakt mellan stödmottagare och förvaltningsmyndigheten, t.ex. information om vem som gör vad inom förvaltningsmyndigheten. |
| --- | --- |

52.

De lokala och regionala myndigheterna bör ha en mer framträdande roll. De bör av förvaltningsmyndigheten ses som partner och inte som upphandlingsmyndighet. Dessutom måste dialogen mellan projektutvecklarna och förvaltningsmyndigheten stärkas genom utbildningsinsatser, årliga forum etc. Det finns även behov av ökad insyn för att underlätta direktkontakt mellan stödmottagare och förvaltningsmyndigheten, t.ex. information om vem som gör vad inom förvaltningsmyndigheten.

| 53. | Regionkommittén vill betona att regionerna enligt subsidiaritetsprincipen så ofta som möjligt ska vara förvaltningsmyndigheter eftersom de har den bästa förståelsen för de lokala och regionala utvecklingsbehoven. Olika grupperingar av lokala och regionala myndigheter bör också uppmuntras till att genomföra delar av de operativa programmen. |
| --- | --- |

53.

Regionkommittén vill betona att regionerna enligt subsidiaritetsprincipen så ofta som möjligt ska vara förvaltningsmyndigheter eftersom de har den bästa förståelsen för de lokala och regionala utvecklingsbehoven. Olika grupperingar av lokala och regionala myndigheter bör också uppmuntras till att genomföra delar av de operativa programmen.

| 54. | Regionkommittén efterlyser en detaljerad definition av partnerskapsprincipen. Lokala och regionala myndigheter bör utgöra kärnan i genomförandemekanismen. Partnerskapsprincipen måste stärkas, och ett urvattnat ansvarstagande som sprids ut på olika organisationer måste undvikas. |
| --- | --- |

54.

Regionkommittén efterlyser en detaljerad definition av partnerskapsprincipen. Lokala och regionala myndigheter bör utgöra kärnan i genomförandemekanismen. Partnerskapsprincipen måste stärkas, och ett urvattnat ansvarstagande som sprids ut på olika organisationer måste undvikas.

| 55. | Hos de lokala och regionala myndigheterna förs olika EU-prioriteringar samman och integreras i den egna politiken på ett effektivt sätt. Effekterna av EU:s sammanhållningspolitik måste därför mätas på medellång och lång sikt med hjälp av kvalitativa och kvantitativa resultatindikatorer, samtidigt som verkligheten på gräsrotsnivån beaktas. |
| --- | --- |

55.

Hos de lokala och regionala myndigheterna förs olika EU-prioriteringar samman och integreras i den egna politiken på ett effektivt sätt. Effekterna av EU:s sammanhållningspolitik måste därför mätas på medellång och lång sikt med hjälp av kvalitativa och kvantitativa resultatindikatorer, samtidigt som verkligheten på gräsrotsnivån beaktas.

| 56. | Regionkommittén erinrar om att EU:s regionalpolitik har bidragit till att det inom de lokala och regionala myndigheterna skapats olika former av organisationer där sammanhållningens viktigaste principer – integrering av resurser och kompetens, partnerskap och samarbete – omsätts i praktiken. EU-politiken måste därför uppmuntra alla former av samarbete (vare sig det är institutionaliserat eller ej) – landsbygd och städer emellan, kommuner emellan, regioner emellan, gränsöverskridande och transnationellt – i syfte att åstadkomma strategisk territoriell planering och effektiv förvaltning av komplexa projekt. |
| --- | --- |

56.

Regionkommittén erinrar om att EU:s regionalpolitik har bidragit till att det inom de lokala och regionala myndigheterna skapats olika former av organisationer där sammanhållningens viktigaste principer – integrering av resurser och kompetens, partnerskap och samarbete – omsätts i praktiken. EU-politiken måste därför uppmuntra alla former av samarbete (vare sig det är institutionaliserat eller ej) – landsbygd och städer emellan, kommuner emellan, regioner emellan, gränsöverskridande och transnationellt – i syfte att åstadkomma strategisk territoriell planering och effektiv förvaltning av komplexa projekt.

| 57. | Kommunikation mellan förvaltningsmyndigheter och med kommissionen bör uppmuntras i syfte att främja ett åsiktsutbyte om de åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med problem med genomförandet av programmen. Dialogen mellan förvaltnings-, kontroll- och revisionsmyndigheterna samt de lokala och regionala myndigheterna, som utgör de största bidragsmottagarna, bör dessutom stärkas redan i ett tidigt skede av utarbetandet av nya strukturfondsbestämmelser. |
| --- | --- |

57.

Kommunikation mellan förvaltningsmyndigheter och med kommissionen bör uppmuntras i syfte att främja ett åsiktsutbyte om de åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med problem med genomförandet av programmen. Dialogen mellan förvaltnings-, kontroll- och revisionsmyndigheterna samt de lokala och regionala myndigheterna, som utgör de största bidragsmottagarna, bör dessutom stärkas redan i ett tidigt skede av utarbetandet av nya strukturfondsbestämmelser.

| 58. | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att följa rekommendationerna i kommitténs vitbok om flernivåstyre, så att partnerskapsprincipen kan stärkas i samband med att sammanhållningspolitiken genomförs. Man måste se till att decentraliseringsprocessen vid genomförandet av EU:s sammanhållningspolitik fortgår och att ledningssystemen utformas utifrån principen om flernivåstyre. |
| --- | --- |

58.

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att följa rekommendationerna i kommitténs vitbok om flernivåstyre, så att partnerskapsprincipen kan stärkas i samband med att sammanhållningspolitiken genomförs. Man måste se till att decentraliseringsprocessen vid genomförandet av EU:s sammanhållningspolitik fortgår och att ledningssystemen utformas utifrån principen om flernivåstyre.

Ett bättre genomförande av projekt

| 59. | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att prioritera ett samlat grepp när det gäller lokala och regionala utvecklingsprojekt, så att det blir möjligt att kombinera fler finansieringskällor: operativa program, nationella program och privata resurser för varje enskilt projekt. |
| --- | --- |

59.

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att prioritera ett samlat grepp när det gäller lokala och regionala utvecklingsprojekt, så att det blir möjligt att kombinera fler finansieringskällor: operativa program, nationella program och privata resurser för varje enskilt projekt.

| 60. | Regionkommittén vill se en bättre samordning mellan olika strukturfondsfinansierade lokala och regionala projekt, deras målsättning, planering och genomförandesystem. Samordning bör även ske med sjunde ramprogrammet för forskning och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP) inom kommissionen. |
| --- | --- |

60.

Regionkommittén vill se en bättre samordning mellan olika strukturfondsfinansierade lokala och regionala projekt, deras målsättning, planering och genomförandesystem. Samordning bör även ske med sjunde ramprogrammet för forskning och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP) inom kommissionen.

| 61. | Det är viktigt att förvaltningsmyndigheterna skyndar på förfarandena för bekräftelse på bidragstilldelning och undertecknande av bidragsavtal så att tidspressen minskar på de lokala och regionala myndigheterna i samband med projektens genomförande. |
| --- | --- |

61.

Det är viktigt att förvaltningsmyndigheterna skyndar på förfarandena för bekräftelse på bidragstilldelning och undertecknande av bidragsavtal så att tidspressen minskar på de lokala och regionala myndigheterna i samband med projektens genomförande.

Bryssel den 2 december 2010

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

(1)  Se ReK:s yttrande om hävstångseffekten av EU:s sammanhållningspolitik.

1

(2)  Sisa-principen tilllämpas med framgång i Nederländerna.

2

---

| 10.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/49

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna: handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet”

2011/C 42/10

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén skulle vilja bidra till en levande ”kultur av grundläggande rättigheter” inom ramen för sitt medansvar för förverkligandet av EU-medborgarskapet, subsidiaritetsprincipen, flernivåstyret och genomförandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén skulle vilja bidra till en levande ”kultur av grundläggande rättigheter” inom ramen för sitt medansvar för förverkligandet av EU-medborgarskapet, subsidiaritetsprincipen, flernivåstyret och genomförandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| — | De lokala och regionala myndigheterna är den nivå som står medborgarna närmast, och de har enligt Regionkommittén därför en särskild skyldighet att driva igenom principerna om politisk delaktighet såsom dessa förankrats i Lissabonfördraget, i nationella och regionala rättsliga bestämmelser. Kommittén föreslår därför att man bland annat undersöker vilka möjligheter det finns att utvidga rösträtten för EU-medborgare att delta i val i hemvistlandet. |
| --- | --- |

—

De lokala och regionala myndigheterna är den nivå som står medborgarna närmast, och de har enligt Regionkommittén därför en särskild skyldighet att driva igenom principerna om politisk delaktighet såsom dessa förankrats i Lissabonfördraget, i nationella och regionala rättsliga bestämmelser. Kommittén föreslår därför att man bland annat undersöker vilka möjligheter det finns att utvidga rösträtten för EU-medborgare att delta i val i hemvistlandet.

| — | Regionkommittén framhåller behovet av att bygga upp ett särskilt förtroende för och goda kunskaper om rättssystemen i andra medlemsstater för att genomföra Stockholmsprogrammet, något som de lokala och regionala myndigheterna också skulle kunna bidra till inom sina partnerskap mellan städer och regioner. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén framhåller behovet av att bygga upp ett särskilt förtroende för och goda kunskaper om rättssystemen i andra medlemsstater för att genomföra Stockholmsprogrammet, något som de lokala och regionala myndigheterna också skulle kunna bidra till inom sina partnerskap mellan städer och regioner.

| — | Regionkommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheterna också har en viktig roll att spela i genomförandet av ett omfattande skydd av personuppgifter med inriktning på de grundläggande rättigheterna samt att de har ett särskilt medansvar när det gäller förebyggande av brott samt administrativa förfaranden för att förebygga och bekämpa korruption och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheterna också har en viktig roll att spela i genomförandet av ett omfattande skydd av personuppgifter med inriktning på de grundläggande rättigheterna samt att de har ett särskilt medansvar när det gäller förebyggande av brott samt administrativa förfaranden för att förebygga och bekämpa korruption och organiserad brottslighet.

| — | Regionkommittén betonar återigen – med tanke på den sociala aspekten av en allt större fattigdomsrelaterad migration – att det krävs en europeisk invandrings- och asylpolitik som stämts av med regionerna och de lokala myndigheterna och som måste bygga på respekt för mänskliga rättigheter, solidaritet och ansvar och skulle därför gärna se att en europeisk ombudsman för migration, flyktingar och integration inrättades som framför allt skulle ägna sig åt de specifika problem som drabbar tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén betonar återigen – med tanke på den sociala aspekten av en allt större fattigdomsrelaterad migration – att det krävs en europeisk invandrings- och asylpolitik som stämts av med regionerna och de lokala myndigheterna och som måste bygga på respekt för mänskliga rättigheter, solidaritet och ansvar och skulle därför gärna se att en europeisk ombudsman för migration, flyktingar och integration inrättades som framför allt skulle ägna sig åt de specifika problem som drabbar tredjelandsmedborgare.

| Föredragande | : | Holger Poppenhäger (DE–PSE), justitieminister i delstaten Thüringen |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | ”Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna: Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet”
  KOM(2010) 171 slutlig. |

Föredragande

:

Holger Poppenhäger (DE–PSE), justitieminister i delstaten Thüringen

Referensdokument

:

”Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna: Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet”

KOM(2010) 171 slutlig.

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen med sin handlingsplan snabbt lagt fram en omfattande agenda för att genomföra Stockholmsprogrammet för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Detta gör det möjligt för alla berörda aktörer att medverka på ett systematiskt och målinriktat sätt. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen med sin handlingsplan snabbt lagt fram en omfattande agenda för att genomföra Stockholmsprogrammet för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Detta gör det möjligt för alla berörda aktörer att medverka på ett systematiskt och målinriktat sätt.

| 2. | Regionkommittén välkomnar handlingsplanens mål att främja medborgarnas Europa, så att medborgarna till fullo kan utöva sina rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén välkomnar handlingsplanens mål att främja medborgarnas Europa, så att medborgarna till fullo kan utöva sina rättigheter.

| 3. | Regionkommittén betonar återigen att de grundläggande rättigheterna och friheterna måste garanteras till fullo, också när man skapar ett säkert Europa. |
| --- | --- |

3.

Regionkommittén betonar återigen att de grundläggande rättigheterna och friheterna måste garanteras till fullo, också när man skapar ett säkert Europa.

| 4. | Regionkommittén vill framhålla att de lokala och regionala myndigheterna redan i dag har ett stort ansvar för att se till att dessa rättigheter omsätts i praktiken. Vi utgår därför ifrån att dessa myndigheter inom ramen för flernivåstyret och med hänsyn tagen till subsidiaritetsprincipen till fullo involveras redan i det förberedande skedet av lagstiftningsarbetet. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén vill framhålla att de lokala och regionala myndigheterna redan i dag har ett stort ansvar för att se till att dessa rättigheter omsätts i praktiken. Vi utgår därför ifrån att dessa myndigheter inom ramen för flernivåstyret och med hänsyn tagen till subsidiaritetsprincipen till fullo involveras redan i det förberedande skedet av lagstiftningsarbetet.

| 5. | Regionkommittén kommer att överväga möjligheten att inrätta en egen databas med exempel på bästa praxis från de lokala och regionala myndigheterna när det gäller ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén kommer att överväga möjligheten att inrätta en egen databas med exempel på bästa praxis från de lokala och regionala myndigheterna när det gäller ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

Ett Europa med grundläggande rättigheter

| 6. | Regionkommittén vill framhålla att de grundläggande rättigheterna och friheterna enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är odelbara och gäller för varje enskild människa – oavsett nationalitet och uppehållsrättslig status. Regionkommittén betonar att en av de viktigaste uppgifterna för EU:s organ och institutioner, medlemsstaterna, de regionala parlamenten och regeringarna samt de kommunala befattningshavarna är att värna om fullständig respekt för samt skydd och främjande av dessa rättigheter. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén vill framhålla att de grundläggande rättigheterna och friheterna enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är odelbara och gäller för varje enskild människa – oavsett nationalitet och uppehållsrättslig status. Regionkommittén betonar att en av de viktigaste uppgifterna för EU:s organ och institutioner, medlemsstaterna, de regionala parlamenten och regeringarna samt de kommunala befattningshavarna är att värna om fullständig respekt för samt skydd och främjande av dessa rättigheter.

| 7. | Regionkommittén framhåller den viktiga roll som framför allt de initiativ som kommer från lokala och regionala myndigheter och grupper i det civila samhället spelar i kampen mot utestängning, rasism, antisemitism, främlingsfientlighet och homofobi. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén framhåller den viktiga roll som framför allt de initiativ som kommer från lokala och regionala myndigheter och grupper i det civila samhället spelar i kampen mot utestängning, rasism, antisemitism, främlingsfientlighet och homofobi.

| 8. | Regionkommittén anser att det krävs ett bättre minoritetsskydd och ett bättre skydd av grupper och personer som är i behov av hjälp. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén anser att det krävs ett bättre minoritetsskydd och ett bättre skydd av grupper och personer som är i behov av hjälp.

| 9. | Regionkommittén föreslår att regioner och kommuner gradvis ser över sina nuvarande bestämmelser, inklusive de egna grunddokumenten, och nya bestämmelser mot bakgrund av stadgan och utvecklingstendenserna i Europa på det författningsrättsliga området, framför allt de europeiska antidiskrimineringsbestämmelserna. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén föreslår att regioner och kommuner gradvis ser över sina nuvarande bestämmelser, inklusive de egna grunddokumenten, och nya bestämmelser mot bakgrund av stadgan och utvecklingstendenserna i Europa på det författningsrättsliga området, framför allt de europeiska antidiskrimineringsbestämmelserna.

| 10. | Regionkommittén skulle inom ramen för flernivåstyret och i nära samarbete med Europeiska byrån för grundläggande rättigheter vilja bidra till en levande ”kultur av grundläggande rättigheter” och uppmanar därför kommissionen att regelbundet rapportera också till Regionkommittén om vilka förfaranden man har använt för att bidra till att de grundläggande rättigheterna faktiskt respekteras. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén skulle inom ramen för flernivåstyret och i nära samarbete med Europeiska byrån för grundläggande rättigheter vilja bidra till en levande ”kultur av grundläggande rättigheter” och uppmanar därför kommissionen att regelbundet rapportera också till Regionkommittén om vilka förfaranden man har använt för att bidra till att de grundläggande rättigheterna faktiskt respekteras.

| 11. | Regionkommittén välkomnar det trepartssamarbete som 2009 inleddes mellan kommissionen, Europeiska byrån för grundläggande rättigheter och Regionkommittén och föreslår att detta fördjupas och utvidgas. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén välkomnar det trepartssamarbete som 2009 inleddes mellan kommissionen, Europeiska byrån för grundläggande rättigheter och Regionkommittén och föreslår att detta fördjupas och utvidgas.

Politik för medborgarna

| 12. | Regionkommittén utgår från att medborgarnas rätt till fullständig fri rörlighet och aktiv delaktighet i politiken är de främsta aspekterna av EU-medborgarskapet. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén utgår från att medborgarnas rätt till fullständig fri rörlighet och aktiv delaktighet i politiken är de främsta aspekterna av EU-medborgarskapet.

| 13. | De lokala och regionala myndigheterna är den nivå som står medborgarna närmast, och de har enligt Regionkommittén därför en särskild skyldighet att driva igenom principerna om delaktighet såsom dessa förankrats i nationella och regionala rättsliga bestämmelser och i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

13.

De lokala och regionala myndigheterna är den nivå som står medborgarna närmast, och de har enligt Regionkommittén därför en särskild skyldighet att driva igenom principerna om delaktighet såsom dessa förankrats i nationella och regionala rättsliga bestämmelser och i Lissabonfördraget.

| 14. | Regionkommittén föreslår därför att man undersöker möjligheten att utvidga rösträtten för EU-medborgare till andra val än kommunalvalen och valen till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén föreslår därför att man undersöker möjligheten att utvidga rösträtten för EU-medborgare till andra val än kommunalvalen och valen till Europaparlamentet.

| 15. | Regionkommittén stöder strävandena att ge de tredjelandsmedborgare som vistas legalt i EU möjligheter till delaktighet på kommunal nivå oavsett hur lång giltighetstid deras uppehållstillstånd har. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén stöder strävandena att ge de tredjelandsmedborgare som vistas legalt i EU möjligheter till delaktighet på kommunal nivå oavsett hur lång giltighetstid deras uppehållstillstånd har.

| 16. | Regionkommittén delar Europaparlamentets, kommissionens och Europeiska rådets uppfattning att det europeiska medborgarinitiativet, som förankrades i Lissabonfördraget, också kommer att stärka EU:s demokratiska legitimitet. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén delar Europaparlamentets, kommissionens och Europeiska rådets uppfattning att det europeiska medborgarinitiativet, som förankrades i Lissabonfördraget, också kommer att stärka EU:s demokratiska legitimitet.

| 17. | Regionkommittén framhåller att EU-medborgarna måste få tillgång till fullständig information, eftersom detta är en förutsättning för att de aktivt ska kunna delta i det politiska livet. Regionkommittén skulle ställa sig positiv till om det också fanns tillgång till sådan fullständig information i medlemsstaterna och uppmanar sina ledamöter att verka för detta. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén framhåller att EU-medborgarna måste få tillgång till fullständig information, eftersom detta är en förutsättning för att de aktivt ska kunna delta i det politiska livet. Regionkommittén skulle ställa sig positiv till om det också fanns tillgång till sådan fullständig information i medlemsstaterna och uppmanar sina ledamöter att verka för detta.

Ett europeiskt rättsligt område – att stärka förtroendet

| 18. | Regionkommittén ställer sig positiv till den nya möjligheten att genom Lissabonfördraget verkligen göra det europeiska rättsliga området synligt för medborgarna genom stora framsteg på civil- och straffrättens område. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén ställer sig positiv till den nya möjligheten att genom Lissabonfördraget verkligen göra det europeiska rättsliga området synligt för medborgarna genom stora framsteg på civil- och straffrättens område.

| 19. | Regionkommittén betonar att man för att genomföra principen om ömsesidigt erkännande av rättssystemen måste stärka det ömsesidiga förtroendet, bland annat genom att införa miniminormer. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén betonar att man för att genomföra principen om ömsesidigt erkännande av rättssystemen måste stärka det ömsesidiga förtroendet, bland annat genom att införa miniminormer.

| 20. | Regionkommittén utgår därför ifrån att utbyte mellan domare, åklagare och andra tjänstemän inom domstolsväsendet, framför allt inom ramen för det europeiska rättsliga nätverket men också på grundval av de partnerskap som ingås mellan städer och regioner, bidrar till detta och borde främjas mer. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén utgår därför ifrån att utbyte mellan domare, åklagare och andra tjänstemän inom domstolsväsendet, framför allt inom ramen för det europeiska rättsliga nätverket men också på grundval av de partnerskap som ingås mellan städer och regioner, bidrar till detta och borde främjas mer.

| 21. | För att utveckla den europeiska rättskulturen föreslår Regionkommittén också ett intensivt erfarenhetsutbyte om alternativa straffrättsliga sanktionsformer, om modeller som redan tillämpas, t.ex. alternativ tvistlösning, och om de olika system som finns för juridisk utbildning. |
| --- | --- |

21.

För att utveckla den europeiska rättskulturen föreslår Regionkommittén också ett intensivt erfarenhetsutbyte om alternativa straffrättsliga sanktionsformer, om modeller som redan tillämpas, t.ex. alternativ tvistlösning, och om de olika system som finns för juridisk utbildning.

| 22. | Regionkommittén anser att metoden med en ”gemensam referensram” för en europeisering av lagstiftningen och för ett effektivt genomförande av denna skulle vara ett betydande bidrag. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén anser att metoden med en ”gemensam referensram” för en europeisering av lagstiftningen och för ett effektivt genomförande av denna skulle vara ett betydande bidrag.

| 23. | Regionkommittén anser också att man inför framtida rättsakter bör göra en bedömning av konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna och dessutom ta hänsyn till de finansiella, ekonomiska och sociala konsekvenserna för regionerna. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén anser också att man inför framtida rättsakter bör göra en bedömning av konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna och dessutom ta hänsyn till de finansiella, ekonomiska och sociala konsekvenserna för regionerna.

Säkerställa ett säkrare och friare Europa

| 24. | Regionkommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheterna har ett särskilt ansvar när det gäller att värna om säkerheten för de människor som lever i deras områden och utveckla en europeisk rättskultur grundad på mänsklig värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet, som det viktigaste steget för att förebygga rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheterna har ett särskilt ansvar när det gäller att värna om säkerheten för de människor som lever i deras områden och utveckla en europeisk rättskultur grundad på mänsklig värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet, som det viktigaste steget för att förebygga rasism och främlingsfientlighet.

| 25. | Regionkommittén understryker mötesfrihetens centrala betydelse för ett demokratiskt samhälle, som också erkänns i stadgan om de grundläggande rättigheterna, men oroar sig samtidigt över att denna rättighet används som instrument i främlingsfientliga, rasistiska och extremistiska syften. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén understryker mötesfrihetens centrala betydelse för ett demokratiskt samhälle, som också erkänns i stadgan om de grundläggande rättigheterna, men oroar sig samtidigt över att denna rättighet används som instrument i främlingsfientliga, rasistiska och extremistiska syften.

| 26. | Regionkommittén anser därför att det administrativa samarbetet och informationsutbytet om goda metoder mellan de behöriga myndigheterna snarast måste förbättras i syfte att garantera en generös mötesfrihet. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén anser därför att det administrativa samarbetet och informationsutbytet om goda metoder mellan de behöriga myndigheterna snarast måste förbättras i syfte att garantera en generös mötesfrihet.

| 27. | Regionkommittén välkomnar planerna på att genomföra EU:s handlingsplan mot våldsinriktad radikalisering och föreslår att man överväger möjligheten att införa EU-omfattande miniminormer för straffrättsliga sanktioner mot gärningar som motiveras av politisk extremism. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén välkomnar planerna på att genomföra EU:s handlingsplan mot våldsinriktad radikalisering och föreslår att man överväger möjligheten att införa EU-omfattande miniminormer för straffrättsliga sanktioner mot gärningar som motiveras av politisk extremism.

| 28. | Regionkommittén välkomnar den bedömning av medlemsstaternas åtgärder för korruptionsbekämpning som aviseras i handlingsplanen, och framhåller att detta förutsätter en förvaltningskultur inriktad på förebyggande arbete och en hög grad av insyn i de administrativa processerna. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén välkomnar den bedömning av medlemsstaternas åtgärder för korruptionsbekämpning som aviseras i handlingsplanen, och framhåller att detta förutsätter en förvaltningskultur inriktad på förebyggande arbete och en hög grad av insyn i de administrativa processerna.

| 29. | Regionkommittén betonar, liksom Europeiska datatillsynsmannen, att det i det globala informationssamhället är särskilt viktigt att skydda människors privatliv. Det är därför en absolut nödvändighet att den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter tillämpas konsekvent – också vid lagföring, vid brottsförebyggande arbete och i de internationella förbindelserna. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén betonar, liksom Europeiska datatillsynsmannen, att det i det globala informationssamhället är särskilt viktigt att skydda människors privatliv. Det är därför en absolut nödvändighet att den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter tillämpas konsekvent – också vid lagföring, vid brottsförebyggande arbete och i de internationella förbindelserna.

| 30. | Med tanke på deras erfarenheter av att vidareutveckla skyddet av personuppgifter utgår Regionkommittén ifrån att de lokala och regionala myndigheterna kommer att involveras på kontinuerlig basis och på ett tidigt stadium. |
| --- | --- |

30.

Med tanke på deras erfarenheter av att vidareutveckla skyddet av personuppgifter utgår Regionkommittén ifrån att de lokala och regionala myndigheterna kommer att involveras på kontinuerlig basis och på ett tidigt stadium.

| 31. | Regionkommittén välkomnar den planerade översynen av direktiv 2006/24/EG om lagring av uppgifter, och utgår ifrån att denna också kommer att ske mot bakgrund av stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

31.

Regionkommittén välkomnar den planerade översynen av direktiv 2006/24/EG om lagring av uppgifter, och utgår ifrån att denna också kommer att ske mot bakgrund av stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| 32. | Regionkommittén delar den digitala agendans intention att säkerställa dataskydd och datasäkerhet – också vid överenskommelser med tredjeland och vid bedömningen av e-ekonomins nya affärsmodeller – för att stärka människornas förtroende för den moderna kommunikationstekniken och på så sätt undanröja ett stort hinder för dess utveckling. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén delar den digitala agendans intention att säkerställa dataskydd och datasäkerhet – också vid överenskommelser med tredjeland och vid bedömningen av e-ekonomins nya affärsmodeller – för att stärka människornas förtroende för den moderna kommunikationstekniken och på så sätt undanröja ett stort hinder för dess utveckling.

| 33. | Regionkommittén utgår ifrån att det krävs en kritisk granskning av hur offentliga och privata operatörer använder sig av videoövervakning. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén utgår ifrån att det krävs en kritisk granskning av hur offentliga och privata operatörer använder sig av videoövervakning.

| 34. | Regionkommittén påminner om sina yttranden om att bekämpa sexuellt utnyttjande av minderåriga, barnpornografi och människohandel samt att skydda underåriga utan medföljande vuxen. Kommittén vill särskilt hänvisa till sitt yttrande CdR 136/2006 fin, och betonar behovet av att i samband med genomförandet av kommissionens handlingsplan för underåriga utan medföljande vuxen inrätta särskilda finansieringsinstrument för att hantera den speciella situationen för dessa minderåriga och för de regioner som tar emot dem. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén påminner om sina yttranden om att bekämpa sexuellt utnyttjande av minderåriga, barnpornografi och människohandel samt att skydda underåriga utan medföljande vuxen. Kommittén vill särskilt hänvisa till sitt yttrande CdR 136/2006 fin, och betonar behovet av att i samband med genomförandet av kommissionens handlingsplan för underåriga utan medföljande vuxen inrätta särskilda finansieringsinstrument för att hantera den speciella situationen för dessa minderåriga och för de regioner som tar emot dem.

| 35. | Regionkommittén betonar att man måste göra en utvärdering av effektiviteten i de EU-åtgärder som hittills vidtagits för att skydda brottsoffer och av genomförandet av dessa åtgärder inom ramen för den regelbundna rapportering som krävs enligt EU:s bestämmelser. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén betonar att man måste göra en utvärdering av effektiviteten i de EU-åtgärder som hittills vidtagits för att skydda brottsoffer och av genomförandet av dessa åtgärder inom ramen för den regelbundna rapportering som krävs enligt EU:s bestämmelser.

| 36. | Regionkommittén upprepar – med tanke på aktuella, gränsöverskridande och klimatrelaterade naturkatastrofer, inte bara översvämningar utan även skogsbränder – att de lokala och regionala myndigheterna har en avgörande roll att spela i arbetet med att förebygga risker. |
| --- | --- |

36.

Regionkommittén upprepar – med tanke på aktuella, gränsöverskridande och klimatrelaterade naturkatastrofer, inte bara översvämningar utan även skogsbränder – att de lokala och regionala myndigheterna har en avgörande roll att spela i arbetet med att förebygga risker.

| 37. | Regionkommittén anser att EU måste ha ett balanserat, gemensamt helhetskoncept på civilskyddets område, ett koncept som ger medlemsstaterna utrymme att fastställa egna prioriteringar. |
| --- | --- |

37.

Regionkommittén anser att EU måste ha ett balanserat, gemensamt helhetskoncept på civilskyddets område, ett koncept som ger medlemsstaterna utrymme att fastställa egna prioriteringar.

| 38. | Regionkommittén ser med intresse fram emot dels den utvärdering av EU:s instrument på området för civilskydd som aviseras i handlingsplanen, dels meddelandet om förstärkning av EU:s katastrofberedskap. Kommittén välkomnar eftertryckligen de planerade förslagen om att förlänga det europeiska finansiella instrumentet för civilskydd. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén ser med intresse fram emot dels den utvärdering av EU:s instrument på området för civilskydd som aviseras i handlingsplanen, dels meddelandet om förstärkning av EU:s katastrofberedskap. Kommittén välkomnar eftertryckligen de planerade förslagen om att förlänga det europeiska finansiella instrumentet för civilskydd.

| 39. | Regionkommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheterna också har en viktig roll att spela i det brottsförebyggande arbetet, och att de i ett tidigt skede måste involveras i arbetet med att utvärdera det europeiska nätverket för förebyggande av brottslighet och bygga upp ett observationsorgan för förebyggande av brott samt i idén om att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet genom en administrativ strategi. |
| --- | --- |

39.

Regionkommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheterna också har en viktig roll att spela i det brottsförebyggande arbetet, och att de i ett tidigt skede måste involveras i arbetet med att utvärdera det europeiska nätverket för förebyggande av brottslighet och bygga upp ett observationsorgan för förebyggande av brott samt i idén om att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet genom en administrativ strategi.

| 40. | När det gäller de åtgärder som föreslås på brottsstatistikens område anser Regionkommittén att man måste vara särskilt mån om att se till att de statistiska uppgifterna är tillförlitliga. |
| --- | --- |

40.

När det gäller de åtgärder som föreslås på brottsstatistikens område anser Regionkommittén att man måste vara särskilt mån om att se till att de statistiska uppgifterna är tillförlitliga.

Uppbyggnad av en europeisk asyl- och invandringspolitik

| 41. | Regionkommittén betonar återigen – med tanke på den sociala aspekten av en allt större migration av fattiga – att det krävs en europeisk invandrings- och asylpolitik som stämts av med regionerna och de lokala myndigheterna och som bygger på respekt för mänskliga rättigheter, solidaritet och ansvar. |
| --- | --- |

41.

Regionkommittén betonar återigen – med tanke på den sociala aspekten av en allt större migration av fattiga – att det krävs en europeisk invandrings- och asylpolitik som stämts av med regionerna och de lokala myndigheterna och som bygger på respekt för mänskliga rättigheter, solidaritet och ansvar.

| 42. | Regionkommittén anser liksom Europaparlamentet att det nuvarande stödet till de europeiska gränsregionerna är otillräckligt, och uppmanar därför kommissionen att i sitt meddelande om starkare solidaritet inom EU också utarbeta förslag på hur man kan lösa problemet med en solidarisk fördelning av flyktingarna samt förslag till omedelbara åtgärder för att avlasta de regioner som berörs. |
| --- | --- |

42.

Regionkommittén anser liksom Europaparlamentet att det nuvarande stödet till de europeiska gränsregionerna är otillräckligt, och uppmanar därför kommissionen att i sitt meddelande om starkare solidaritet inom EU också utarbeta förslag på hur man kan lösa problemet med en solidarisk fördelning av flyktingarna samt förslag till omedelbara åtgärder för att avlasta de regioner som berörs.

Migration

| 43. | Regionkommittén välkomnar en invandringspolitik som får sin verkan redan i ursprungsländerna men som därutöver också beaktar de krav som den europeiska arbetsmarknaden och den demografiska utvecklingen ställer. |
| --- | --- |

43.

Regionkommittén välkomnar en invandringspolitik som får sin verkan redan i ursprungsländerna men som därutöver också beaktar de krav som den europeiska arbetsmarknaden och den demografiska utvecklingen ställer.

| 44. | Regionkommittén anser att det krävs enhetliga bestämmelser om familjeåterförening och en förnuftig hantering av fortsatta lättnader i viseringsöverenskommelserna. |
| --- | --- |

44.

Regionkommittén anser att det krävs enhetliga bestämmelser om familjeåterförening och en förnuftig hantering av fortsatta lättnader i viseringsöverenskommelserna.

| 45. | Regionkommittén välkomnar i princip de åtgärder som aviseras i handlingsplanen för att på ett varaktigt sätt förhindra illegal invandring. |
| --- | --- |

45.

Regionkommittén välkomnar i princip de åtgärder som aviseras i handlingsplanen för att på ett varaktigt sätt förhindra illegal invandring.

| 46. | Regionkommittén betonar att de planerade åtgärderna inte får stå i strid med det europeiska och internationella flyktingskyddet. |
| --- | --- |

46.

Regionkommittén betonar att de planerade åtgärderna inte får stå i strid med det europeiska och internationella flyktingskyddet.

| 47. | Det är beklagligt att kommissionen i sin handlingsplan inte lägger fram några förslag och initiativ om en samordnad hantering av människor utan uppehållstillstånd där hänsyn tas till de europeiska grundläggande rättigheterna. Regionkommittén förväntar sig att det tas hänsyn till denna grupps intressen, såväl vid den planerade ändringen av direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse som i rapporten om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU. |
| --- | --- |

47.

Det är beklagligt att kommissionen i sin handlingsplan inte lägger fram några förslag och initiativ om en samordnad hantering av människor utan uppehållstillstånd där hänsyn tas till de europeiska grundläggande rättigheterna. Regionkommittén förväntar sig att det tas hänsyn till denna grupps intressen, såväl vid den planerade ändringen av direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse som i rapporten om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU.

| 48. | Regionkommittén anser att återflyttningsprogram i princip bara borde genomföras på frivillig basis och i samklang med målen för utvecklingssamarbetet, samt att repatrieringen borde leda till en hållbar social integration av de människor som berörs. |
| --- | --- |

48.

Regionkommittén anser att återflyttningsprogram i princip bara borde genomföras på frivillig basis och i samklang med målen för utvecklingssamarbetet, samt att repatrieringen borde leda till en hållbar social integration av de människor som berörs.

| 49. | Det är beklagligt att man i handlingsplanen inte talar om hur rättigheterna och skyldigheterna för tredjelandsmedborgare kan förbättras. |
| --- | --- |

49.

Det är beklagligt att man i handlingsplanen inte talar om hur rättigheterna och skyldigheterna för tredjelandsmedborgare kan förbättras.

| 50. | Regionkommittén betonar att man också på migrations- och asylpolitikens område måste respektera dataskyddets riktlinjer i samband de åtgärder som aviseras i handlingsplanen i fråga om datasäkerhet och utbyte och kontroll av personuppgifter. |
| --- | --- |

50.

Regionkommittén betonar att man också på migrations- och asylpolitikens område måste respektera dataskyddets riktlinjer i samband de åtgärder som aviseras i handlingsplanen i fråga om datasäkerhet och utbyte och kontroll av personuppgifter.

| 51. | Regionkommittén välkomnar de integrationsfrämjande åtgärder som planeras och anser att Regionkommittén i ett tidigt skede bör involveras i arbetet med att utarbeta meddelandet om EU:s integrationsagenda och med att utveckla den planerade samordningsmekanismen. |
| --- | --- |

51.

Regionkommittén välkomnar de integrationsfrämjande åtgärder som planeras och anser att Regionkommittén i ett tidigt skede bör involveras i arbetet med att utarbeta meddelandet om EU:s integrationsagenda och med att utveckla den planerade samordningsmekanismen.

| 52. | Regionkommittén anser att de statistiska åtgärder som planeras inte får kosta för mycket i förhållande till informationsvinsten. |
| --- | --- |

52.

Regionkommittén anser att de statistiska åtgärder som planeras inte får kosta för mycket i förhållande till informationsvinsten.

| 53. | Regionkommittén skulle gärna se att man vid Europaparlamentet inrättade en europeisk ombudsman för migration, flyktingar och integration, som framför allt skulle ägna sig åt de specifika problem som drabbar tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

53.

Regionkommittén skulle gärna se att man vid Europaparlamentet inrättade en europeisk ombudsman för migration, flyktingar och integration, som framför allt skulle ägna sig åt de specifika problem som drabbar tredjelandsmedborgare.

Asylpolitik

| 54. | Regionkommittén uppmanar Europaparlamentet och rådet att snabbt införa de jämförbara beslutskriterier och det beslutsunderlag för asylbeslut som aviseras i handlingsplanen. |
| --- | --- |

54.

Regionkommittén uppmanar Europaparlamentet och rådet att snabbt införa de jämförbara beslutskriterier och det beslutsunderlag för asylbeslut som aviseras i handlingsplanen.

| 55. | Regionkommittén anser att det är lika viktigt att man respekterar vissa miniminormer som bygger på de grundläggande och mänskliga rättigheterna vid inkvartering av asylsökande som när det gäller de asylsökandes rörelsefrihet. |
| --- | --- |

55.

Regionkommittén anser att det är lika viktigt att man respekterar vissa miniminormer som bygger på de grundläggande och mänskliga rättigheterna vid inkvartering av asylsökande som när det gäller de asylsökandes rörelsefrihet.

Det globala Europa – de utrikespolitiska aspekterna på ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

| 56. | Regionkommittén ställer sig positiv till de möjligheter som Lissabonfördraget ger att utforma EU:s yttre förbindelser på ett mer effektivt sätt med större inriktning på mänskliga rättigheter och utvecklingspolitiska mål. |
| --- | --- |

56.

Regionkommittén ställer sig positiv till de möjligheter som Lissabonfördraget ger att utforma EU:s yttre förbindelser på ett mer effektivt sätt med större inriktning på mänskliga rättigheter och utvecklingspolitiska mål.

| 57. | Regionkommittén välkomnar kommissionens försäkran att man tillsammans med den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik, tillika kommissionens vice ordförande, har till uppgift att säkra samstämmigheten mellan de yttre förbindelserna och den yttre dimensionen av rättsliga och inrikes frågor samt utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

57.

Regionkommittén välkomnar kommissionens försäkran att man tillsammans med den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik, tillika kommissionens vice ordförande, har till uppgift att säkra samstämmigheten mellan de yttre förbindelserna och den yttre dimensionen av rättsliga och inrikes frågor samt utvecklingssamarbetet.

| 58. | Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen i handlingsplanen också går in på gemensamma intressen i fråga om legal och illegal migration (invandring, asyl och samarbete i gränsskyddsfrågor) och tar hänsyn till sådana frågor som terrorism- och brottsbekämpning, geografiska prioriteringar i enskilda frågor, ramvillkor för informationsutbyte, garantier för skydd av grundläggande och mänskliga rättigheter, öppenhet och fri tillgång till information, dataskydd och, i samband med detta, garantier för rättsligt skydd för EU-medborgare och tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

58.

Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen i handlingsplanen också går in på gemensamma intressen i fråga om legal och illegal migration (invandring, asyl och samarbete i gränsskyddsfrågor) och tar hänsyn till sådana frågor som terrorism- och brottsbekämpning, geografiska prioriteringar i enskilda frågor, ramvillkor för informationsutbyte, garantier för skydd av grundläggande och mänskliga rättigheter, öppenhet och fri tillgång till information, dataskydd och, i samband med detta, garantier för rättsligt skydd för EU-medborgare och tredjelandsmedborgare.

| 59. | Regionkommittén föreslår att Europarådets kommunalkongress, församlingen för regionala och lokala myndigheter i EU och Medelhavsområdet, plattformarna för det östliga partnerskapet och andra lämpliga nätverk involveras i diskussionen om frågor som rör den yttre dimensionen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

59.

Regionkommittén föreslår att Europarådets kommunalkongress, församlingen för regionala och lokala myndigheter i EU och Medelhavsområdet, plattformarna för det östliga partnerskapet och andra lämpliga nätverk involveras i diskussionen om frågor som rör den yttre dimensionen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

| 60. | Regionkommittén anser att det är viktigt att utnyttja och stärka de lokala och regionala myndigheternas stora potential i det gränsöverskridande samarbetet i frågor som rör ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, och framför allt när det gäller integration av invandrare och asylsökande. |
| --- | --- |

60.

Regionkommittén anser att det är viktigt att utnyttja och stärka de lokala och regionala myndigheternas stora potential i det gränsöverskridande samarbetet i frågor som rör ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, och framför allt när det gäller integration av invandrare och asylsökande.

| 61. | Regionkommittén anser att man även på detta område måste genomföra regelbundna utvärderingar för att se till att genomförandet av åtgärderna i denna nya strategi i EU:s utrikespolitik präglas av effektivitet och samstämmighet. |
| --- | --- |

61.

Regionkommittén anser att man även på detta område måste genomföra regelbundna utvärderingar för att se till att genomförandet av åtgärderna i denna nya strategi i EU:s utrikespolitik präglas av effektivitet och samstämmighet.

Bryssel den 2 december 2010

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/54 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/54

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Genomförande av det östliga partnerskapsinitiativet i Vitryssland och utveckling av samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter i Vitryssland och EU”

2011/C 42/11

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Kommittén anser att EU bör fortsätta att föra en omfattande, öppen och strukturerad dialog med vitryska myndigheter, oppositionsrörelser och det civila samhället. Dessutom bör EU göra klart för Vitryssland att det bilaterala partnerskaps- och samarbetsavtalet kan godkännas och att alla europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrument kan användas effektivt, om regeringen i gengäld är beredd att faktiskt genomföra förändringar och respektera rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter samt genomföra ytterligare reformer för att stärka de regionala och lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Kommittén anser att EU bör fortsätta att föra en omfattande, öppen och strukturerad dialog med vitryska myndigheter, oppositionsrörelser och det civila samhället. Dessutom bör EU göra klart för Vitryssland att det bilaterala partnerskaps- och samarbetsavtalet kan godkännas och att alla europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrument kan användas effektivt, om regeringen i gengäld är beredd att faktiskt genomföra förändringar och respektera rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter samt genomföra ytterligare reformer för att stärka de regionala och lokala myndigheterna.

| — | I syfte att skapa goda förbindelser över gränserna och göra dem öppnare vill Regionkommittén verka för att utöka de befintliga formerna av territoriellt samarbete med Vitryssland, bland annat genom lämpliga Interregprogram i EU:s gränsregioner, och kommittén uppmuntrar lokala och regionala myndigheter och icke-statliga organisationer i området att genomföra fler projekt. |
| --- | --- |

—

I syfte att skapa goda förbindelser över gränserna och göra dem öppnare vill Regionkommittén verka för att utöka de befintliga formerna av territoriellt samarbete med Vitryssland, bland annat genom lämpliga Interregprogram i EU:s gränsregioner, och kommittén uppmuntrar lokala och regionala myndigheter och icke-statliga organisationer i området att genomföra fler projekt.

| — | Kommittén uppmanar eftertryckligen den vitryska regeringen att även låta företrädare för oppositionen ingå i den vitryska delegation som ska delta i den parlamentariska församlingen Euronest. |
| --- | --- |

—

Kommittén uppmanar eftertryckligen den vitryska regeringen att även låta företrädare för oppositionen ingå i den vitryska delegation som ska delta i den parlamentariska församlingen Euronest.

| — | Kommittén inbjuder företrädare för de vitryska lokala och regionala myndigheterna samt företrädare för demokratiska icke-statliga organisationer att delta som observatörer vid de lokala och regionala myndigheternas möten i EU-länderna. Detta kan uppmuntra till ytterligare projekt för partnersamverkan och främja utbyte mellan enskilda individer. |
| --- | --- |

—

Kommittén inbjuder företrädare för de vitryska lokala och regionala myndigheterna samt företrädare för demokratiska icke-statliga organisationer att delta som observatörer vid de lokala och regionala myndigheternas möten i EU-länderna. Detta kan uppmuntra till ytterligare projekt för partnersamverkan och främja utbyte mellan enskilda individer.

| — | Det är också ytterst viktigt att bygga vidare på etablerade plattformar för meningsutbyte, t.ex. forumet för det civila samhället och forumet vid det tyska utbildnings- och konferenscentrumet Internationales Bildungs- und Begegnungswerks Dortmund i Minsk (IBB Johannes Rau), samt att systematiskt fördjupa och institutionalisera dialogen mellan företrädare för myndigheterna i Vitryssland, oppositionen, icke-statliga organisationer, forskare och medier. |
| --- | --- |

—

Det är också ytterst viktigt att bygga vidare på etablerade plattformar för meningsutbyte, t.ex. forumet för det civila samhället och forumet vid det tyska utbildnings- och konferenscentrumet Internationales Bildungs- und Begegnungswerks Dortmund i Minsk (IBB Johannes Rau), samt att systematiskt fördjupa och institutionalisera dialogen mellan företrädare för myndigheterna i Vitryssland, oppositionen, icke-statliga organisationer, forskare och medier.

| Föredragande | : | Werner Heinrich Jostmeier (DE–PPE), ledamot av Nordrhein-Westfalens delstatsparlament |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Werner Heinrich Jostmeier (DE–PPE), ledamot av Nordrhein-Westfalens delstatsparlament

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

| 1. | Regionkommittén betonar den betydande ställning som Vitryssland har med sin historia, sin kulturella identitet och sitt kulturarv. Det är just dessa faktorer som gör Vitryssland till en nyckelstat för hela utvecklingen i Östeuropa och till en bro mellan öst och väst för det fortsatta samarbetet mellan EU och staterna i det forna Sovjetunionen. Därmed är det av stor strategisk, ekonomisk och kulturell betydelse för våra medlemsstater att Vitryssland deltar i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén betonar den betydande ställning som Vitryssland har med sin historia, sin kulturella identitet och sitt kulturarv. Det är just dessa faktorer som gör Vitryssland till en nyckelstat för hela utvecklingen i Östeuropa och till en bro mellan öst och väst för det fortsatta samarbetet mellan EU och staterna i det forna Sovjetunionen. Därmed är det av stor strategisk, ekonomisk och kulturell betydelse för våra medlemsstater att Vitryssland deltar i det östliga partnerskapet.

| 2. | Samtidigt konstaterar kommittén att man i arbetet med att föra Vitryssland närmare EU måste ta hänsyn till den historiska och kulturella utvecklingen och noggrant välja och tillämpa EU-instrument för demokratisering och modernisering av regionalt och lokalt självstyre. |
| --- | --- |

2.

Samtidigt konstaterar kommittén att man i arbetet med att föra Vitryssland närmare EU måste ta hänsyn till den historiska och kulturella utvecklingen och noggrant välja och tillämpa EU-instrument för demokratisering och modernisering av regionalt och lokalt självstyre.

| 3. | Regionkommittén anser att framstegen i det östliga partnerskapet bör utvärderas i varje enskild stat som deltar, i synnerhet som det inte finns någon standardlösning för demokratisering av stater, framför allt inte för de tidigare kommunistländerna i Östeuropa, som historiskt sett bara har liten erfarenhet av rättsstatsprincipen, social rörlighet och marknadsekonomisk frihet. Regionkommittén är medveten om att varje land har sin historia och därför behöver hålla sin egen takt i den kulturella, sociala och ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

3.

Regionkommittén anser att framstegen i det östliga partnerskapet bör utvärderas i varje enskild stat som deltar, i synnerhet som det inte finns någon standardlösning för demokratisering av stater, framför allt inte för de tidigare kommunistländerna i Östeuropa, som historiskt sett bara har liten erfarenhet av rättsstatsprincipen, social rörlighet och marknadsekonomisk frihet. Regionkommittén är medveten om att varje land har sin historia och därför behöver hålla sin egen takt i den kulturella, sociala och ekonomiska utvecklingen.

| 4. | Vitryssland visar vilja att delta i det östliga partnerskapet och intresse för normaliseringen av förbindelserna med såväl EU som Europarådet. Regionkommittén framhåller dock att Vitryssland även måste vara berett att erkänna de grundläggande mänskliga rättigheterna och avskaffa dödsstraffet, och därmed även vara berett att genomföra omfattande reformer, till exempel genom att i högre grad delta i projekt för partnersamverkan, bygga ut partnerskap mellan städer och diskussionsforum med det civila samhällets organisationer samt samarbeta ytterligare med andra regioner och länder, särskilt med grannländerna Polen, Litauen och Lettland. Detta är framför allt viktigt med anledning av att kommissionen i oktober 2010 ska se över förbindelserna med Vitryssland och eventuellt dra avgörande slutsatser för det framtida samarbetet och fortsatta deltagandet i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

4.

Vitryssland visar vilja att delta i det östliga partnerskapet och intresse för normaliseringen av förbindelserna med såväl EU som Europarådet. Regionkommittén framhåller dock att Vitryssland även måste vara berett att erkänna de grundläggande mänskliga rättigheterna och avskaffa dödsstraffet, och därmed även vara berett att genomföra omfattande reformer, till exempel genom att i högre grad delta i projekt för partnersamverkan, bygga ut partnerskap mellan städer och diskussionsforum med det civila samhällets organisationer samt samarbeta ytterligare med andra regioner och länder, särskilt med grannländerna Polen, Litauen och Lettland. Detta är framför allt viktigt med anledning av att kommissionen i oktober 2010 ska se över förbindelserna med Vitryssland och eventuellt dra avgörande slutsatser för det framtida samarbetet och fortsatta deltagandet i det östliga partnerskapet.

| 5. | Regionkommittén är en institution för regionala och lokala organ med nära anknytning till medborgarna, och därmed en genuin partner för Vitryssland i det fortsatta samarbetet inom ramen för det östliga partnerskapet. De många olika kontakterna är ett utmärkt sätt att nå samförstånd med Vitryssland och att underifrån verka för demokrati och en bättre situation för folket i Vitryssland. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén är en institution för regionala och lokala organ med nära anknytning till medborgarna, och därmed en genuin partner för Vitryssland i det fortsatta samarbetet inom ramen för det östliga partnerskapet. De många olika kontakterna är ett utmärkt sätt att nå samförstånd med Vitryssland och att underifrån verka för demokrati och en bättre situation för folket i Vitryssland.

Strategiska svårigheter i samarbetet mellan EU och Vitryssland och krav gentemot den vitryska regeringen

| 6. | Regionkommittén påminner om att det bilaterala avtal om partnerskap och samarbete mellan EU och Vitryssland som utarbetades 1995 ännu inte har godkänts av Europaparlamentet. Det innebär att det fortfarande saknas en formell grund för samarbetet, eftersom man från vitrysk sida hittills inte har gjort tillräckligt. Vitryssland är det enda deltagarlandet i det östliga partnerskapet som inte är fullvärdig partner i den europeiska grannskapspolitiken och landet uppfyller inte heller Europarådets och EU:s standardkrav, bland annat när det gäller frågan om moratorium för dödsstraff och avrättningar. Därför kan man för närvarande bara använda vissa av den europeiska grannskapspolitikens multilaterala program och instrument. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén påminner om att det bilaterala avtal om partnerskap och samarbete mellan EU och Vitryssland som utarbetades 1995 ännu inte har godkänts av Europaparlamentet. Det innebär att det fortfarande saknas en formell grund för samarbetet, eftersom man från vitrysk sida hittills inte har gjort tillräckligt. Vitryssland är det enda deltagarlandet i det östliga partnerskapet som inte är fullvärdig partner i den europeiska grannskapspolitiken och landet uppfyller inte heller Europarådets och EU:s standardkrav, bland annat när det gäller frågan om moratorium för dödsstraff och avrättningar. Därför kan man för närvarande bara använda vissa av den europeiska grannskapspolitikens multilaterala program och instrument.

| 7. | Kommittén välkomnar att EU har beslutat att fördjupa förbindelserna med Vitryssland just genom bättre gränsöverskridande och interregionalt samarbete samt att göra Vitryssland mer delaktigt genom det östliga partnerskapsinitiativet och med hjälp av den europeiska grannskapspolitikens finansiella instrument. Kommittén ställer sig positiv till att EU inför utvärderingen av samarbetet med Vitryssland i oktober 2010 på så vis kräver vissa framsteg när det gäller demokratisering, rättsstatsprincipen och det civila samhällets utveckling för att integrationen ska fortsätta. |
| --- | --- |

7.

Kommittén välkomnar att EU har beslutat att fördjupa förbindelserna med Vitryssland just genom bättre gränsöverskridande och interregionalt samarbete samt att göra Vitryssland mer delaktigt genom det östliga partnerskapsinitiativet och med hjälp av den europeiska grannskapspolitikens finansiella instrument. Kommittén ställer sig positiv till att EU inför utvärderingen av samarbetet med Vitryssland i oktober 2010 på så vis kräver vissa framsteg när det gäller demokratisering, rättsstatsprincipen och det civila samhällets utveckling för att integrationen ska fortsätta.

| 8. | Regionkommittén välkomnar kommissionens inbjudan till att medverka i det östliga partnerskapsinitiativet och uttrycker de lokala och regionala myndigheternas vilja och engagemang att med alla tillgängliga medel stödja det östliga partnerskapet och närma sig Vitryssland. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén välkomnar kommissionens inbjudan till att medverka i det östliga partnerskapsinitiativet och uttrycker de lokala och regionala myndigheternas vilja och engagemang att med alla tillgängliga medel stödja det östliga partnerskapet och närma sig Vitryssland.

| 9. | Kommittén ser positivt på att den vitryska regeringen den senaste tiden har tagit de första stegen mot att förbättra situationen när det gäller mänskliga rättigheter och rättstatsprincipen, bland annat genom att släppa politiska fångar, gå med på att öppna ett delegationskontor för Europeiska kommissionen i Minsk och tillåta ett forum för det civila samhället, som uttryckligen verkar för demokratisering och ett starkare civilt samhälle i Vitryssland. |
| --- | --- |

9.

Kommittén ser positivt på att den vitryska regeringen den senaste tiden har tagit de första stegen mot att förbättra situationen när det gäller mänskliga rättigheter och rättstatsprincipen, bland annat genom att släppa politiska fångar, gå med på att öppna ett delegationskontor för Europeiska kommissionen i Minsk och tillåta ett forum för det civila samhället, som uttryckligen verkar för demokratisering och ett starkare civilt samhälle i Vitryssland.

| 10. | Kommittén ser med tillfredsställelse de första tecknen på att det politiska läget i Vitryssland har förbättrats med hjälp av den europeiska grannskapspolitikens instrument och handlingsprogram, såsom programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (Taiex) och det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR), som främjar demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

10.

Kommittén ser med tillfredsställelse de första tecknen på att det politiska läget i Vitryssland har förbättrats med hjälp av den europeiska grannskapspolitikens instrument och handlingsprogram, såsom programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (Taiex) och det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR), som främjar demokrati och mänskliga rättigheter.

| 11. | Regionkommittén välkomnar Vitrysslands samarbete med kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) inom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) när det gäller vallagstiftningen och uppmuntrar Vitryssland att fortsätta samarbetet med avseende på presidentvalet vid årsskiftet 2010/2011, för att garantera ett rättvist och öppet valförfarande. Det innebär således bland annat att släppa in internationella valobservatörer och ge dem möjlighet att bevaka hela valförfarandet före, under och efter valet. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén välkomnar Vitrysslands samarbete med kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) inom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) när det gäller vallagstiftningen och uppmuntrar Vitryssland att fortsätta samarbetet med avseende på presidentvalet vid årsskiftet 2010/2011, för att garantera ett rättvist och öppet valförfarande. Det innebär således bland annat att släppa in internationella valobservatörer och ge dem möjlighet att bevaka hela valförfarandet före, under och efter valet.

| 12. | Kommittén påminner om att Europarådets kommunalkongress (där även Regionkommittén är företrädd) spelar en viktig roll i valövervakningen, och rekommenderar att delegationer från kommunalkongressen inbjuds att övervaka även de kommande regional- och lokalvalen i Vitryssland. |
| --- | --- |

12.

Kommittén påminner om att Europarådets kommunalkongress (där även Regionkommittén är företrädd) spelar en viktig roll i valövervakningen, och rekommenderar att delegationer från kommunalkongressen inbjuds att övervaka även de kommande regional- och lokalvalen i Vitryssland.

| 13. | Det är glädjande att förbindelserna mellan Vitryssland och andra stater i det östliga partnerskapet har utvecklats i mestadels positiv riktning sedan början av 2009. De diplomatiska initiativen mellan Vitryssland och Ukraina, Georgien och Azerbajdzjan tyder på att ett oberoende och multilateralt regionalt samarbete håller på att utvecklas i länderna i området mellan Östersjön och Svarta havet. |
| --- | --- |

13.

Det är glädjande att förbindelserna mellan Vitryssland och andra stater i det östliga partnerskapet har utvecklats i mestadels positiv riktning sedan början av 2009. De diplomatiska initiativen mellan Vitryssland och Ukraina, Georgien och Azerbajdzjan tyder på att ett oberoende och multilateralt regionalt samarbete håller på att utvecklas i länderna i området mellan Östersjön och Svarta havet.

| 14. | Kommittén är dock mycket bekymrad över att förbindelserna mellan EU och Vitryssland riskerar att stagnera till följd av utvecklingen i Vitryssland under det första halvåret 2010, då kränkningarna av mänskliga rättigheter ökade igen, oberoende icke-statliga organisationer utsattes för systematiskt förtryck och det kommunalval som genomfördes blev en besvikelse, eftersom bara två procent av de cirka 25 000 godkända kandidaterna i landet tillhörde oppositionen. |
| --- | --- |

14.

Kommittén är dock mycket bekymrad över att förbindelserna mellan EU och Vitryssland riskerar att stagnera till följd av utvecklingen i Vitryssland under det första halvåret 2010, då kränkningarna av mänskliga rättigheter ökade igen, oberoende icke-statliga organisationer utsattes för systematiskt förtryck och det kommunalval som genomfördes blev en besvikelse, eftersom bara två procent av de cirka 25 000 godkända kandidaterna i landet tillhörde oppositionen.

| 15. | Dessutom är det mycket oroväckande med de senaste rapporterna om kränkningar av pressfriheten och obstruktion av utländska medierepresentanters arbete, restriktioner av friheten för etniska minoriteter i Vitryssland, verkställandet av två dödsstraff i mars, vidare restriktiva aktioner och program mot oppositionella inför kommunalvalskampanjen och den vitryska säkerhetstjänstens landsomfattande insatser mot kampanjen ”Tell the truth” den 18 maj 2010, när åtskilliga oppositionella fick sina bostäder och kontor genomsökta. Regionkommittén betraktar med allt större oro regeringens nuvarande repressiva åtgärder med censur av medier, framför allt internet, som är av enorm betydelse för kommunikationen bland oppositionsrörelser och likaså kommer att spela en viktig roll i samband med den förestående presidentvalskampanjen. |
| --- | --- |

15.

Dessutom är det mycket oroväckande med de senaste rapporterna om kränkningar av pressfriheten och obstruktion av utländska medierepresentanters arbete, restriktioner av friheten för etniska minoriteter i Vitryssland, verkställandet av två dödsstraff i mars, vidare restriktiva aktioner och program mot oppositionella inför kommunalvalskampanjen och den vitryska säkerhetstjänstens landsomfattande insatser mot kampanjen ”Tell the truth” den 18 maj 2010, när åtskilliga oppositionella fick sina bostäder och kontor genomsökta. Regionkommittén betraktar med allt större oro regeringens nuvarande repressiva åtgärder med censur av medier, framför allt internet, som är av enorm betydelse för kommunikationen bland oppositionsrörelser och likaså kommer att spela en viktig roll i samband med den förestående presidentvalskampanjen.

| 16. | Regionkommittén uppmanar eftertryckligen den vitryska regeringen att återgå till att verka för demokratisering och omedelbart sluta att utfärda och verkställa dödsstraff, kränka de mänskliga rättigheterna, skrämma civila samhällsgrupper samt tillämpa restriktioner mot, missgynna och diskriminera de etniska minoriteterna i Vitryssland i politiskt, ekonomiskt, socialt och kulturellt hänseende. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén uppmanar eftertryckligen den vitryska regeringen att återgå till att verka för demokratisering och omedelbart sluta att utfärda och verkställa dödsstraff, kränka de mänskliga rättigheterna, skrämma civila samhällsgrupper samt tillämpa restriktioner mot, missgynna och diskriminera de etniska minoriteterna i Vitryssland i politiskt, ekonomiskt, socialt och kulturellt hänseende.

| 17. | Kommittén vädjar till den vitryska ledningen att före nästa presidentval visa att man åstadkommit väsentliga förbättringar på följande områden: ett fungerande moratorium för dödsstraff, fullständig yttrandefrihet, garanterad förenings- och mötesfrihet, skydd för religionsfrihet samt garanterade politiska rättigheter för oppositionsrörelser. |
| --- | --- |

17.

Kommittén vädjar till den vitryska ledningen att före nästa presidentval visa att man åstadkommit väsentliga förbättringar på följande områden: ett fungerande moratorium för dödsstraff, fullständig yttrandefrihet, garanterad förenings- och mötesfrihet, skydd för religionsfrihet samt garanterade politiska rättigheter för oppositionsrörelser.

| 18. | Kommittén uppmanar eftertryckligen den vitryska regeringen att även låta företrädare för oppositionen ingå i den vitryska delegation som ska delta i den parlamentariska församlingen Euronest. |
| --- | --- |

18.

Kommittén uppmanar eftertryckligen den vitryska regeringen att även låta företrädare för oppositionen ingå i den vitryska delegation som ska delta i den parlamentariska församlingen Euronest.

| 19. | Regionkommittén konstaterar behovet av långtgående moderniseringsåtgärder när det gäller det regionala och lokala självstyret i Vitryssland för att






  — | åstadkomma en fungerande decentralisering av förvaltning och skattemedel, |
| --- | --- | --- |

19.

Regionkommittén konstaterar behovet av långtgående moderniseringsåtgärder när det gäller det regionala och lokala självstyret i Vitryssland för att

—

åstadkomma en fungerande decentralisering av förvaltning och skattemedel,

| — | utjämna maktbalansen mellan den starka centralregeringen och de svaga lokala respektive regionala nivåerna när det gäller fördelningen av medel och resurser, |
| --- | --- |

—

utjämna maktbalansen mellan den starka centralregeringen och de svaga lokala respektive regionala nivåerna när det gäller fördelningen av medel och resurser,

| — | skapa bättre strukturförhållanden för offentlig-privata partnerskap för att utveckla offentliga tjänster, |
| --- | --- |

—

skapa bättre strukturförhållanden för offentlig-privata partnerskap för att utveckla offentliga tjänster,

| — | utöka förvaltningskapaciteten inom underordnade områden. |
| --- | --- |

—

utöka förvaltningskapaciteten inom underordnade områden.

| 20. | Regionkommittén är övertygad om att man på så vis skulle bidra till bättre livskvalitet för de vitryska medborgarna. Kommittén erbjuder sitt stöd vid moderniseringen av lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén är övertygad om att man på så vis skulle bidra till bättre livskvalitet för de vitryska medborgarna. Kommittén erbjuder sitt stöd vid moderniseringen av lokala och regionala myndigheter.

| 21. | Kommittén erinrar om att det civila samhällets framväxande engagemang och de vitryska medborgarnas positiva inställning till Europa skulle påverkas negativt om förbindelserna mellan EU och Vitryssland skulle stagnera på nytt. |
| --- | --- |

21.

Kommittén erinrar om att det civila samhällets framväxande engagemang och de vitryska medborgarnas positiva inställning till Europa skulle påverkas negativt om förbindelserna mellan EU och Vitryssland skulle stagnera på nytt.

| 22. | Regionkommittén betonar vikten av levande partnerskap mellan städer i EU och Vitryssland, t.ex. mellan Minsk och Bonn. Den enorma mängden erfarenhet, kontakter och nätverk gör partnerskap mellan städer till viktiga stödpelare för den fortsatta demokratiseringen i Vitryssland och för att landet ska närma sig EU. De motiverar tjänstemän och medborgare att bidra med engagemang och kunskap till denna typ av partnerskap. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén betonar vikten av levande partnerskap mellan städer i EU och Vitryssland, t.ex. mellan Minsk och Bonn. Den enorma mängden erfarenhet, kontakter och nätverk gör partnerskap mellan städer till viktiga stödpelare för den fortsatta demokratiseringen i Vitryssland och för att landet ska närma sig EU. De motiverar tjänstemän och medborgare att bidra med engagemang och kunskap till denna typ av partnerskap.

| 23. | Regionkommittén framhåller att goda förbindelser med EU-grannländerna Lettland, Litauen och Polen är en grundförutsättning för att samarbetet över region- och nationsgränserna ska stärkas. Förbindelserna måste vara av vänskaplig karaktär och låta alla etniska minoriteter i det egna landet spela en lämplig politisk, ekonomisk, social och kulturell roll så att ett varaktigt stabilt förhållande i en anda av ömsesidig respekt kan utvecklas. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén framhåller att goda förbindelser med EU-grannländerna Lettland, Litauen och Polen är en grundförutsättning för att samarbetet över region- och nationsgränserna ska stärkas. Förbindelserna måste vara av vänskaplig karaktär och låta alla etniska minoriteter i det egna landet spela en lämplig politisk, ekonomisk, social och kulturell roll så att ett varaktigt stabilt förhållande i en anda av ömsesidig respekt kan utvecklas.

Politiska rekommendationer för det fortsatta samarbetet:

| 24. | Kommittén anser att EU bör fortsätta att föra en omfattande, öppen och strukturerad dialog med vitryska myndigheter, oppositionsrörelser och det civila samhället. Dessutom bör EU göra klart för Vitryssland att det bilaterala partnerskaps- och samarbetsavtalet kan godkännas och att alla europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrument kan användas effektivt, om regeringen i gengäld är beredd att faktiskt genomföra förändringar och respektera rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter samt genomföra ytterligare reformer för att stärka de regionala och lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

24.

Kommittén anser att EU bör fortsätta att föra en omfattande, öppen och strukturerad dialog med vitryska myndigheter, oppositionsrörelser och det civila samhället. Dessutom bör EU göra klart för Vitryssland att det bilaterala partnerskaps- och samarbetsavtalet kan godkännas och att alla europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrument kan användas effektivt, om regeringen i gengäld är beredd att faktiskt genomföra förändringar och respektera rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter samt genomföra ytterligare reformer för att stärka de regionala och lokala myndigheterna.

| 25. | Följaktligen rekommenderar kommittén att beviljande och genomförande av humanitära hjälpprojekt samt tillämpning av finansieringsinstrument i framtiden ska ha en ännu starkare koppling till framsteg med att respektera mänskliga rättigheter och införa ett fungerande moratorium för dödsstraffet. Samtidigt måste EU i ännu högre grad fortsätta att lägga stor vikt vid att de utbetalda medlen används för avsett ändamål och gynnar den humanitära och rättsstatliga utvecklingen i Vitryssland, så att de inte används till att stärka auktoritära strukturer och den auktoritära regimen i Minsk. |
| --- | --- |

25.

Följaktligen rekommenderar kommittén att beviljande och genomförande av humanitära hjälpprojekt samt tillämpning av finansieringsinstrument i framtiden ska ha en ännu starkare koppling till framsteg med att respektera mänskliga rättigheter och införa ett fungerande moratorium för dödsstraffet. Samtidigt måste EU i ännu högre grad fortsätta att lägga stor vikt vid att de utbetalda medlen används för avsett ändamål och gynnar den humanitära och rättsstatliga utvecklingen i Vitryssland, så att de inte används till att stärka auktoritära strukturer och den auktoritära regimen i Minsk.

| 26. | Kommittén anser att EU bör fortsätta att noggrant övervaka hur det inrikespolitiska läget i Vitryssland utvecklas fram till presidentvalet vid årsskiftet 2010/2011. Man bör först därefter dra slutsatser för det fortsatta samarbetet och alltså inte göra någon utvärdering redan hösten 2010 som planerat. |
| --- | --- |

26.

Kommittén anser att EU bör fortsätta att noggrant övervaka hur det inrikespolitiska läget i Vitryssland utvecklas fram till presidentvalet vid årsskiftet 2010/2011. Man bör först därefter dra slutsatser för det fortsatta samarbetet och alltså inte göra någon utvärdering redan hösten 2010 som planerat.

| 27. | Kongressen för lokala och regionala myndigheter bör övervaka valet i Vitryssland för att se om förberedelserna och genomförandet uppfyller Europarådets allmänna villkor. Regionkommittén erbjuder sig att fortsätta samarbetet med avseende på valobservationen. |
| --- | --- |

27.

Kongressen för lokala och regionala myndigheter bör övervaka valet i Vitryssland för att se om förberedelserna och genomförandet uppfyller Europarådets allmänna villkor. Regionkommittén erbjuder sig att fortsätta samarbetet med avseende på valobservationen.

| 28. | Kommittén anser att EU senast i början av 2011 bör lägga fram en särskild delrapport om hur förbindelserna med Vitryssland har utvecklats sedan kontakten återupptogs i oktober 2008. I denna delrapport bör EU självkritiskt granska sitt eget engagemang i Vitryssland de senaste två åren och dra slutsatser inför det fortsatta samarbetet med vitryska demokratiska icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

28.

Kommittén anser att EU senast i början av 2011 bör lägga fram en särskild delrapport om hur förbindelserna med Vitryssland har utvecklats sedan kontakten återupptogs i oktober 2008. I denna delrapport bör EU självkritiskt granska sitt eget engagemang i Vitryssland de senaste två åren och dra slutsatser inför det fortsatta samarbetet med vitryska demokratiska icke-statliga organisationer.

| 29. | Regionkommittén rekommenderar att alla EU:s institutioner fortsätter att solidarisera sig med de demokratiska krafterna i Vitryssland och framför allt stärker kontakten med lokala och regionala myndigheter och organ som motvikt till maktkoncentrationen i Minsk. Syftet är att aktivt involvera öppna och demokratiskt sinnade opinionsbildare i samarbetsdialogen, framför allt på lokal nivå och i regioner nära gränsen till EU-medlemsstaterna, och därigenom påverka Vitrysslands inrikespolitiska utveckling positivt underifrån. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén rekommenderar att alla EU:s institutioner fortsätter att solidarisera sig med de demokratiska krafterna i Vitryssland och framför allt stärker kontakten med lokala och regionala myndigheter och organ som motvikt till maktkoncentrationen i Minsk. Syftet är att aktivt involvera öppna och demokratiskt sinnade opinionsbildare i samarbetsdialogen, framför allt på lokal nivå och i regioner nära gränsen till EU-medlemsstaterna, och därigenom påverka Vitrysslands inrikespolitiska utveckling positivt underifrån.

| 30. | Det är också ytterst viktigt att bygga vidare på etablerade plattformar för meningsutbyte, t.ex. forumet för det civila samhället och forumet vid det tyska utbildnings- och konferenscentrumet Internationales Bildungs- und Begegnungswerks Dortmund i Minsk (IBB Johannes Rau), samt att systematiskt fördjupa och institutionalisera dialogen mellan företrädare för myndigheterna i Vitryssland, oppositionen, icke-statliga organisationer, forskare och medier. |
| --- | --- |

30.

Det är också ytterst viktigt att bygga vidare på etablerade plattformar för meningsutbyte, t.ex. forumet för det civila samhället och forumet vid det tyska utbildnings- och konferenscentrumet Internationales Bildungs- und Begegnungswerks Dortmund i Minsk (IBB Johannes Rau), samt att systematiskt fördjupa och institutionalisera dialogen mellan företrädare för myndigheterna i Vitryssland, oppositionen, icke-statliga organisationer, forskare och medier.

| 31. | Vid den fortsatta utformningen av innehållet i dialogen med demokratiskt sinnade rörelser och oppositionspartier i Vitryssland bör man enligt Regionkommittén framför allt rikta in sig på medie- och pressfrihet. Sedan senhösten 2009 har Vitrysslands regering beslutat att vidta olika åtgärder till hinder för inhemsk och utländsk press och reglera internet, vilket försvårar en oberoende och fri rapportering samt oppositionsrörelsernas verksamhet. Den fria rapporteringen spelar framför allt en viktig roll i den förestående presidentvalskampanjen i slutet av 2010. Regionkommittén kan lämna ett viktigt bidrag till främjandet av demokratidialogen med Vitryssland genom att uppmana alla instanser i Vitryssland att använda framför allt den teknik och de möjligheter som de nya medierna (bl.a. YouTube, bloggar, Twitter och andra sociala nätverk) erbjuder för att underlätta oppositionsrörelsernas arbete. |
| --- | --- |

31.

Vid den fortsatta utformningen av innehållet i dialogen med demokratiskt sinnade rörelser och oppositionspartier i Vitryssland bör man enligt Regionkommittén framför allt rikta in sig på medie- och pressfrihet. Sedan senhösten 2009 har Vitrysslands regering beslutat att vidta olika åtgärder till hinder för inhemsk och utländsk press och reglera internet, vilket försvårar en oberoende och fri rapportering samt oppositionsrörelsernas verksamhet. Den fria rapporteringen spelar framför allt en viktig roll i den förestående presidentvalskampanjen i slutet av 2010. Regionkommittén kan lämna ett viktigt bidrag till främjandet av demokratidialogen med Vitryssland genom att uppmana alla instanser i Vitryssland att använda framför allt den teknik och de möjligheter som de nya medierna (bl.a. YouTube, bloggar, Twitter och andra sociala nätverk) erbjuder för att underlätta oppositionsrörelsernas arbete.

| 32. | I linje med instrumenten i det östliga partnerskapet inbjuder Regionkommittén de nationella myndigheterna i Vitryssland till en öppen och systematisk dialog om decentralisering och stärkande av regionala och lokala myndigheter i det vitryska politiska systemet och vill i samband med detta ta upp följande ämnesområden:






  — | God samhällsstyrning (”good governance”) och minskad byråkrati. |
| --- | --- | --- |

32.

I linje med instrumenten i det östliga partnerskapet inbjuder Regionkommittén de nationella myndigheterna i Vitryssland till en öppen och systematisk dialog om decentralisering och stärkande av regionala och lokala myndigheter i det vitryska politiska systemet och vill i samband med detta ta upp följande ämnesområden:

—

God samhällsstyrning (”good governance”) och minskad byråkrati.

| — | Hållbar social och ekonomisk utveckling och sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

—

Hållbar social och ekonomisk utveckling och sammanhållningspolitik.

| — | Frågor i samband med gränstrafiken. |
| --- | --- |

—

Frågor i samband med gränstrafiken.

| — | Miljöskydd. |
| --- | --- |

—

Miljöskydd.

| — | Kulturell verksamhet. |
| --- | --- |

—

Kulturell verksamhet.

| — | Bättre ramvillkor för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Bättre ramvillkor för små och medelstora företag.

| — | Kontakter mellan människor (utbyte för ungdomar och partnerskap mellan städer). |
| --- | --- |

—

Kontakter mellan människor (utbyte för ungdomar och partnerskap mellan städer).

| 33. | Kommittén inbjuder företrädare för de vitryska lokala och regionala myndigheterna samt företrädare för demokratiska icke-statliga organisationer att delta som observatörer vid de lokala och regionala myndigheternas möten i EU-länderna. Detta kan uppmuntra till ytterligare projekt för partnersamverkan och främja utbyte mellan enskilda individer. |
| --- | --- |

33.

Kommittén inbjuder företrädare för de vitryska lokala och regionala myndigheterna samt företrädare för demokratiska icke-statliga organisationer att delta som observatörer vid de lokala och regionala myndigheternas möten i EU-länderna. Detta kan uppmuntra till ytterligare projekt för partnersamverkan och främja utbyte mellan enskilda individer.

| 34. | I syfte att skapa goda förbindelser över gränserna och göra dem öppnare vill Regionkommittén verka för att utöka de befintliga formerna av territoriellt samarbete med Vitryssland, bland annat genom lämpliga Interregprogram i EU:s gränsregioner, och kommittén uppmuntrar lokala och regionala myndigheter och icke-statliga organisationer i området att genomföra fler projekt. |
| --- | --- |

34.

I syfte att skapa goda förbindelser över gränserna och göra dem öppnare vill Regionkommittén verka för att utöka de befintliga formerna av territoriellt samarbete med Vitryssland, bland annat genom lämpliga Interregprogram i EU:s gränsregioner, och kommittén uppmuntrar lokala och regionala myndigheter och icke-statliga organisationer i området att genomföra fler projekt.

| 35. | I synnerhet vill kommittén uppmuntra gränsregionerna i EU-medlemsstaterna Polen, Litauen och Lettland att i ännu större utsträckning samarbeta över gränserna med kommuner och regionala myndigheter i Vitryssland, t.ex. på områdena






  — | gränstrafik, tull och främjande av rörlighet (visumlättnader) för att underlätta resor över gränsen, i syfte att göra det enklare för människor från Vitryssland och de angränsande EU-länderna att mötas, |
| --- | --- | --- |

35.

I synnerhet vill kommittén uppmuntra gränsregionerna i EU-medlemsstaterna Polen, Litauen och Lettland att i ännu större utsträckning samarbeta över gränserna med kommuner och regionala myndigheter i Vitryssland, t.ex. på områdena

—

gränstrafik, tull och främjande av rörlighet (visumlättnader) för att underlätta resor över gränsen, i syfte att göra det enklare för människor från Vitryssland och de angränsande EU-länderna att mötas,

| — | migration och åtgärder mot organiserad brottslighet, |
| --- | --- |

—

migration och åtgärder mot organiserad brottslighet,

| — | gränsöverskridande miljöskyddsfrågor, |
| --- | --- |

—

gränsöverskridande miljöskyddsfrågor,

| — | främjande av företagsamhet och bättre villkor för gränsöverskridande handel, |
| --- | --- |

—

främjande av företagsamhet och bättre villkor för gränsöverskridande handel,

| — | stöd till yrkesutbildning och vidareutbildning, |
| --- | --- |

—

stöd till yrkesutbildning och vidareutbildning,

| — | gemensamma kulturmöten, t.ex. konserter, konstutställningar och arrangemang för att skapa en gemensam historisk minneskultur och på så vis bearbeta de mellanmänskliga relationer som är en följd av krigen. |
| --- | --- |

—

gemensamma kulturmöten, t.ex. konserter, konstutställningar och arrangemang för att skapa en gemensam historisk minneskultur och på så vis bearbeta de mellanmänskliga relationer som är en följd av krigen.

| 36. | Regionkommittén framhåller att man även i fortsättningen bör använda den europeiska grannskapspolitikens instrument för att stärka det gränsöverskridande utbytet mellan skolelever, studerande och lärare (t.ex. Erasmus och Tempus) i syfte att skapa bättre förståelse mellan människor från Vitryssland och EU-länderna samt främja Europatanken och medvetenheten om medborgerligt samhällsengagemang i Vitryssland. |
| --- | --- |

36.

Regionkommittén framhåller att man även i fortsättningen bör använda den europeiska grannskapspolitikens instrument för att stärka det gränsöverskridande utbytet mellan skolelever, studerande och lärare (t.ex. Erasmus och Tempus) i syfte att skapa bättre förståelse mellan människor från Vitryssland och EU-länderna samt främja Europatanken och medvetenheten om medborgerligt samhällsengagemang i Vitryssland.

Bryssel den 2 december 2010

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/59

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Genomförande av det östliga partnerskapsinitiativet i Armenien och utvecklingen av samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter i Armenien och EU”

2011/C 42/12

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | ReK understryker att den rådande situationen i Armenien och den bana den politiska utvecklingen har tagit måste förstås mot bakgrund av landets religiösa arv och svåra historia, vilket inbegriper konstanta invasioner av främmande makter och den traumatiska upplevelsen av det folkmord på armenier som begicks i början av 1900-talet. |
| --- | --- |

—

ReK understryker att den rådande situationen i Armenien och den bana den politiska utvecklingen har tagit måste förstås mot bakgrund av landets religiösa arv och svåra historia, vilket inbegriper konstanta invasioner av främmande makter och den traumatiska upplevelsen av det folkmord på armenier som begicks i början av 1900-talet.

| — | Regionkommittén ställer sig positiv till att det första valet av borgmästare i Jerevan hölls i maj 2009, men noterar att det krävs ytterligare ansträngningar för att förbättra förhållningssättet i samband med valen. Regionkommittén ställer sig också positiv till att huvudstaden genom grundlagsändringen 2005 fått ny status och en egen lag. Nu när grundlagen trätt i kraft står konsolideringen eller sammanslagningen av de övriga lokala och regionala myndigheterna på dagordningen. Mot bakgrund av detta är Regionkommittén bekymrad över att man, trots att man redan nått en överenskommelse om detta – och om fördelningen av de viktigaste befogenheterna hos ledarna för de lokala myndigheterna – ännu inte har genomfört denna överenskommelse. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén ställer sig positiv till att det första valet av borgmästare i Jerevan hölls i maj 2009, men noterar att det krävs ytterligare ansträngningar för att förbättra förhållningssättet i samband med valen. Regionkommittén ställer sig också positiv till att huvudstaden genom grundlagsändringen 2005 fått ny status och en egen lag. Nu när grundlagen trätt i kraft står konsolideringen eller sammanslagningen av de övriga lokala och regionala myndigheterna på dagordningen. Mot bakgrund av detta är Regionkommittén bekymrad över att man, trots att man redan nått en överenskommelse om detta – och om fördelningen av de viktigaste befogenheterna hos ledarna för de lokala myndigheterna – ännu inte har genomfört denna överenskommelse.

| — | Regionkommittén vill peka på de särskilda framsteg Armenien har gjort i sina förbindelser med EU, i synnerhet när det gäller EU:s och Armeniens gemensamma handlingsplan från 2006 med anknytning till den europeiska grannskapspolitiken, den EU-delegation som inrättades 2008 och den verksamhet som har bedrivits inom den rådgivande EU-gruppen sedan 2009. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén vill peka på de särskilda framsteg Armenien har gjort i sina förbindelser med EU, i synnerhet när det gäller EU:s och Armeniens gemensamma handlingsplan från 2006 med anknytning till den europeiska grannskapspolitiken, den EU-delegation som inrättades 2008 och den verksamhet som har bedrivits inom den rådgivande EU-gruppen sedan 2009.

| — | Enligt Regionkommittén är det viktigt att man snarast inleder förhandlingar med Armenien om en överenskommelse om viseringslättnader och återtagande. En sänkning av tullarna och en förenkling av visumbestämmelserna får praktiska konsekvenser för kontakterna mellan människorna och för utvecklingen av goda förbindelser på alla områden. |
| --- | --- |

—

Enligt Regionkommittén är det viktigt att man snarast inleder förhandlingar med Armenien om en överenskommelse om viseringslättnader och återtagande. En sänkning av tullarna och en förenkling av visumbestämmelserna får praktiska konsekvenser för kontakterna mellan människorna och för utvecklingen av goda förbindelser på alla områden.

| Föredragande | : | Teet Kallasvee (EE–PPE), stadsfullmäktigeledamot i Haapsalu |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Teet Kallasvee (EE–PPE), stadsfullmäktigeledamot i Haapsalu

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Politiska aspekter och historisk bakgrund

| 1. | ReK understryker att den rådande situationen i Armenien och den bana den politiska utvecklingen har tagit måste förstås mot bakgrund av landets religiösa arv och svåra historia, vilket inbegriper konstanta invasioner av främmande makter och den traumatiska upplevelsen av det folkmord på armenier som begicks i början av 1900-talet. |
| --- | --- |

1.

ReK understryker att den rådande situationen i Armenien och den bana den politiska utvecklingen har tagit måste förstås mot bakgrund av landets religiösa arv och svåra historia, vilket inbegriper konstanta invasioner av främmande makter och den traumatiska upplevelsen av det folkmord på armenier som begicks i början av 1900-talet.

| 2. | Regionkommittén konstaterar att Armenien i augusti 1991 utropade sin självständighet och att detta bekräftades i en folkomröstning i september samma år. I oktober 1991 valde befolkningen en president. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén konstaterar att Armenien i augusti 1991 utropade sin självständighet och att detta bekräftades i en folkomröstning i september samma år. I oktober 1991 valde befolkningen en president.

| 3. | Regionkommittén konstaterar att konflikten om Nagorno-Karabach och andra rådande konflikter skapar stora spänningar i regionen. Vi noterar i detta sammanhang att OSSE:s Minskgrupp, som sedan 1992 försöker finna en lösning på konflikten om Nagorno-Karabach, har ett ordförandeskap som sedan 1995 delas mellan USA, Frankrike och Ryssland. |
| --- | --- |

3.

Regionkommittén konstaterar att konflikten om Nagorno-Karabach och andra rådande konflikter skapar stora spänningar i regionen. Vi noterar i detta sammanhang att OSSE:s Minskgrupp, som sedan 1992 försöker finna en lösning på konflikten om Nagorno-Karabach, har ett ordförandeskap som sedan 1995 delas mellan USA, Frankrike och Ryssland.

| 4. | Regionkommittén ställer sig positiv till Armeniens initiativ till att ytterligare normalisera sina förbindelser med Turkiet utan villkor. I oktober 2009, efter medling av Schweiz och med stöd från EU, USA och Ryssland, upprättade Armenien och Turkiet diplomatiska förbindelser. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén ställer sig positiv till Armeniens initiativ till att ytterligare normalisera sina förbindelser med Turkiet utan villkor. I oktober 2009, efter medling av Schweiz och med stöd från EU, USA och Ryssland, upprättade Armenien och Turkiet diplomatiska förbindelser.

Krisregionernas inflytande på inrikespolitiken

| 5. | Regionkommittén beklagar att konflikten om Nagorno-Karabach, de svåra förbindelserna med Turkiet och Azerbajdzjan samt turbulensen i de internationella politiska förhållandena också satt sin stämpel på Armeniens inrikespolitik. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén beklagar att konflikten om Nagorno-Karabach, de svåra förbindelserna med Turkiet och Azerbajdzjan samt turbulensen i de internationella politiska förhållandena också satt sin stämpel på Armeniens inrikespolitik.

| 6. | Regionkommittén noterar att det fortfarande råder status quo i Nagorno-Karabach-konflikten och stöder de kontinuerliga ansträngningarna på hög nivå inom ramen för Minskgruppen för att nå en fredlig lösning på konflikten. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén noterar att det fortfarande råder status quo i Nagorno-Karabach-konflikten och stöder de kontinuerliga ansträngningarna på hög nivå inom ramen för Minskgruppen för att nå en fredlig lösning på konflikten.

| 7. | ReK välkomnar att den nya grundlagen (som antogs 1995 och ändrades 2005) och andra nya rättsliga bestämmelser, bland annat vallagstiftningen, har skapat förutsättningar för att det postsovjetiska auktoritära arvet ska kunna ersättas med demokratiska maktstrukturer. Bland en viss del av befolkningen råder det ändå fortfarande viss misstro mot de val som anordnats hittills. |
| --- | --- |

7.

ReK välkomnar att den nya grundlagen (som antogs 1995 och ändrades 2005) och andra nya rättsliga bestämmelser, bland annat vallagstiftningen, har skapat förutsättningar för att det postsovjetiska auktoritära arvet ska kunna ersättas med demokratiska maktstrukturer. Bland en viss del av befolkningen råder det ändå fortfarande viss misstro mot de val som anordnats hittills.

| 8. | Regionkommittén beklagar att ratificeringen av överenskommelsen mellan Armenien och Turkiet stannat av på grund av nya meningsskiljaktigheter. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén beklagar att ratificeringen av överenskommelsen mellan Armenien och Turkiet stannat av på grund av nya meningsskiljaktigheter.

| 9. | Regionkommittén konstaterar att folkrådet och dess många underorgan som inrättades 2009 ger såväl många aktiva medborgare som vissa icke-parlamentariska politiska krafter och välgörenhetsorganisationer en möjlighet att göra sina röster hörda inom politiken. De frågor som tas upp i folkrådet och de rekommendationer som detta utmynnar i omfattar ett brett spektrum. Myndigheterna tar också hänsyn till vissa rekommendationer och de får genklang i media. Kommittén påpekar emellertid att detta rådgivande organ inte kan ersätta reella demokratiska kanaler för deltagande. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén konstaterar att folkrådet och dess många underorgan som inrättades 2009 ger såväl många aktiva medborgare som vissa icke-parlamentariska politiska krafter och välgörenhetsorganisationer en möjlighet att göra sina röster hörda inom politiken. De frågor som tas upp i folkrådet och de rekommendationer som detta utmynnar i omfattar ett brett spektrum. Myndigheterna tar också hänsyn till vissa rekommendationer och de får genklang i media. Kommittén påpekar emellertid att detta rådgivande organ inte kan ersätta reella demokratiska kanaler för deltagande.

De lokala och regionala myndigheterna i Armenien

| 10. | Regionkommittén konstaterar att Armenien sedan den administrativa och territoriella reformen 1996 består av 915 lokala myndigheter (49 stadskommuner och 866 landskommuner). Stads- och kommunfullmäktige, som beroende på folkmängden består av 5, 10 eller 15 ledamöter (och vilkas ledamöter enligt traditionen kallas ”äldste” = avagani), väljs för tre år. Regeringen utser guvernörerna (marzpet) för tio län och dessa tillhör alla regeringskoalitionen. Regionkommittén understryker att dessa reformer utgör de första viktiga stegen på vägen mot införandet av ett demokratiskt flernivåsystem i Armenien, och vill därför uppmana de armeniska myndigheterna att fortsätta arbetet för att utöka de lokala och regionala förvaltningsnivåernas befogenheter. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén konstaterar att Armenien sedan den administrativa och territoriella reformen 1996 består av 915 lokala myndigheter (49 stadskommuner och 866 landskommuner). Stads- och kommunfullmäktige, som beroende på folkmängden består av 5, 10 eller 15 ledamöter (och vilkas ledamöter enligt traditionen kallas ”äldste” = avagani), väljs för tre år. Regeringen utser guvernörerna (marzpet) för tio län och dessa tillhör alla regeringskoalitionen. Regionkommittén understryker att dessa reformer utgör de första viktiga stegen på vägen mot införandet av ett demokratiskt flernivåsystem i Armenien, och vill därför uppmana de armeniska myndigheterna att fortsätta arbetet för att utöka de lokala och regionala förvaltningsnivåernas befogenheter.

| 11. | Regionkommittén ställer sig positiv till att det första valet av borgmästare i Jerevan hölls i maj 2009, men noterar att det krävs ytterligare ansträngningar för att förbättra förhållningssättet i samband med valen. Regionkommittén ställer sig också positiv till att huvudstaden genom grundlagsändringen 2005 fått ny status och en egen lag. Nu när grundlagen trätt i kraft står konsolideringen eller sammanslagningen av de övriga lokala och regionala myndigheterna på dagordningen. Mot bakgrund av detta är Regionkommittén bekymrad över att man, trots att man redan nått en överenskommelse om detta – och om fördelningen av de viktigaste befogenheterna hos ledarna för de lokala myndigheterna – ännu inte har genomfört denna överenskommelse. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén ställer sig positiv till att det första valet av borgmästare i Jerevan hölls i maj 2009, men noterar att det krävs ytterligare ansträngningar för att förbättra förhållningssättet i samband med valen. Regionkommittén ställer sig också positiv till att huvudstaden genom grundlagsändringen 2005 fått ny status och en egen lag. Nu när grundlagen trätt i kraft står konsolideringen eller sammanslagningen av de övriga lokala och regionala myndigheterna på dagordningen. Mot bakgrund av detta är Regionkommittén bekymrad över att man, trots att man redan nått en överenskommelse om detta – och om fördelningen av de viktigaste befogenheterna hos ledarna för de lokala myndigheterna – ännu inte har genomfört denna överenskommelse.

Armenien och EU

| 12. | Regionkommittén konstaterar att partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Armenien undertecknades 1996 och trädde i kraft 1999. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén konstaterar att partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Armenien undertecknades 1996 och trädde i kraft 1999.

| 13. | Regionkommittén betonar att Armenien alltid sett positivt på EU:s utvidgning österut och på att landet involverades i den europeiska grannskapspolitiken och i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén betonar att Armenien alltid sett positivt på EU:s utvidgning österut och på att landet involverades i den europeiska grannskapspolitiken och i det östliga partnerskapet.

| 14. | Regionkommittén vill peka på de särskilda framsteg Armenien har gjort i sina förbindelser med EU, i synnerhet när det gäller EU:s och Armeniens gemensamma handlingsplan från 2006 med anknytning till den europeiska grannskapspolitiken, den EU-delegation som inrättades 2008 och den verksamhet som har bedrivits inom den rådgivande EU-gruppen sedan 2009. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén vill peka på de särskilda framsteg Armenien har gjort i sina förbindelser med EU, i synnerhet när det gäller EU:s och Armeniens gemensamma handlingsplan från 2006 med anknytning till den europeiska grannskapspolitiken, den EU-delegation som inrättades 2008 och den verksamhet som har bedrivits inom den rådgivande EU-gruppen sedan 2009.

| 15. | Regionkommittén konstaterar med tillfredsställelse att rådet (utrikes frågor) den 10 maj 2010 fastställde ramen för förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan EU och Armenien, Azerbajdzjan och Georgien. Regionkommittén välkomnar också att EU vid den första samtalsrundan om associeringsavtalet, som följde kort därefter, visade sig berett att avsätta 32 miljoner euro inom ramen för det övergripande programmet för institutionsuppbyggnad till stöd för de första planerade reformerna. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén konstaterar med tillfredsställelse att rådet (utrikes frågor) den 10 maj 2010 fastställde ramen för förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan EU och Armenien, Azerbajdzjan och Georgien. Regionkommittén välkomnar också att EU vid den första samtalsrundan om associeringsavtalet, som följde kort därefter, visade sig berett att avsätta 32 miljoner euro inom ramen för det övergripande programmet för institutionsuppbyggnad till stöd för de första planerade reformerna.

Samarbetet mellan de lokala och regionala myndigheterna i Armenien och EU

| 16. | Regionkommittén stöder på alla sätt alla insatser för att öka studerandes rörlighet med hjälp av EU-program (t.ex. Tempus och Erasmus Mundus), dock också med stöd från armenier i utlandet. Ministeriet för utlandsarmenier och ministeriet för sport och ungdom kan också lämna ett viktigt bidrag till detta. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén stöder på alla sätt alla insatser för att öka studerandes rörlighet med hjälp av EU-program (t.ex. Tempus och Erasmus Mundus), dock också med stöd från armenier i utlandet. Ministeriet för utlandsarmenier och ministeriet för sport och ungdom kan också lämna ett viktigt bidrag till detta.

| 17. | Regionkommittén välkomnar de avgörande och raska framstegen i förbindelserna mellan EU och Sydkaukasien, som kommit till uttryck genom att förhandlingarna om associeringsavtal med Georgien, Azerbajdzjan och Armenien inletts, och detta oberoende av de storpolitiska förändringar som vi vet har inträffat och påverkar regionen. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén välkomnar de avgörande och raska framstegen i förbindelserna mellan EU och Sydkaukasien, som kommit till uttryck genom att förhandlingarna om associeringsavtal med Georgien, Azerbajdzjan och Armenien inletts, och detta oberoende av de storpolitiska förändringar som vi vet har inträffat och påverkar regionen.

| 18. | Regionkommittén välkomnar de förklaringar som företrädare för EU avlagt i alla tre huvudstäderna när det gäller förhandlingsprioriteringarna och de viktiga frågeställningarna. När avtalet ska utarbetas förutsätter Regionkommittén att de lokala och regionala myndigheterna i Armenien får medbestämmanderätt i de frågor som är av intresse för dem. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén välkomnar de förklaringar som företrädare för EU avlagt i alla tre huvudstäderna när det gäller förhandlingsprioriteringarna och de viktiga frågeställningarna. När avtalet ska utarbetas förutsätter Regionkommittén att de lokala och regionala myndigheterna i Armenien får medbestämmanderätt i de frågor som är av intresse för dem.

| 19. | Regionkommittén förväntar sig att institutionerna och företrädare för EU som arbetar med eller är verksamma i Armenien gör sitt yttersta för att närma Armenien till EU och stödja landets politiska och ekonomiska framsteg, exempelvis genom att underlätta tillgången till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén förväntar sig att institutionerna och företrädare för EU som arbetar med eller är verksamma i Armenien gör sitt yttersta för att närma Armenien till EU och stödja landets politiska och ekonomiska framsteg, exempelvis genom att underlätta tillgången till Europeiska unionen.

| 20. | Enligt Regionkommittén är det viktigt att man snarast inleder förhandlingar med Armenien om en överenskommelse om viseringslättnader och återtagande. En sänkning av tullarna och en förenkling av visumbestämmelserna får praktiska konsekvenser för kontakterna mellan människorna och för utvecklingen av goda förbindelser på alla områden. |
| --- | --- |

20.

Enligt Regionkommittén är det viktigt att man snarast inleder förhandlingar med Armenien om en överenskommelse om viseringslättnader och återtagande. En sänkning av tullarna och en förenkling av visumbestämmelserna får praktiska konsekvenser för kontakterna mellan människorna och för utvecklingen av goda förbindelser på alla områden.

| 21. | Regionkommittén är övertygad om att förbindelserna med EU, arbetet för att ge dem ett konkret innehåll och EU:s roll när det handlar om att stabilisera och driva på samhällsutvecklingen bör nämnas i media, i alla former av utbildning och i skolornas läroplaner. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén är övertygad om att förbindelserna med EU, arbetet för att ge dem ett konkret innehåll och EU:s roll när det handlar om att stabilisera och driva på samhällsutvecklingen bör nämnas i media, i alla former av utbildning och i skolornas läroplaner.

| 22. | Regionkommittén konstaterar att de internationella experterna och valobservatörerna gång på gång stött på svårigheter när det gäller att få de armeniska myndigheterna att infria givna löften och genomföra tillämplig lagstiftning. Kommittén erinrar därför om behovet av en öppen dialog på relevanta nivåer i syfte att främja ömsesidig förståelse och gemensamt problemlösande. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén konstaterar att de internationella experterna och valobservatörerna gång på gång stött på svårigheter när det gäller att få de armeniska myndigheterna att infria givna löften och genomföra tillämplig lagstiftning. Kommittén erinrar därför om behovet av en öppen dialog på relevanta nivåer i syfte att främja ömsesidig förståelse och gemensamt problemlösande.

| 23. | Regionkommittén ställer sig positiv till att EU utsett en särskild representant för Sydkaukasien (juli 2003). Härmed framhölls vikten av regionalt samarbete mellan de tre staterna i Sydkaukasien. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén ställer sig positiv till att EU utsett en särskild representant för Sydkaukasien (juli 2003). Härmed framhölls vikten av regionalt samarbete mellan de tre staterna i Sydkaukasien.

| 24. | Regionkommittén konstaterar att tendensen att ignorera de politiska motståndarna har blivit kännetecknande för det politiska livet i Armenien och anser att frågan om hur man ska övervinna detta beteende måste bli ett tema för ständig dialog och offentlig diskussion. ”Kontakten mellan människor” borde i viss mån ta sin början i en diskussion om ”kontakten mellan politiker”, framför allt på lokal nivå. Man borde också använda de former och möjligheter som finns att tillgå på denna nivå, t.ex. lokala folkråd, diskussionsrundor och internetportaler för unga människor. Utöver detta är direkta kontakter mellan enskilda individer av avgörande betydelse när det gäller att främja en demokratisk kultur som präglas av öppen dialog. Dessa kontakter bör därför stödjas. |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén konstaterar att tendensen att ignorera de politiska motståndarna har blivit kännetecknande för det politiska livet i Armenien och anser att frågan om hur man ska övervinna detta beteende måste bli ett tema för ständig dialog och offentlig diskussion. ”Kontakten mellan människor” borde i viss mån ta sin början i en diskussion om ”kontakten mellan politiker”, framför allt på lokal nivå. Man borde också använda de former och möjligheter som finns att tillgå på denna nivå, t.ex. lokala folkråd, diskussionsrundor och internetportaler för unga människor. Utöver detta är direkta kontakter mellan enskilda individer av avgörande betydelse när det gäller att främja en demokratisk kultur som präglas av öppen dialog. Dessa kontakter bör därför stödjas.

| 25. | Regionkommittén uppmuntrar kvinnor att delta i den offentliga diskussionen på både nationell och lokal nivå och att kandidera till viktiga poster i samhället. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén uppmuntrar kvinnor att delta i den offentliga diskussionen på både nationell och lokal nivå och att kandidera till viktiga poster i samhället.

| 26. | Med tanke på den förestående valkampanjen uppmanar Regionkommittén de armeniska myndigheterna att slutföra den pågående översynen av vallagstiftningen med de förbättringar som EU-institutionerna föreslagit, och att se till att alla politiska krafter som deltar har lika möjligheter att nå ut i media. |
| --- | --- |

26.

Med tanke på den förestående valkampanjen uppmanar Regionkommittén de armeniska myndigheterna att slutföra den pågående översynen av vallagstiftningen med de förbättringar som EU-institutionerna föreslagit, och att se till att alla politiska krafter som deltar har lika möjligheter att nå ut i media.

| 27. | Regionkommittén framhåller att man alltid måste vara uppmärksam på respekten för de mänskliga rättigheterna och framför allt undersöka de frågor som tas upp av internationella människorättsorganisationer. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén framhåller att man alltid måste vara uppmärksam på respekten för de mänskliga rättigheterna och framför allt undersöka de frågor som tas upp av internationella människorättsorganisationer.

| 28. | Regionkommittén ställer sig positiv till den utbildning av människorättsexperter för Armenien som Europarådet påbörjat inom ramen för projektet Help-II och till att armeniska organisationer deltar i verksamheten inom organisationen South Caucasus Network of Human Rights Defenders. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén ställer sig positiv till den utbildning av människorättsexperter för Armenien som Europarådet påbörjat inom ramen för projektet Help-II och till att armeniska organisationer deltar i verksamheten inom organisationen South Caucasus Network of Human Rights Defenders.

| 29. | Regionkommittén uppmanar de politiska partierna att prioritera den offentliga dialogen och sökandet efter hållbara politiska lösningar på de utmaningar som det armeniska samhället står inför framför den egna profileringen. I denna process kan armenier i utlandet, där så är möjligt, bidra till debatten med erfarenheten av att ha bott i stater med långa demokratiska traditioner. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén uppmanar de politiska partierna att prioritera den offentliga dialogen och sökandet efter hållbara politiska lösningar på de utmaningar som det armeniska samhället står inför framför den egna profileringen. I denna process kan armenier i utlandet, där så är möjligt, bidra till debatten med erfarenheten av att ha bott i stater med långa demokratiska traditioner.

| 30. | Regionkommittén välkomnar den parlamentariska församlingen Euronests initiativ och anser, framför allt med tanke på oppositionens bidrag, att det regionala samarbetet mellan de lokala myndigheterna i Sydkaukasien – först och främst dock samarbetet mellan stadsförvaltningarna i huvudstäderna Jerevan, Tbilisi och Baku samt de samråd som sker i samband med detta – ger resultat och bör tjäna som förebild. |
| --- | --- |

30.

Regionkommittén välkomnar den parlamentariska församlingen Euronests initiativ och anser, framför allt med tanke på oppositionens bidrag, att det regionala samarbetet mellan de lokala myndigheterna i Sydkaukasien – först och främst dock samarbetet mellan stadsförvaltningarna i huvudstäderna Jerevan, Tbilisi och Baku samt de samråd som sker i samband med detta – ger resultat och bör tjäna som förebild.

| 31. | Regionkommittén vill återigen uttrycka sin glädje över att kommittén genom besluten inom ramen för EU:s östliga partnerskap fått delta i diskussionerna om ”demokrati, god statsledning och stabilitet” och ”direktkontakter mellan människorna”. Regionkommittén bekräftar samtidigt sin beredskap att delta i de båda andra delarna av plattformen, som handlar om de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

31.

Regionkommittén vill återigen uttrycka sin glädje över att kommittén genom besluten inom ramen för EU:s östliga partnerskap fått delta i diskussionerna om ”demokrati, god statsledning och stabilitet” och ”direktkontakter mellan människorna”. Regionkommittén bekräftar samtidigt sin beredskap att delta i de båda andra delarna av plattformen, som handlar om de lokala och regionala myndigheterna.

| 32. | Det är viktigt att framhålla att Regionkommittén som ett led i sitt bidrag till genomförandet av det östliga partnerskapet deltar i plattform 1 och 4 och utarbetar yttranden om lokala och regionala aspekter i vart och ett av de sex länderna, samt att kommittén planerar att organisera regelbundna konferenser för regionala och lokala myndigheter i länder från både EU och det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

32.

Det är viktigt att framhålla att Regionkommittén som ett led i sitt bidrag till genomförandet av det östliga partnerskapet deltar i plattform 1 och 4 och utarbetar yttranden om lokala och regionala aspekter i vart och ett av de sex länderna, samt att kommittén planerar att organisera regelbundna konferenser för regionala och lokala myndigheter i länder från både EU och det östliga partnerskapet.

| 33. | Regionkommittén anser att det var ett viktigt steg på vägen mot mer intensiva kontakter med de lokala och regionala myndigheterna i Armenien när landet 2002 anslöt sig till Europarådets konvention om kommunalt självstyre. Detta ledde till en ändring av vallagarna och till kommunalval i Jerevan (2009), där observatörer från Regionkommittén deltog, och till att fullmäktige valde en borgmästare. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén anser att det var ett viktigt steg på vägen mot mer intensiva kontakter med de lokala och regionala myndigheterna i Armenien när landet 2002 anslöt sig till Europarådets konvention om kommunalt självstyre. Detta ledde till en ändring av vallagarna och till kommunalval i Jerevan (2009), där observatörer från Regionkommittén deltog, och till att fullmäktige valde en borgmästare.

| 34. | Regionkommittén ställer sig positiv till att reformen av de armeniska lokala och regionala myndigheterna nu nått en ny fas och framför allt att de armeniska myndigheterna i samband med detta kan stödja sig på den tvååriga plan (2009–2011) till stöd för reformerna som sakkunniga från LGI och CFOA utarbetat (LGI – Local Government and Public Service Reform Initiative – initiativ för reform av det lokala självstyret och den offentliga förvaltningen; CFOA – Communities Finance Officers Association – de kommunala skattetjänstmännens förbund). |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén ställer sig positiv till att reformen av de armeniska lokala och regionala myndigheterna nu nått en ny fas och framför allt att de armeniska myndigheterna i samband med detta kan stödja sig på den tvååriga plan (2009–2011) till stöd för reformerna som sakkunniga från LGI och CFOA utarbetat (LGI – Local Government and Public Service Reform Initiative – initiativ för reform av det lokala självstyret och den offentliga förvaltningen; CFOA – Communities Finance Officers Association – de kommunala skattetjänstmännens förbund).

| 35. | Regionkommittén vill framhålla sin egen viktiga roll när det handlar om att sprida erfarenheter och god praxis (bl.a. instrumenten Taiex och Sigma) bland de lokala och regionala myndigheterna i partnerländerna. Syftet med vår verksamhet är att stödja en lokal och regional förvaltning, som har tillräckliga resurser, bättre organisation och större ansvarskänsla och som agerar effektivt med hänsyn tagen till öppenhet och integration. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén vill framhålla sin egen viktiga roll när det handlar om att sprida erfarenheter och god praxis (bl.a. instrumenten Taiex och Sigma) bland de lokala och regionala myndigheterna i partnerländerna. Syftet med vår verksamhet är att stödja en lokal och regional förvaltning, som har tillräckliga resurser, bättre organisation och större ansvarskänsla och som agerar effektivt med hänsyn tagen till öppenhet och integration.

| 36. | När man i länderna i det östliga partnerskapet stöter på nya initiativ som får tillräckligt med genklang och stöd bland befolkningen måste man enligt Regionkommittén ägna dessa initiativ uppmärksamhet, på samma sätt som också andra EU-institutioner uppmärksammar den nya institution – det armeniska folkrådet – som varit verksam i över ett år, verksamheten inom dess utskott och underutskott och dess inflytande när vissa beslut ska fattas på nationell och lokal nivå. Att visa intresse för en institution som grundar sig på folkliga traditioner kan bara förbättra de europeiska experternas anseende. |
| --- | --- |

36.

När man i länderna i det östliga partnerskapet stöter på nya initiativ som får tillräckligt med genklang och stöd bland befolkningen måste man enligt Regionkommittén ägna dessa initiativ uppmärksamhet, på samma sätt som också andra EU-institutioner uppmärksammar den nya institution – det armeniska folkrådet – som varit verksam i över ett år, verksamheten inom dess utskott och underutskott och dess inflytande när vissa beslut ska fattas på nationell och lokal nivå. Att visa intresse för en institution som grundar sig på folkliga traditioner kan bara förbättra de europeiska experternas anseende.

| 37. | Med tanke på de många viktiga reformer som Armenien står inför – bland annat reformen av de lokala myndigheternas befogenheter och finansiering samt det ökade stödet från utländska rådgivnings- och finansieringsprogram i syfte att försöka hjälpa Armenien att övervinna ett förflutet präglat av totalitarism och planekonomi – anser Regionkommittén att det är viktigt att de armeniska myndigheterna verkar för största möjliga öppenhet och för att involvera invånarna i reformprocessen. |
| --- | --- |

37.

Med tanke på de många viktiga reformer som Armenien står inför – bland annat reformen av de lokala myndigheternas befogenheter och finansiering samt det ökade stödet från utländska rådgivnings- och finansieringsprogram i syfte att försöka hjälpa Armenien att övervinna ett förflutet präglat av totalitarism och planekonomi – anser Regionkommittén att det är viktigt att de armeniska myndigheterna verkar för största möjliga öppenhet och för att involvera invånarna i reformprocessen.

| 38. | Regionkommittén välkomnar de armeniska myndigheternas och presidentens aktiva medverkan i de program som inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet genomförs på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén välkomnar de armeniska myndigheternas och presidentens aktiva medverkan i de program som inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet genomförs på lokal och regional nivå.

| 39. | Regionkommittén ställer sig positiv till att lagen om kommunala skatter och om konsolideringen av ett system för bedömning av guvernörernas verksamhet kompletterades under 2009. |
| --- | --- |

39.

Regionkommittén ställer sig positiv till att lagen om kommunala skatter och om konsolideringen av ett system för bedömning av guvernörernas verksamhet kompletterades under 2009.

| 40. | Regionkommittén påpekar att man vid planeringen av den regionala utvecklingen, också för problemregioner, kan ha stor användning av handboken CEMAT/COE National Report on Armenia, som publicerades sommaren 2010. |
| --- | --- |

40.

Regionkommittén påpekar att man vid planeringen av den regionala utvecklingen, också för problemregioner, kan ha stor användning av handboken CEMAT/COE National Report on Armenia, som publicerades sommaren 2010.

| 41. | Regionkommittén noterar att uppgiften att konsolidera de lokala myndigheterna och reda ut deras finansiering är en av de viktigaste och samtidigt en av de mest svårgenomförbara av de reformer (minskad byråkrati och besparingsåtgärder) som behövs. Samma sak gäller för nyordningen när det gäller förbindelserna mellan huvudstaden och övriga lokala myndigheter sedan lagen om staden Jerevan trädde i kraft. Av erfarenheterna i andra länder vet vi att detta ganska snabbt torde påverka agerandet hos närbelägna lokala myndigheter. |
| --- | --- |

41.

Regionkommittén noterar att uppgiften att konsolidera de lokala myndigheterna och reda ut deras finansiering är en av de viktigaste och samtidigt en av de mest svårgenomförbara av de reformer (minskad byråkrati och besparingsåtgärder) som behövs. Samma sak gäller för nyordningen när det gäller förbindelserna mellan huvudstaden och övriga lokala myndigheter sedan lagen om staden Jerevan trädde i kraft. Av erfarenheterna i andra länder vet vi att detta ganska snabbt torde påverka agerandet hos närbelägna lokala myndigheter.

| 42. | Med tanke på det politiska systemets utvecklingsnivå skulle det enligt Regionkommittén vara tjänligt om man i större utsträckning spred information om den konsolidering av de lokala myndigheterna som redan skett i länder med ett liknande historiskt öde (t.ex. Lettland) i Armenien. Samma sak gäller när det handlar om att (genom seminarier och tematiska konferenser) sprida erfarenheter av reformer där man bevisligen lyckats omforma förbindelserna mellan huvudstaden och de övriga lokala och regionala myndigheterna. Erfarenhetsutbytet i vissa frågor, framför allt mellan aktörer med aktuella praktiska erfarenheter och företrädare för Armenien, borde få en fast plats i EU:s hjälpprogram. Vid sidan om förvaltningsproblemen borde detta också påverka planeringen av utgifter, genomförande och rapportering från konkreta hjälpfonder och projekt (IFAD, OMP m.m.). Som helhet betraktat är en sådan målinriktad verksamhet som ger praktisk nytta den bästa lösningen om man vill främja kontakter mellan människor. |
| --- | --- |

42.

Med tanke på det politiska systemets utvecklingsnivå skulle det enligt Regionkommittén vara tjänligt om man i större utsträckning spred information om den konsolidering av de lokala myndigheterna som redan skett i länder med ett liknande historiskt öde (t.ex. Lettland) i Armenien. Samma sak gäller när det handlar om att (genom seminarier och tematiska konferenser) sprida erfarenheter av reformer där man bevisligen lyckats omforma förbindelserna mellan huvudstaden och de övriga lokala och regionala myndigheterna. Erfarenhetsutbytet i vissa frågor, framför allt mellan aktörer med aktuella praktiska erfarenheter och företrädare för Armenien, borde få en fast plats i EU:s hjälpprogram. Vid sidan om förvaltningsproblemen borde detta också påverka planeringen av utgifter, genomförande och rapportering från konkreta hjälpfonder och projekt (IFAD, OMP m.m.). Som helhet betraktat är en sådan målinriktad verksamhet som ger praktisk nytta den bästa lösningen om man vill främja kontakter mellan människor.

| 43. | Regionkommittén ställer sig positiv till att miljöskyddsfrågorna tack vare den statliga handlingsplanen (2008–2012) getts högre prioritet och innehållsmässigt tacklas på lokal nivå. Kommittén väntar med intresse på resultaten av de praktiska åtgärderna. Miljöskyddet är överallt ett område som gör det möjligt att sätta i gång lokala initiativ och som i hög grad kan bidra till att förankra ett demokratiskt tänkesätt. Samtidigt bör man påpeka att den regionala miljöstadgan (Regional Environmental Charter) från 2006 är ett av de få dokument som undertecknats av både armeniska och azerbajdzjanska ministrar. |
| --- | --- |

43.

Regionkommittén ställer sig positiv till att miljöskyddsfrågorna tack vare den statliga handlingsplanen (2008–2012) getts högre prioritet och innehållsmässigt tacklas på lokal nivå. Kommittén väntar med intresse på resultaten av de praktiska åtgärderna. Miljöskyddet är överallt ett område som gör det möjligt att sätta i gång lokala initiativ och som i hög grad kan bidra till att förankra ett demokratiskt tänkesätt. Samtidigt bör man påpeka att den regionala miljöstadgan (Regional Environmental Charter) från 2006 är ett av de få dokument som undertecknats av både armeniska och azerbajdzjanska ministrar.

| 44. | Regionkommittén ställer sig positiv till att myndigheterna och allmänheten i Armenien inser hur allvarlig korruptionsproblematiken är och uppskattar beslutet att ta med utbildning om korruption och korruptionsbekämpning i skolornas läroplaner. Det mest effektiva sättet att ta itu med detta problem är att börja tillämpa öppenhet och insyn genom att man skapar nödvändiga rättsliga bestämmelser och genom en gradvis förändring av den kultur och mentalitet som gör att korruptionen kan blomstra, vilket endast kan uppnås genom utbildning på olika samhällsnivåer. |
| --- | --- |

44.

Regionkommittén ställer sig positiv till att myndigheterna och allmänheten i Armenien inser hur allvarlig korruptionsproblematiken är och uppskattar beslutet att ta med utbildning om korruption och korruptionsbekämpning i skolornas läroplaner. Det mest effektiva sättet att ta itu med detta problem är att börja tillämpa öppenhet och insyn genom att man skapar nödvändiga rättsliga bestämmelser och genom en gradvis förändring av den kultur och mentalitet som gör att korruptionen kan blomstra, vilket endast kan uppnås genom utbildning på olika samhällsnivåer.

| 45. | Regionkommittén anser att företrädare för EU vid sina personliga besök i f.d. socialistiska stater måste tänka på att den sovjetiska totalitarismen resulterat i en vana att ignorera lagar. Därför krävs det nya och demokratiska lagar. Man måste dock se till att just dessa nya lagar tillämpas och genomförs. Detta gör det nämligen möjligt att utbilda just dem som lagstiftningen gäller och samtidigt också klargöra vad laglydighet och rättsstat innebär. |
| --- | --- |

45.

Regionkommittén anser att företrädare för EU vid sina personliga besök i f.d. socialistiska stater måste tänka på att den sovjetiska totalitarismen resulterat i en vana att ignorera lagar. Därför krävs det nya och demokratiska lagar. Man måste dock se till att just dessa nya lagar tillämpas och genomförs. Detta gör det nämligen möjligt att utbilda just dem som lagstiftningen gäller och samtidigt också klargöra vad laglydighet och rättsstat innebär.

Bryssel den 2 december 2010

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 42/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 42/64

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Lokal och regional förvaltning i Ukraina och fördjupat samarbete mellan EU och Ukraina”

2011/C 42/13

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén påpekar att yttrandet om ”Lokal och regional förvaltning i Ukraina och fördjupat samarbete mellan EU och Ukraina” (CdR 34/2007) är fortsatt aktuellt och att alla de politiska rekommendationerna fortfarande gäller. Men med tanke på de senaste årens utveckling behöver avsnittet om förbindelserna mellan EU och Ukraina spegla den aktuella situationen. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén påpekar att yttrandet om ”Lokal och regional förvaltning i Ukraina och fördjupat samarbete mellan EU och Ukraina” (CdR 34/2007) är fortsatt aktuellt och att alla de politiska rekommendationerna fortfarande gäller. Men med tanke på de senaste årens utveckling behöver avsnittet om förbindelserna mellan EU och Ukraina spegla den aktuella situationen.

| — | ReK upprepar att programmen för gränsöverskridande samarbete är mycket viktiga. Kommittén understryker även att man bör använda sig av ett nedifrån och upp-perspektiv när man fastställer och utvecklar partnerskap och att man dessutom bör se till att resultaten sprids till andra lokala myndigheter i Ukraina, vilket betonades i yttrandet ”En stark europeisk grannskapspolitik” (CdR 134/2008). |
| --- | --- |

—

ReK upprepar att programmen för gränsöverskridande samarbete är mycket viktiga. Kommittén understryker även att man bör använda sig av ett nedifrån och upp-perspektiv när man fastställer och utvecklar partnerskap och att man dessutom bör se till att resultaten sprids till andra lokala myndigheter i Ukraina, vilket betonades i yttrandet ”En stark europeisk grannskapspolitik” (CdR 134/2008).

| — | Ukraina skulle kunna bli det första landet inom det östliga partnerskapet som slutför förhandlingarna om ett associeringsavtal. Det östliga partnerskapet utgör ett tillfälle att fördjupa förbindelserna mellan EU och Ukraina. |
| --- | --- |

—

Ukraina skulle kunna bli det första landet inom det östliga partnerskapet som slutför förhandlingarna om ett associeringsavtal. Det östliga partnerskapet utgör ett tillfälle att fördjupa förbindelserna mellan EU och Ukraina.

| — | Kommittén välkomnar att Polen och Ukraina gemensamt ska arrangera slutspelet i fotbolls-EM 2012 och vill framhäva de möjligheter till regionalt samarbete som uppstår i och med detta evenemang. |
| --- | --- |

—

Kommittén välkomnar att Polen och Ukraina gemensamt ska arrangera slutspelet i fotbolls-EM 2012 och vill framhäva de möjligheter till regionalt samarbete som uppstår i och med detta evenemang.

| Föredragande | : | István Sértő-Radics (HU–ALDE), borgmästare i Uszka |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

István Sértő-Radics (HU–ALDE), borgmästare i Uszka

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén påpekar att yttrandet om ”Lokal och regional förvaltning i Ukraina och fördjupat samarbete mellan EU och Ukraina” (CdR 34/2007) är fortsatt aktuellt och att alla de politiska rekommendationerna fortfarande gäller. Men med tanke på de senaste årens utveckling behöver avsnittet om förbindelserna mellan EU och Ukraina spegla den aktuella situationen. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén påpekar att yttrandet om ”Lokal och regional förvaltning i Ukraina och fördjupat samarbete mellan EU och Ukraina” (CdR 34/2007) är fortsatt aktuellt och att alla de politiska rekommendationerna fortfarande gäller. Men med tanke på de senaste årens utveckling behöver avsnittet om förbindelserna mellan EU och Ukraina spegla den aktuella situationen.

| 2. | Efter de händelser som ledde till den orangea revolutionen i slutet av 2004 har Ukraina börjat genomföra en plan med ambitiösa reformer för att se till att demokratin och marknadsekonomin har ett starkt fotfäste i landet och att Ukraina närmar sig EU. Dessa reformer befinner sig dock fortfarande i en skör utvecklingsfas. |
| --- | --- |

2.

Efter de händelser som ledde till den orangea revolutionen i slutet av 2004 har Ukraina börjat genomföra en plan med ambitiösa reformer för att se till att demokratin och marknadsekonomin har ett starkt fotfäste i landet och att Ukraina närmar sig EU. Dessa reformer befinner sig dock fortfarande i en skör utvecklingsfas.

| 3. | Kommittén välkomnar associeringsagendan EU–Ukraina som syftar till att förbereda och underlätta associeringsavtalets genomförande. Vi välkomnar också förslaget om att inrätta en institutionell plattform för att underlätta samråd med högre tjänstemän i EU och i Ukraina, som en del av de pågående förhandlingarna om associeringsavtalet, men beklagar att man hittills inte vidtagit åtgärder för att möjliggöra samråd i samma utsträckning med gränsöverskridande och regionala aktörer. Därför uppmanas Europeiska kommissionen att inrätta en liknande institutionell plattform för EU-företrädare och företrädare för Ukrainas lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

3.

Kommittén välkomnar associeringsagendan EU–Ukraina som syftar till att förbereda och underlätta associeringsavtalets genomförande. Vi välkomnar också förslaget om att inrätta en institutionell plattform för att underlätta samråd med högre tjänstemän i EU och i Ukraina, som en del av de pågående förhandlingarna om associeringsavtalet, men beklagar att man hittills inte vidtagit åtgärder för att möjliggöra samråd i samma utsträckning med gränsöverskridande och regionala aktörer. Därför uppmanas Europeiska kommissionen att inrätta en liknande institutionell plattform för EU-företrädare och företrädare för Ukrainas lokala och regionala myndigheter.

| 4. | Vi föreslår att Regionkommittén själv, med praktisk hjälp från Europeiska kommissionen och i enlighet med den associeringsagenda som undertecknats mellan EU och Ukraina, utarbetar ett ramavtal om samarbete mellan lokala och regionala myndigheter i Ukraina och i EU-medlemsstaterna. Detta avtal skulle kunna ligga till grund för samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter i EU-medlemsstaterna och deras motsvarigheter i Ukraina. |
| --- | --- |

4.

Vi föreslår att Regionkommittén själv, med praktisk hjälp från Europeiska kommissionen och i enlighet med den associeringsagenda som undertecknats mellan EU och Ukraina, utarbetar ett ramavtal om samarbete mellan lokala och regionala myndigheter i Ukraina och i EU-medlemsstaterna. Detta avtal skulle kunna ligga till grund för samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter i EU-medlemsstaterna och deras motsvarigheter i Ukraina.

| 5. | Kommittén välkomnar alla ändamålsenliga EU-åtgärder som kan bidra till Ukrainas utveckling och till inrättandet av effektiva administrativa strukturer. Vi välkomnar också alla lämpliga initiativ för att stödja en självständig utveckling av landets politiska och ekonomiska samarbete. I detta sammanhang påminner vi om Svartahavssynergin, ett nytt regionalt samarbetsinitiativ (CdR 155/2007), och ser Ukrainas deltagande i skapandet av en Svartahavsregion som ett bra exempel på gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

5.

Kommittén välkomnar alla ändamålsenliga EU-åtgärder som kan bidra till Ukrainas utveckling och till inrättandet av effektiva administrativa strukturer. Vi välkomnar också alla lämpliga initiativ för att stödja en självständig utveckling av landets politiska och ekonomiska samarbete. I detta sammanhang påminner vi om Svartahavssynergin, ett nytt regionalt samarbetsinitiativ (CdR 155/2007), och ser Ukrainas deltagande i skapandet av en Svartahavsregion som ett bra exempel på gränsöverskridande samarbete.

| 6. | Vi välkomnar att det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet för Ukraina inom det nationella vägledande programmet omfattade 494 miljoner euro för perioden 2007–2010, med syfte att stödja associeringsagendans centrala politiska målsättningar, och en preliminär finansieringsram på 470,1 miljoner euro för att stödja samarbetet i Ukraina under perioden 2011–2013, som grundas på ett beslut från Europeiska kommissionen från mars 2010. Utöver den bilaterala tilldelningen deltar Ukraina också i fyra gränsöverskridande samarbetsprogram inom det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, med en sammanlagd tilldelning på 401,163 miljoner euro för program under perioden 2007–2013. Regionkommittén betonar emellertid vikten av att samordna de olika initiativen och programmen och sammankoppla de befintliga EU-programmen, EU-projekten och EU-instrumenten, så att dubblering av insatser undviks och så att effektivitet och framsteg uppnås i de gränsöverskridande samarbetsprogrammen mellan EU och Ukraina. |
| --- | --- |

6.

Vi välkomnar att det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet för Ukraina inom det nationella vägledande programmet omfattade 494 miljoner euro för perioden 2007–2010, med syfte att stödja associeringsagendans centrala politiska målsättningar, och en preliminär finansieringsram på 470,1 miljoner euro för att stödja samarbetet i Ukraina under perioden 2011–2013, som grundas på ett beslut från Europeiska kommissionen från mars 2010. Utöver den bilaterala tilldelningen deltar Ukraina också i fyra gränsöverskridande samarbetsprogram inom det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, med en sammanlagd tilldelning på 401,163 miljoner euro för program under perioden 2007–2013. Regionkommittén betonar emellertid vikten av att samordna de olika initiativen och programmen och sammankoppla de befintliga EU-programmen, EU-projekten och EU-instrumenten, så att dubblering av insatser undviks och så att effektivitet och framsteg uppnås i de gränsöverskridande samarbetsprogrammen mellan EU och Ukraina.

| 7. | ReK upprepar att programmen för gränsöverskridande samarbete är mycket viktiga. Kommittén understryker även att man bör använda sig av ett nedifrån och upp-perspektiv när man fastställer och utvecklar partnerskap och att man dessutom bör se till att resultaten sprids till andra lokala myndigheter i Ukraina, vilket betonades i yttrandet ”En stark europeisk grannskapspolitik” (CdR 134/2008). |
| --- | --- |

7.

ReK upprepar att programmen för gränsöverskridande samarbete är mycket viktiga. Kommittén understryker även att man bör använda sig av ett nedifrån och upp-perspektiv när man fastställer och utvecklar partnerskap och att man dessutom bör se till att resultaten sprids till andra lokala myndigheter i Ukraina, vilket betonades i yttrandet ”En stark europeisk grannskapspolitik” (CdR 134/2008).

| 8. | Kommittén välkomnar den pågående dialogen om visumfrågor, och uppmanar Ukraina och angränsande medlemsstater att överväga möjligheterna att underlätta trafiken över gränserna (genom gemensamma gränskontroller och avskaffande av visumkravet för personer bosatta i gränsregioner). I samband med detta måste man se till att illegal invandring till EU inte främjas. |
| --- | --- |

8.

Kommittén välkomnar den pågående dialogen om visumfrågor, och uppmanar Ukraina och angränsande medlemsstater att överväga möjligheterna att underlätta trafiken över gränserna (genom gemensamma gränskontroller och avskaffande av visumkravet för personer bosatta i gränsregioner). I samband med detta måste man se till att illegal invandring till EU inte främjas.

| 9. | Kommittén framhåller vikten av den senaste utvecklingen av det östliga partnerskapet inom ramen för EU:s grannskapspolitik och påminner om att man bör utveckla former för ett närmare samarbete med länder som deltar i det östliga partnerskapet, i linje med yttrandet om ”De lokala och regionala myndigheternas roll i utvecklingen av det östliga partnerskapet” (CdR 78/2009). Kommittén påminner om att man måste komplettera med en ”territoriell” syn på det östliga partnerskapet och uppmanar därför de potentiella partnerna att nå en multilateral överenskommelse, så att Europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) kan genomföras i Ukraina på samma sätt som i EU och så att Europarådets euroregionala samarbetsgrupper (ESG) kan verka i Ukraina. |
| --- | --- |

9.

Kommittén framhåller vikten av den senaste utvecklingen av det östliga partnerskapet inom ramen för EU:s grannskapspolitik och påminner om att man bör utveckla former för ett närmare samarbete med länder som deltar i det östliga partnerskapet, i linje med yttrandet om ”De lokala och regionala myndigheternas roll i utvecklingen av det östliga partnerskapet” (CdR 78/2009). Kommittén påminner om att man måste komplettera med en ”territoriell” syn på det östliga partnerskapet och uppmanar därför de potentiella partnerna att nå en multilateral överenskommelse, så att Europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) kan genomföras i Ukraina på samma sätt som i EU och så att Europarådets euroregionala samarbetsgrupper (ESG) kan verka i Ukraina.

| 10. | Ukraina skulle kunna bli det första landet inom det östliga partnerskapet som slutför förhandlingarna om ett associeringsavtal. Det östliga partnerskapet utgör ett tillfälle att fördjupa förbindelserna mellan EU och Ukraina. För genomförandet av det östliga partnerskapsinitiativet på lokal och regional nivå behöver följande frågor tas upp i arbetet med de tematiska plattformarna:






  — | Decentralisering och administrativa reformer. |
| --- | --- | --- |

10.

Ukraina skulle kunna bli det första landet inom det östliga partnerskapet som slutför förhandlingarna om ett associeringsavtal. Det östliga partnerskapet utgör ett tillfälle att fördjupa förbindelserna mellan EU och Ukraina. För genomförandet av det östliga partnerskapsinitiativet på lokal och regional nivå behöver följande frågor tas upp i arbetet med de tematiska plattformarna:

—

Decentralisering och administrativa reformer.

| — | Kompetensuppbyggnad inom lokala och regionala myndigheter och deras förvaltningar. |
| --- | --- |

—

Kompetensuppbyggnad inom lokala och regionala myndigheter och deras förvaltningar.

| — | Utveckling av olika former av hållbart samarbete med lokala och regionala myndigheter i partnerländerna och med dessa länders nationella sammanslutningar av lokala myndigheter. |
| --- | --- |

—

Utveckling av olika former av hållbart samarbete med lokala och regionala myndigheter i partnerländerna och med dessa länders nationella sammanslutningar av lokala myndigheter.

| — | Stöd till lokala och/eller gränsöverskridande projekt. |
| --- | --- |

—

Stöd till lokala och/eller gränsöverskridande projekt.

| — | Främjande av förtroendeskapande program, uppmuntran av kulturellt samt utbildnings- och forskningsrelaterat utbyte och vänortssamarbete i ett stort antal frågor på områdena rättvisa, frihet, säkerhet och migration. |
| --- | --- |

—

Främjande av förtroendeskapande program, uppmuntran av kulturellt samt utbildnings- och forskningsrelaterat utbyte och vänortssamarbete i ett stort antal frågor på områdena rättvisa, frihet, säkerhet och migration.

| — | Mandat till lokala och regionala förvaltningar att delta i internationella eller europeiska projekt och kontakter. |
| --- | --- |

—

Mandat till lokala och regionala förvaltningar att delta i internationella eller europeiska projekt och kontakter.

| 11. | Kommittén inväntar med intresse genomförandet av nästa steg i Ukrainas administrativa reformplan, med särskild tonvikt på lokala och regionala myndigheters befogenheter, decentralisering av skattesystemet och en territoriell reform. Vi anser att decentraliseringen i Ukraina fortfarande är bristfällig och stöder därför förbättringar av landets administrativa kapacitet och av en god förvaltning, med fokus på följande frågor:






  — | Fullständig harmonisering av Ukrainas lagstiftning i linje med den europeiska stadgan om lokalt självstyre. |
| --- | --- | --- |

11.

Kommittén inväntar med intresse genomförandet av nästa steg i Ukrainas administrativa reformplan, med särskild tonvikt på lokala och regionala myndigheters befogenheter, decentralisering av skattesystemet och en territoriell reform. Vi anser att decentraliseringen i Ukraina fortfarande är bristfällig och stöder därför förbättringar av landets administrativa kapacitet och av en god förvaltning, med fokus på följande frågor:

—

Fullständig harmonisering av Ukrainas lagstiftning i linje med den europeiska stadgan om lokalt självstyre.

| — | Större ansvar för den lokala och regionala förvaltningen. |
| --- | --- |

—

Större ansvar för den lokala och regionala förvaltningen.

| — | Se till att den regionala administrationen är en delvis självständig förvaltningsnivå. |
| --- | --- |

—

Se till att den regionala administrationen är en delvis självständig förvaltningsnivå.

| — | Främja ett finansiellt oberoende regionalt och lokalt självstsyre. |
| --- | --- |

—

Främja ett finansiellt oberoende regionalt och lokalt självstsyre.

| 12. | Vi understryker att det är viktigt med utveckling inom demokrati, god förvaltning och stabilitet samt samarbete mellan partner på lokal och regional nivå. Utvecklingen av den lokala demokratin bör koncentreras på att förbättra mångfalden samt yttrande- och mediefriheten, och dessutom på att garantera minoriteternas rättigheter. Det krävs ytterligare finansiering av pilotprojekt för regional utveckling som kan bidra till att uppfylla de lokala behoven av infrastruktur, humankapital och små och medelstora företag, i linje med EU:s sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

12.

Vi understryker att det är viktigt med utveckling inom demokrati, god förvaltning och stabilitet samt samarbete mellan partner på lokal och regional nivå. Utvecklingen av den lokala demokratin bör koncentreras på att förbättra mångfalden samt yttrande- och mediefriheten, och dessutom på att garantera minoriteternas rättigheter. Det krävs ytterligare finansiering av pilotprojekt för regional utveckling som kan bidra till att uppfylla de lokala behoven av infrastruktur, humankapital och små och medelstora företag, i linje med EU:s sammanhållningspolitik.

| 13. | Kommittén betonar att den har en viktig roll att spela genom att sprida erfarenheter och bästa praxis (inkl. instrumenten Taiex och Sigma och andra bilaterala projekt) bland Ukrainas lokala och regionala myndigheter. Detta arbete syftar till att främja regionala och lokala myndigheter som har tillräcklig finansiering, bättre ledning och ökad ansvarsskyldighet och som verkar i en anda av insyn, deltagande och effektivitet. |
| --- | --- |

13.

Kommittén betonar att den har en viktig roll att spela genom att sprida erfarenheter och bästa praxis (inkl. instrumenten Taiex och Sigma och andra bilaterala projekt) bland Ukrainas lokala och regionala myndigheter. Detta arbete syftar till att främja regionala och lokala myndigheter som har tillräcklig finansiering, bättre ledning och ökad ansvarsskyldighet och som verkar i en anda av insyn, deltagande och effektivitet.

| 14. | Kommittén välkomnar att Polen och Ukraina gemensamt ska arrangera slutspelet i fotbolls-EM 2012 och vill framhäva de möjligheter till regionalt samarbete som uppstår i och med detta evenemang. |
| --- | --- |

14.

Kommittén välkomnar att Polen och Ukraina gemensamt ska arrangera slutspelet i fotbolls-EM 2012 och vill framhäva de möjligheter till regionalt samarbete som uppstår i och med detta evenemang.

Bryssel den 2 december 2010

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---