# Az Európai Unió C 42/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2011.042.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 42 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. február 10. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2011.042.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 42

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. február 10.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Régiók Bizottsága |
| | 87. plenáris ülés, 2010. december 1–2. |
| 2011/C 042/01 | A Régiók Bizottsága állásfoglalása – A Régiók Bizottsága 2011. évi prioritásai az európai bizottság jogalkotási és munkaprogramja alapján | 1 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Régiók Bizottsága |
| | 87. plenáris ülés, 2010. december 1–2. |
| 2011/C 042/02 | A Régiók Bizottsága előretekintő véleménye – Az EU 2011–2020 közötti energetikai cselekvési terve | 6 |
| 2011/C 042/03 | A Régiók Bizottsága véleménye – A nemzetközi éghajlat-politika Koppenhága után | 12 |
| 2011/C 042/04 | A Régiók Bizottsága véleménye – A gazdaságpolitikai koordináció megerősítése | 19 |
| 2011/C 042/05 | A Régiók Bizottsága véleménye – A romák társadalmi és gazdasági integrációja Európában | 23 |
| 2011/C 042/06 | A Régiók Bizottsága véleménye – A kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadítása | 28 |
| 2011/C 042/07 | A Régiók Bizottsága véleménye – Európai szakoktatási és szakképzési együttműködés az Európa 2020 stratégia támogatására | 32 |
| 2011/C 042/08 | A Régiók Bizottsága saját kezdeményezésű véleménye – A területi önkormányzatok szerepe a 2008–2013-as egészségügyi stratégia végrehajtásában | 38 |
| 2011/C 042/09 | A Régiók Bizottsága véleménye – Kohéziós politika – 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról | 43 |
| 2011/C 042/10 | A Régiók Bizottsága véleménye – A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A Stockholmi Program végrehajtásáról szóló cselekvési terv | 49 |
| 2011/C 042/11 | A Régiók Bizottsága véleménye – A Keleti partnerség kezdeményezés megvalósítása Fehéroroszországban, valamint a fehéroroszországi helyi és regionális önkormányzatok és az Unió közötti együttműködés fejlesztése | 54 |
| 2011/C 042/12 | A Régiók Bizottsága véleménye – A keleti partnerség kezdeményezésének végrehajtása Örményországban, valamint együttműködés kialakítása Örményország és az EU helyi és regionális önkormányzatai között | 59 |
| 2011/C 042/13 | A Régiók Bizottsága véleménye – Helyi és regionális önkormányzatok Ukrajnában és az EU–Ukrajna közötti együttműködés fejlesztése | 64 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

87. plenáris ülés, 2010. december 1–2.

2011/C 042/01

A Régiók Bizottsága állásfoglalása – A Régiók Bizottsága 2011. évi prioritásai az európai bizottság jogalkotási és munkaprogramja alapján

1

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

87. plenáris ülés, 2010. december 1–2.

2011/C 042/02

A Régiók Bizottsága előretekintő véleménye – Az EU 2011–2020 közötti energetikai cselekvési terve

6

2011/C 042/03

A Régiók Bizottsága véleménye – A nemzetközi éghajlat-politika Koppenhága után

12

2011/C 042/04

A Régiók Bizottsága véleménye – A gazdaságpolitikai koordináció megerősítése

19

2011/C 042/05

A Régiók Bizottsága véleménye – A romák társadalmi és gazdasági integrációja Európában

23

2011/C 042/06

A Régiók Bizottsága véleménye – A kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadítása

28

2011/C 042/07

A Régiók Bizottsága véleménye – Európai szakoktatási és szakképzési együttműködés az Európa 2020 stratégia támogatására

32

2011/C 042/08

A Régiók Bizottsága saját kezdeményezésű véleménye – A területi önkormányzatok szerepe a 2008–2013-as egészségügyi stratégia végrehajtásában

38

2011/C 042/09

A Régiók Bizottsága véleménye – Kohéziós politika – 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról

43

2011/C 042/10

A Régiók Bizottsága véleménye – A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A Stockholmi Program végrehajtásáról szóló cselekvési terv

49

2011/C 042/11

A Régiók Bizottsága véleménye – A Keleti partnerség kezdeményezés megvalósítása Fehéroroszországban, valamint a fehéroroszországi helyi és regionális önkormányzatok és az Unió közötti együttműködés fejlesztése

54

2011/C 042/12

A Régiók Bizottsága véleménye – A keleti partnerség kezdeményezésének végrehajtása Örményországban, valamint együttműködés kialakítása Örményország és az EU helyi és regionális önkormányzatai között

59

2011/C 042/13

A Régiók Bizottsága véleménye – Helyi és regionális önkormányzatok Ukrajnában és az EU–Ukrajna közötti együttműködés fejlesztése

64

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

87. plenáris ülés, 2010. december 1–2.

| 10.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/1

---

A Régiók Bizottsága állásfoglalása – A Régiók Bizottsága 2011. évi prioritásai az európai bizottság jogalkotási és munkaprogramja alapján

2011/C 42/01

I.   AZ EURÓPAI UNIÓ 2011. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSE ÉS A 2013 UTÁNI IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERETE

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | felkéri a költségvetési hatóság két ágát, hogy a lehető leggyorsabban jussanak egyetértésre a 2011. évi költségvetésről, ami által lehetővé válna az Európai Unió és a tagállamok által – különösen a Lisszaboni Szerződésben és a 2007–2013-as időszakra vonatkozó pénzügyi tervben – vállalt kötelezettségek teljesítése; |
| --- | --- |

1.

felkéri a költségvetési hatóság két ágát, hogy a lehető leggyorsabban jussanak egyetértésre a 2011. évi költségvetésről, ami által lehetővé válna az Európai Unió és a tagállamok által – különösen a Lisszaboni Szerződésben és a 2007–2013-as időszakra vonatkozó pénzügyi tervben – vállalt kötelezettségek teljesítése;

| 2. | kiemeli az európai költségvetés fellendítő hatásának alapvető jelentőségét az európai gazdaságélénkítési stratégia, valamint a regionális és helyi önkormányzatoknak – akik a gazdasági, társadalmi és területi kohézió elsődleges megvalósítói az EU-ban – szánt strukturális beruházások finanszírozása szempontjából; |
| --- | --- |

2.

kiemeli az európai költségvetés fellendítő hatásának alapvető jelentőségét az európai gazdaságélénkítési stratégia, valamint a regionális és helyi önkormányzatoknak – akik a gazdasági, társadalmi és területi kohézió elsődleges megvalósítói az EU-ban – szánt strukturális beruházások finanszírozása szempontjából;

| 3. | meggyőződése, hogy a 2011. évi költségvetés tárgyalása során felmerült nehézségek nyilvánvalóvá teszik, hogy szükség van a saját források rendszerének megreformálására annak érdekében, hogy a tagállamok hozzájárulásai a héá-ból származó saját források egy vagy több új saját forrással való fokozatos felváltása útján csökkenjenek. Ezzel összefüggésben sürgeti az Európai Bizottságot, hogy folytassa annak mérlegelését, hogy erre a célra a pénzügyi műveletek vagy tevékenységek megadóztatásából, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási kvótáinak eladásából, a légi közlekedésre kivetendő adóból, egy külön, európai héá-ból származó bevételek, vagy az energiaadóból, illetve a társasági adóból származó bevételek egy része szolgáljon; |
| --- | --- |

3.

meggyőződése, hogy a 2011. évi költségvetés tárgyalása során felmerült nehézségek nyilvánvalóvá teszik, hogy szükség van a saját források rendszerének megreformálására annak érdekében, hogy a tagállamok hozzájárulásai a héá-ból származó saját források egy vagy több új saját forrással való fokozatos felváltása útján csökkenjenek. Ezzel összefüggésben sürgeti az Európai Bizottságot, hogy folytassa annak mérlegelését, hogy erre a célra a pénzügyi műveletek vagy tevékenységek megadóztatásából, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási kvótáinak eladásából, a légi közlekedésre kivetendő adóból, egy külön, európai héá-ból származó bevételek, vagy az energiaadóból, illetve a társasági adóból származó bevételek egy része szolgáljon;

| 4. | felkéri mindenekelőtt a költségvetési hatóságot, hogy a 2007–2013-as időszakra szóló többéves programozás utolsó éveiben rendeljen költségvetési forrásokat az „Európa 2020” stratégia megvalósításához szükséges feladatokhoz, különösen tekintettel a kiemelt kezdeményezések finanszírozására, valamint biztosítsa a megfelelő átmenetet a jelenlegi és a 2013-at követő többéves programozási időszak között; |
| --- | --- |

4.

felkéri mindenekelőtt a költségvetési hatóságot, hogy a 2007–2013-as időszakra szóló többéves programozás utolsó éveiben rendeljen költségvetési forrásokat az „Európa 2020” stratégia megvalósításához szükséges feladatokhoz, különösen tekintettel a kiemelt kezdeményezések finanszírozására, valamint biztosítsa a megfelelő átmenetet a jelenlegi és a 2013-at követő többéves programozási időszak között;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a városok és régiók foglalkoztatást, fenntartható növekedést és szolidaritást támogató stratégiáinak európai társfinanszírozása tagadhatatlan értéktöbbletet hordoz, és az államháztartásokra nehezedő súlyos terhek kapcsán hangsúlyozza, hogy az EU-ban a regionális és helyi szintű költségvetések hajtják végre a közberuházások 2/3-át; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a városok és régiók foglalkoztatást, fenntartható növekedést és szolidaritást támogató stratégiáinak európai társfinanszírozása tagadhatatlan értéktöbbletet hordoz, és az államháztartásokra nehezedő súlyos terhek kapcsán hangsúlyozza, hogy az EU-ban a regionális és helyi szintű költségvetések hajtják végre a közberuházások 2/3-át;

| 6. | örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság visszavonta arra irányuló javaslatát, hogy a pénzügyi keret időtartamát 10 évben rögzítsék egy félidei (5 év utáni) felülvizsgálat mellett, és hangsúlyozza, hogy rugalmassági és szinkronizációs mechanizmusokat kell biztosítani az európai költségvetési keret optimális felhasználása érdekében; |
| --- | --- |

6.

örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság visszavonta arra irányuló javaslatát, hogy a pénzügyi keret időtartamát 10 évben rögzítsék egy félidei (5 év utáni) felülvizsgálat mellett, és hangsúlyozza, hogy rugalmassági és szinkronizációs mechanizmusokat kell biztosítani az európai költségvetési keret optimális felhasználása érdekében;

| 7. | üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatait, hogy hozzanak létre (1) egy az Európai Bizottság és az egyes tagállamok közötti fejlesztési és beruházási partnerségi szerződést, amely tükrözné a nemzeti, a regionális és helyi szintű partnerek kötelezettségvállalásait, valamint (2) egy az Európa 2020 célkitűzéseinek megvalósítását célzó uniós politikák összhangjának javítását célzó közös stratégiai keretet. Ezek az elképzelések megfelelnek az RB által javasolt területi paktumok alapját képező megközelítésnek. |
| --- | --- |

7.

üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatait, hogy hozzanak létre (1) egy az Európai Bizottság és az egyes tagállamok közötti fejlesztési és beruházási partnerségi szerződést, amely tükrözné a nemzeti, a regionális és helyi szintű partnerek kötelezettségvállalásait, valamint (2) egy az Európa 2020 célkitűzéseinek megvalósítását célzó uniós politikák összhangjának javítását célzó közös stratégiai keretet. Ezek az elképzelések megfelelnek az RB által javasolt területi paktumok alapját képező megközelítésnek.

II.   A KOHÉZIÓS POLITIKA JÖVŐJE

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 8. | az ötödik kohéziós jelentésre adandó reakciójában, továbbá a jövőbeli jogalkotási javaslatok elemzésekor és a közelgő pénzügyi tervezéssel kapcsolatos tárgyalások során fenn fogja tartani azt a politikai nyomást, amelyet egy erős és ambiciózus, az összes európai térség számára elérhető kohéziós politika érdekében fejt ki. Elutasítja ezért e politika – akár részleges – nemzeti hatáskörbe helyezésének, illetve az uniós költségvetés a kohéziós politika kárára történő ágazativá tételének minden formáját; |
| --- | --- |

8.

az ötödik kohéziós jelentésre adandó reakciójában, továbbá a jövőbeli jogalkotási javaslatok elemzésekor és a közelgő pénzügyi tervezéssel kapcsolatos tárgyalások során fenn fogja tartani azt a politikai nyomást, amelyet egy erős és ambiciózus, az összes európai térség számára elérhető kohéziós politika érdekében fejt ki. Elutasítja ezért e politika – akár részleges – nemzeti hatáskörbe helyezésének, illetve az uniós költségvetés a kohéziós politika kárára történő ágazativá tételének minden formáját;

| 9. | hangsúlyozza a kohéziós politikának az Európa 2020 stratégia végrehajtásához való hozzájárulását, valamint emlékeztet arra, hogy annak a Szerződés szerinti célja a gazdasági, társadalmi és területi kohézió biztosítása az Unió teljes területén. Szeretné ezért, ha a strukturális alapokat nem csupán e stratégia kiemelt kezdeményezéseit szolgáló egyszerű finanszírozási forrásoknak tekintenék, és kéri a stratégia tisztán területi dimenziójának megerősítését, különösen a területi paktumok végrehajtásával; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a kohéziós politikának az Európa 2020 stratégia végrehajtásához való hozzájárulását, valamint emlékeztet arra, hogy annak a Szerződés szerinti célja a gazdasági, társadalmi és területi kohézió biztosítása az Unió teljes területén. Szeretné ezért, ha a strukturális alapokat nem csupán e stratégia kiemelt kezdeményezéseit szolgáló egyszerű finanszírozási forrásoknak tekintenék, és kéri a stratégia tisztán területi dimenziójának megerősítését, különösen a területi paktumok végrehajtásával;

| 10. | tekintettel arra, hogy jelenleg is folynak a tárgyalások a strukturális alapok odaítélésének és a növekedési és stabilitási paktum tagállamok általi betartásának összekapcsolásáról, komoly aggodalmának ad hangot a helyi és regionális szinten a javaslat szerint alkalmazandó feltételek kapcsán. A helyi és regionális önkormányzatok nem vonhatók felelősségre és nem büntethetők amiatt, hogy a nemzeti hivatalok nem képesek makrogazdasági követelményeknek megfelelni, vagy nem tudják helyesen végrehajtani az uniós szabályokat; |
| --- | --- |

10.

tekintettel arra, hogy jelenleg is folynak a tárgyalások a strukturális alapok odaítélésének és a növekedési és stabilitási paktum tagállamok általi betartásának összekapcsolásáról, komoly aggodalmának ad hangot a helyi és regionális szinten a javaslat szerint alkalmazandó feltételek kapcsán. A helyi és regionális önkormányzatok nem vonhatók felelősségre és nem büntethetők amiatt, hogy a nemzeti hivatalok nem képesek makrogazdasági követelményeknek megfelelni, vagy nem tudják helyesen végrehajtani az uniós szabályokat;

| 11. | megismétli elkötelezettségét amellett, hogy a területi kohézió elve kézzelfogható valósággá váljon, többek között annak érdekében, hogy jobb egyensúly alakuljon ki a vidéki területek és a városi agglomerációk kapcsolatában, és hogy jobban figyelembe vegyék az EU ágazati politikájának területi dimenzióját. Sajnálja ezzel kapcsolatban, hogy az Európai Bizottság még mindig nem reagált arra a kérésre, hogy készítsen egy a területi kohézióról szóló fehér könyvet; |
| --- | --- |

11.

megismétli elkötelezettségét amellett, hogy a területi kohézió elve kézzelfogható valósággá váljon, többek között annak érdekében, hogy jobb egyensúly alakuljon ki a vidéki területek és a városi agglomerációk kapcsolatában, és hogy jobban figyelembe vegyék az EU ágazati politikájának területi dimenzióját. Sajnálja ezzel kapcsolatban, hogy az Európai Bizottság még mindig nem reagált arra a kérésre, hogy készítsen egy a területi kohézióról szóló fehér könyvet;

| 12. | elvár egy bizonyos szintű rugalmasságot a strukturális alapok 2013 utáni előirányzásának megvalósításában; |
| --- | --- |

12.

elvár egy bizonyos szintű rugalmasságot a strukturális alapok 2013 utáni előirányzásának megvalósításában;

| 13. | támogatja egy ambiciózus, megfelelő finanszírozási forrásokkal ellátott területi együttműködési célkitűzés fenntartását; |
| --- | --- |

13.

támogatja egy ambiciózus, megfelelő finanszírozási forrásokkal ellátott területi együttműködési célkitűzés fenntartását;

| 14. | megismétli, hogy a válságból való kilábalást célzó stratégiának egy új típusú növekedésre kellene összpontosítania, és figyelembe kellene vennie „A GDP-n innen és túl” címmel folyó vitát. Ezzel kapcsolatban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság munkaprogramja nem tükrözi az RB arra irányuló felhívását, hogy az uniós politikákról szóló döntések és a politikák értékelése során olyan, kiegészítő mutatókat is alkalmazzon, amelyekkel pontosabban mérhetők a társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi célkitűzések fenntartható elérése terén megvalósított előrelépések; |
| --- | --- |

14.

megismétli, hogy a válságból való kilábalást célzó stratégiának egy új típusú növekedésre kellene összpontosítania, és figyelembe kellene vennie „A GDP-n innen és túl” címmel folyó vitát. Ezzel kapcsolatban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság munkaprogramja nem tükrözi az RB arra irányuló felhívását, hogy az uniós politikákról szóló döntések és a politikák értékelése során olyan, kiegészítő mutatókat is alkalmazzon, amelyekkel pontosabban mérhetők a társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi célkitűzések fenntartható elérése terén megvalósított előrelépések;

| 15. | meglepetését fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság munkaprogramjában nem találja az EGTC-ről szóló 1082/2006/EK rendelet alkalmazását tárgyaló jelentést. A maga részéről vállalja, hogy az RB által a témában meghirdetett konzultáció, valamint egy különálló vélemény következtetései alapján aktívan részt vesz az említett rendelet megreformálásában, többek között azáltal, hogy interaktív hálózatba szervezi a témában erőfeszítést kifejtő területi önkormányzatokat. |
| --- | --- |

15.

meglepetését fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság munkaprogramjában nem találja az EGTC-ről szóló 1082/2006/EK rendelet alkalmazását tárgyaló jelentést. A maga részéről vállalja, hogy az RB által a témában meghirdetett konzultáció, valamint egy különálló vélemény következtetései alapján aktívan részt vesz az említett rendelet megreformálásában, többek között azáltal, hogy interaktív hálózatba szervezi a témában erőfeszítést kifejtő területi önkormányzatokat.

III.   AZ INTELLIGENS SZABÁLYOZÁS ELŐSEGÍTÉSE

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 16. | a korai előrejelző rendszer kapcsán fejleszteni akarja és szorosabbra kívánja fűzni a nemzeti és regionális parlamentekkel és kormányzatokkal folytatott együttműködését; |
| --- | --- |

16.

a korai előrejelző rendszer kapcsán fejleszteni akarja és szorosabbra kívánja fűzni a nemzeti és regionális parlamentekkel és kormányzatokkal folytatott együttműködését;

| 17. | 2011 tavaszán közzéteszi a szubszidiaritásról szóló első éves jelentését, amellyel hozzá kíván járulni az Európai Bizottságnak a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló éves jelentéséhez; |
| --- | --- |

17.

2011 tavaszán közzéteszi a szubszidiaritásról szóló első éves jelentését, amellyel hozzá kíván járulni az Európai Bizottságnak a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló éves jelentéséhez;

| 18. | a szabályozási környezet javítása érdekében a területi szempontokat jobban tekintetbe vevő uniós hatásvizsgálatok készítését szorgalmazza, és felajánlja hozzájárulását az Európai Bizottság hatásvizsgálataihoz. Emellett olyan mechanizmusok kidolgozását is tervezi, amelyekkel hozzájárulhat a meglévő jogszabályok utólagos értékeléséhez, mindenekelőtt az uniós jogszabályok helyi és regionális szintű végrehajtásának vizsgálatával; |
| --- | --- |

18.

a szabályozási környezet javítása érdekében a területi szempontokat jobban tekintetbe vevő uniós hatásvizsgálatok készítését szorgalmazza, és felajánlja hozzájárulását az Európai Bizottság hatásvizsgálataihoz. Emellett olyan mechanizmusok kidolgozását is tervezi, amelyekkel hozzájárulhat a meglévő jogszabályok utólagos értékeléséhez, mindenekelőtt az uniós jogszabályok helyi és regionális szintű végrehajtásának vizsgálatával;

| 19. | üdvözli az uniós polgárság megerősítését az európai polgári kezdeményezés révén, amely hozzájárulhat ahhoz, hogy a polgárok jobban magukénak érezzék az Európai Uniót, és jobban azonosuljanak vele. Készséggel hozzájárul a kezdeményezés intézményének a gyakorlatba való átültetéséhez azáltal, hogy azt ismertebbé teszi, ösztönzi a folyamatban lévő vagy eredményes kezdeményezésekről folytatott vitákat, és támogatja az RB, illetve a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából legfontosabb kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az uniós polgárság megerősítését az európai polgári kezdeményezés révén, amely hozzájárulhat ahhoz, hogy a polgárok jobban magukénak érezzék az Európai Uniót, és jobban azonosuljanak vele. Készséggel hozzájárul a kezdeményezés intézményének a gyakorlatba való átültetéséhez azáltal, hogy azt ismertebbé teszi, ösztönzi a folyamatban lévő vagy eredményes kezdeményezésekről folytatott vitákat, és támogatja az RB, illetve a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából legfontosabb kezdeményezéseket;

| 20. | folytatni kívánja a többszintű kormányzás európai kultúrájának fejlesztését, és figyelemmel fogja kísérni a témáról szóló fehér könyv sorsát, értékelve annak végrehajtását, és nyomon követve a többszintű kormányzás helyzetét az Európai Unióban. |
| --- | --- |

20.

folytatni kívánja a többszintű kormányzás európai kultúrájának fejlesztését, és figyelemmel fogja kísérni a témáról szóló fehér könyv sorsát, értékelve annak végrehajtását, és nyomon követve a többszintű kormányzás helyzetét az Európai Unióban.

IV.   GAZDASÁGI KORMÁNYZÁS

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 21. | támogatja az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy megerősítse az EU gazdasági kormányzását, és javítsa a gazdaságpolitikák és a költségvetési politikák koordinációját. Határozottan ellenez azonban minden olyan javaslatot, amely azt eredményezné, hogy ha egy tagállam nem tartja be a stabilitási és növekedési paktum előírásait, akkor leállítanák a kohéziós politika keretében nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

21.

támogatja az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy megerősítse az EU gazdasági kormányzását, és javítsa a gazdaságpolitikák és a költségvetési politikák koordinációját. Határozottan ellenez azonban minden olyan javaslatot, amely azt eredményezné, hogy ha egy tagállam nem tartja be a stabilitási és növekedési paktum előírásait, akkor leállítanák a kohéziós politika keretében nyújtott finanszírozást;

| 22. | üdvözli a pénzügyi szabályozás terén eddig elért előrelépéseket, és üdvözli az Európai Bizottságnak a reform teljes megvalósítására vonatkozó távlati terveit, különösen a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet módosításának vezérelvét, melynek célja, hogy kiigazítsa a pénzügyi szervezetek, a befektetők, a hitelfelvevők és a közintézmények hitelminősítéstől való túlzott függőségét, és hogy orvosolja a hitelminősítő intézetek közötti verseny hiányát. Sajnálatát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy az Európai Bizottság nem adott választ az Európai Parlament azon felkérésére, (1) hogy készítsen megvalósíthatósági és hatástanulmányt egy közintézetként működő, független európai hitelminősítő intézet létrehozásáról. |
| --- | --- |

22.

üdvözli a pénzügyi szabályozás terén eddig elért előrelépéseket, és üdvözli az Európai Bizottságnak a reform teljes megvalósítására vonatkozó távlati terveit, különösen a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet módosításának vezérelvét, melynek célja, hogy kiigazítsa a pénzügyi szervezetek, a befektetők, a hitelfelvevők és a közintézmények hitelminősítéstől való túlzott függőségét, és hogy orvosolja a hitelminősítő intézetek közötti verseny hiányát. Sajnálatát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy az Európai Bizottság nem adott választ az Európai Parlament azon felkérésére, (1) hogy készítsen megvalósíthatósági és hatástanulmányt egy közintézetként működő, független európai hitelminősítő intézet létrehozásáról.

V.   EURÓPA 2020

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 23. | meg van győződve arról, hogy az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében tett előrelépések folytatásához az EU-nak az Európa 2020 stratégiát a helyi és regionális önkormányzatokkal partnerségben kell végrehajtania; |
| --- | --- |

23.

meg van győződve arról, hogy az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében tett előrelépések folytatásához az EU-nak az Európa 2020 stratégiát a helyi és regionális önkormányzatokkal partnerségben kell végrehajtania;

| 24. | ezért azt javasolja, hogy valamennyi uniós tagállamban területi paktumokat kellene létrehozni, mivel ez segítene abban, hogy országos, regionális és helyi szinten a politika jobban magáénak érezze az Európa 2020 stratégiát. A területi paktumoknak egyfajta támogató mechanizmusként kell szolgálniuk a nemzeti reformprogramok, illetve az Európa 2020 stratégia szerinti hét kiemelt kezdeményezés kidolgozásakor és végrehajtásakor; |
| --- | --- |

24.

ezért azt javasolja, hogy valamennyi uniós tagállamban területi paktumokat kellene létrehozni, mivel ez segítene abban, hogy országos, regionális és helyi szinten a politika jobban magáénak érezze az Európa 2020 stratégiát. A területi paktumoknak egyfajta támogató mechanizmusként kell szolgálniuk a nemzeti reformprogramok, illetve az Európa 2020 stratégia szerinti hét kiemelt kezdeményezés kidolgozásakor és végrehajtásakor;

| 25. | vállalja, hogy minden évben, az éves növekedési felmérés megjelenése előtt jelentést ad ki arról, hogy az Európa 2020 stratégiát az Unió helyi és regionális önkormányzatainak szempontjából miként hajtották végre; |
| --- | --- |

25.

vállalja, hogy minden évben, az éves növekedési felmérés megjelenése előtt jelentést ad ki arról, hogy az Európa 2020 stratégiát az Unió helyi és regionális önkormányzatainak szempontjából miként hajtották végre;

A.   Intelligens növekedés

| 26. | kiemeli, hogy a digitális menetrend végrehajtásában a helyi és regionális önkormányzatok a téma természeténél fogva elsődleges szerepet játszanak. Szívesen vállalna aktív szerepet a teljesítményértékelési keretből levezetett fő teljesítménycélok elérésében, és várakozással tekint az e-kormányzáshoz, az e-egészségügyhöz, a szélessávú hozzáféréshez, a társadalmi befogadáshoz, a vidéki és távoli területek hálózatba való bekapcsolásához, az adatvédelemhez és a kulturális művek digitalizációjához kapcsolódó, a menetrend részét képező további kezdeményezések elé; |
| --- | --- |

26.

kiemeli, hogy a digitális menetrend végrehajtásában a helyi és regionális önkormányzatok a téma természeténél fogva elsődleges szerepet játszanak. Szívesen vállalna aktív szerepet a teljesítményértékelési keretből levezetett fő teljesítménycélok elérésében, és várakozással tekint az e-kormányzáshoz, az e-egészségügyhöz, a szélessávú hozzáféréshez, a társadalmi befogadáshoz, a vidéki és távoli területek hálózatba való bekapcsolásához, az adatvédelemhez és a kulturális művek digitalizációjához kapcsolódó, a menetrend részét képező további kezdeményezések elé;

| 27. | Hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat bevonják egy Innovatív Unió megteremtésébe és a globalizáció korszakának következetes iparpolitikájába, és arra készül, hogy a közeljövőben konkrét javaslatokat terjesszen elő; |
| --- | --- |

27.

Hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat bevonják egy Innovatív Unió megteremtésébe és a globalizáció korszakának következetes iparpolitikájába, és arra készül, hogy a közeljövőben konkrét javaslatokat terjesszen elő;

| 28. | meglepetését fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az Európai Unió 2013 utáni kutatásfinanszírozást célzó 8. keretprogramjára vonatkozó jogalkotási javaslat nem szerepelt az Európai Bizottság 2011-es stratégiai kezdeményezései között. Megerősíti, hogy kész hozzájárulni az Európai Bizottság 8. keretprogramot előkészítő irányadó dokumentumához; |
| --- | --- |

28.

meglepetését fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az Európai Unió 2013 utáni kutatásfinanszírozást célzó 8. keretprogramjára vonatkozó jogalkotási javaslat nem szerepelt az Európai Bizottság 2011-es stratégiai kezdeményezései között. Megerősíti, hogy kész hozzájárulni az Európai Bizottság 8. keretprogramot előkészítő irányadó dokumentumához;

| 29. | hangsúlyozza, hogy az összes kormányzati szint között összehangolt intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a kkv-kat támogassák az alap- és az alkalmazott kutatás közötti szorosabb kapcsolatok kiépítésében. Üdvözli a kreativitási és innovációs kezdeményezések elindítását és támogatását szolgáló intézkedéseket; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy az összes kormányzati szint között összehangolt intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a kkv-kat támogassák az alap- és az alkalmazott kutatás közötti szorosabb kapcsolatok kiépítésében. Üdvözli a kreativitási és innovációs kezdeményezések elindítását és támogatását szolgáló intézkedéseket;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés célkitűzéseit csak a helyi és regionális önkormányzatokkal, illetve az ifjúsági szervezetekkel és szövetségekkel partnerségben lehet elérni; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés célkitűzéseit csak a helyi és regionális önkormányzatokkal, illetve az ifjúsági szervezetekkel és szövetségekkel partnerségben lehet elérni;

| 31. | üdvözli az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy új, átfogóbb felsőoktatási menetrendet készít, és kéri, hogy javítsák a felső szintű szakképzés és tréning, illetve a felsőoktatás közötti kapcsolódásokat; |
| --- | --- |

31.

üdvözli az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy új, átfogóbb felsőoktatási menetrendet készít, és kéri, hogy javítsák a felső szintű szakképzés és tréning, illetve a felsőoktatás közötti kapcsolódásokat;

| 32. | alapvetően fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság javaslatot tegyen egy, az új kompetenciákra vonatkozó kezdeményezésre, emellett foglalkozzon az iskolából kimaradókat érintő problémákkal, valamint a nem formális és az informális tanulás validálásának kérdésével; várakozással tekint az „új munkahelyekhez szükséges új készségek” menetrendjének vizsgálata elé, és kiemeli, hogy a várható változásokra felkészülve, egyben a munkaadók igényeinek kielégítése érdekében adaptálni kell a dolgozóktól elvárt készségeket és tanulmányaik programját; |
| --- | --- |

32.

alapvetően fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság javaslatot tegyen egy, az új kompetenciákra vonatkozó kezdeményezésre, emellett foglalkozzon az iskolából kimaradókat érintő problémákkal, valamint a nem formális és az informális tanulás validálásának kérdésével; várakozással tekint az „új munkahelyekhez szükséges új készségek” menetrendjének vizsgálata elé, és kiemeli, hogy a várható változásokra felkészülve, egyben a munkaadók igényeinek kielégítése érdekében adaptálni kell a dolgozóktól elvárt készségeket és tanulmányaik programját;

B.   Inkluzív növekedés

| 33. | aktív szerepet kíván játszani a szegénység elleni európai platformban, és biztosítani kívánja a helyi és regionális önkormányzatok bevonását annak érdekében, hogy az európai év folytatásaként integrált és területi alapokon nyugvó megközelítést dolgozzanak ki a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

33.

aktív szerepet kíván játszani a szegénység elleni európai platformban, és biztosítani kívánja a helyi és regionális önkormányzatok bevonását annak érdekében, hogy az európai év folytatásaként integrált és területi alapokon nyugvó megközelítést dolgozzanak ki a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem terén;

| 34. | üdvözli az Európai Bizottságnak azt a bejelentését, hogy 2011-ben fehér könyvet bocsát ki a nyugdíjakról, ami lehetővé teszi majd a tagállamok közötti további együttműködést. Sürgeti, hogy minden, e területen születő javaslatot a helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolt hatások megfelelő vizsgálata kísérjen, mivel Európában a közszféra dolgozóinak nagy részét az önkormányzatok foglalkoztatják, amelyek munkatársaik számára kiegészítő nyugdíjrendszereket tartanak fenn; |
| --- | --- |

34.

üdvözli az Európai Bizottságnak azt a bejelentését, hogy 2011-ben fehér könyvet bocsát ki a nyugdíjakról, ami lehetővé teszi majd a tagállamok közötti további együttműködést. Sürgeti, hogy minden, e területen születő javaslatot a helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolt hatások megfelelő vizsgálata kísérjen, mivel Európában a közszféra dolgozóinak nagy részét az önkormányzatok foglalkoztatják, amelyek munkatársaik számára kiegészítő nyugdíjrendszereket tartanak fenn;

| 35. | támogatja az Európai Bizottság abbéli szándékát, hogy 2011 folyamán új javaslatot nyújt be a munkaidő szervezéséről szóló irányelvre vonatkozóan, ami kiterjed mind az egyéni „opt-out”, mind pedig az „ügyeleti idő” kérdésére. A helyi és regionális önkormányzatoknak közszolgálati munkáltatói minőségükben különösen szükségük van arra, hogy felmérhessék, hogy az emberi erőforrás kezelése terén a tervezett uniós jogszabály milyen középtávú hatásokkal jár; |
| --- | --- |

35.

támogatja az Európai Bizottság abbéli szándékát, hogy 2011 folyamán új javaslatot nyújt be a munkaidő szervezéséről szóló irányelvre vonatkozóan, ami kiterjed mind az egyéni „opt-out”, mind pedig az „ügyeleti idő” kérdésére. A helyi és regionális önkormányzatoknak közszolgálati munkáltatói minőségükben különösen szükségük van arra, hogy felmérhessék, hogy az emberi erőforrás kezelése terén a tervezett uniós jogszabály milyen középtávú hatásokkal jár;

| 36. | üdvözli az Európai Bizottság abbéli szándékát, hogy 2011 folyamán jogalkotási javaslatot nyújtson be a munkavállalók kiküldetéséről, hogy módosítsa a 96/71/EK irányelvet, és ezáltal biztosítsa a kiküldött munkavállalók jogainak valódi tiszteletben tartását, a munkavállalókkal szembeni egyenlő bánásmódot a munkahelyeken, illetve a vállalkozások egyenlőként történő kezelését, továbbá egyértelművé tegye a nemzeti, regionális és helyi hatóságok és vállalatok kötelezettségeit; |
| --- | --- |

36.

üdvözli az Európai Bizottság abbéli szándékát, hogy 2011 folyamán jogalkotási javaslatot nyújtson be a munkavállalók kiküldetéséről, hogy módosítsa a 96/71/EK irányelvet, és ezáltal biztosítsa a kiküldött munkavállalók jogainak valódi tiszteletben tartását, a munkavállalókkal szembeni egyenlő bánásmódot a munkahelyeken, illetve a vállalkozások egyenlőként történő kezelését, továbbá egyértelművé tegye a nemzeti, regionális és helyi hatóságok és vállalatok kötelezettségeit;

| 37. | szükségesnek tartja, hogy az Európa 2020 stratégiába egészségügyi célkitűzéseket is beépítsenek, hogy intelligens és kiegyensúlyozott fejlődés valósulhasson meg, amely segíthet a társadalmi kirekesztés leküzdésében; |
| --- | --- |

37.

szükségesnek tartja, hogy az Európa 2020 stratégiába egészségügyi célkitűzéseket is beépítsenek, hogy intelligens és kiegyensúlyozott fejlődés valósulhasson meg, amely segíthet a társadalmi kirekesztés leküzdésében;

| 38. | úgy véli, hogy több befektetéssel kellene támogatni az önkormányzatok azon erőfeszítéseit, hogy csökkentsék az egészségügy terén Európában tapasztalható egyenlőtlenségeket. Az RB javasolja, hogy alkalmazzanak „az egészséges életre vonatkozó mutatókat” vagy olyan megközelítéseket, amelyek elismerik az egészséges életmód fontosságát; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy több befektetéssel kellene támogatni az önkormányzatok azon erőfeszítéseit, hogy csökkentsék az egészségügy terén Európában tapasztalható egyenlőtlenségeket. Az RB javasolja, hogy alkalmazzanak „az egészséges életre vonatkozó mutatókat” vagy olyan megközelítéseket, amelyek elismerik az egészséges életmód fontosságát;

| 39. | üdvözli az Európai Bizottságnak a fogyasztóvédelem csoportos keresetek („class actions”) révén történő erősítésére irányuló javaslatát, és támogatja a fogyasztóvédelmi szabályok tényleges tiszteletben tartásának fokozására irányuló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

39.

üdvözli az Európai Bizottságnak a fogyasztóvédelem csoportos keresetek („class actions”) révén történő erősítésére irányuló javaslatát, és támogatja a fogyasztóvédelmi szabályok tényleges tiszteletben tartásának fokozására irányuló kezdeményezéseket;

C.   Fenntartható növekedés

| 40. | reméli, hogy az EU 2020 stratégiában foglalt „erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezés révén ágazati politikákat dolgoznak majd ki egy olyan hosszú távú fenntarthatósági kereten belül, melynek célja, hogy egyrészt szétválassza egymástól a gazdasági növekedést, illetve az erőforrás-felhasználást és annak környezeti hatását, másrészt pedig hogy az öko-innováció előmozdításával fokozza Európa versenyképességét; |
| --- | --- |

40.

reméli, hogy az EU 2020 stratégiában foglalt „erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezés révén ágazati politikákat dolgoznak majd ki egy olyan hosszú távú fenntarthatósági kereten belül, melynek célja, hogy egyrészt szétválassza egymástól a gazdasági növekedést, illetve az erőforrás-felhasználást és annak környezeti hatását, másrészt pedig hogy az öko-innováció előmozdításával fokozza Európa versenyképességét;

| 41. | határozottan folytatja az EU 2011–2020-as időszakra szóló energiastratégiájának helyi és regionális vetületével kapcsolatban már megkezdett politikai munkáját; |
| --- | --- |

41.

határozottan folytatja az EU 2011–2020-as időszakra szóló energiastratégiájának helyi és regionális vetületével kapcsolatban már megkezdett politikai munkáját;

| 42. | vállalja, hogy a megújult politikai elkötelezettség támogatásával hozzájárul az ENSZ Rio+20 Föld csúcstalálkozójának uniós előkészületeihez; |
| --- | --- |

42.

vállalja, hogy a megújult politikai elkötelezettség támogatásával hozzájárul az ENSZ Rio+20 Föld csúcstalálkozójának uniós előkészületeihez;

| 43. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az ágazati politikákban vegye figyelembe a biodiverzitással kapcsolatos szempontokat, és foglalkozzon azzal a kérdéssel is, hogy a strukturális alapok ezen a téren alulfinanszírozottak. Vállalja, hogy nyomon követi a Biológiai Sokféleség Egyezményének COP 10 konferenciáján elhangzottakat, méghozzá úgy, hogy támogatja a „Szubnacionális hatóságok, városok és más helyi önkormányzatok a biológiai sokféleségért (2011–2020)” című cselekvési tervről ott hozott határozatnak az új, 2010 utáni uniós biodiverzitás-politika és -stratégia keretében történő végrehajtását; |
| --- | --- |

43.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az ágazati politikákban vegye figyelembe a biodiverzitással kapcsolatos szempontokat, és foglalkozzon azzal a kérdéssel is, hogy a strukturális alapok ezen a téren alulfinanszírozottak. Vállalja, hogy nyomon követi a Biológiai Sokféleség Egyezményének COP 10 konferenciáján elhangzottakat, méghozzá úgy, hogy támogatja a „Szubnacionális hatóságok, városok és más helyi önkormányzatok a biológiai sokféleségért (2011–2020)” című cselekvési tervről ott hozott határozatnak az új, 2010 utáni uniós biodiverzitás-politika és -stratégia keretében történő végrehajtását;

| 44. | teljes mértékben támogatja az EU egységes fellépését és azt, hogy az EU vezető szerepet vállaljon az éghajlatváltozással kapcsolatos világszintű tárgyalásokon, melyek célja, hogy nemzetközileg kötelező érvényű és számszerűsíthető célokat rögzítsenek az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra. Ennek kapcsán támogatja az Európai Parlament által a cancúni éghajlat-változási konferenciáról (COP16) 2010. november 25-én kiadott állásfoglalásában foglalt felhívást, miszerint az Európai Unió jövőbeli fenntartható növekedése érdekében el kell fogadni az Unió számára az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó – 2020-ra az 1990-es szinthez képest 30 %-os csökkentést előíró – célkitűzést; (2) |
| --- | --- |

44.

teljes mértékben támogatja az EU egységes fellépését és azt, hogy az EU vezető szerepet vállaljon az éghajlatváltozással kapcsolatos világszintű tárgyalásokon, melyek célja, hogy nemzetközileg kötelező érvényű és számszerűsíthető célokat rögzítsenek az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra. Ennek kapcsán támogatja az Európai Parlament által a cancúni éghajlat-változási konferenciáról (COP16) 2010. november 25-én kiadott állásfoglalásában foglalt felhívást, miszerint az Európai Unió jövőbeli fenntartható növekedése érdekében el kell fogadni az Unió számára az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó – 2020-ra az 1990-es szinthez képest 30 %-os csökkentést előíró – célkitűzést; (2)

| 45. | azt kéri, hogy az EU költségvetését és annak többéves pénzügyi keretét úgy alakítsák ki, hogy annak segítségével egyrészt jobban ki lehessen aknázni az éghajlatváltozás hatásainak csökkentése terén tett helyi és regionális erőfeszítésekben rejlő lehetőségeket, másrészt pedig hogy növelni lehessen az energia-megtakarítással és energiahatékonysággal kapcsolatos helyi és regionális projektekbe történő közép- és hosszú távú beruházásokra adott támogatásokat, külön figyelmet szentelve a Polgármesterek Szövetsége keretében megvalósuló projekteknek. |
| --- | --- |

45.

azt kéri, hogy az EU költségvetését és annak többéves pénzügyi keretét úgy alakítsák ki, hogy annak segítségével egyrészt jobban ki lehessen aknázni az éghajlatváltozás hatásainak csökkentése terén tett helyi és regionális erőfeszítésekben rejlő lehetőségeket, másrészt pedig hogy növelni lehessen az energia-megtakarítással és energiahatékonysággal kapcsolatos helyi és regionális projektekbe történő közép- és hosszú távú beruházásokra adott támogatásokat, külön figyelmet szentelve a Polgármesterek Szövetsége keretében megvalósuló projekteknek.

VI.   AZ EGYSÉGES PIACBAN REJLŐ LEHETŐSÉGEK KIAKNÁZÁSA

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 46. | üdvözli az egységes piacról szóló jogszabályt, melynek célja a szociális piacgazdaság megteremtése. Külön üdvözli, hogy hangsúlyt kapott az egységes piac polgári és szociális vetülete; |
| --- | --- |

46.

üdvözli az egységes piacról szóló jogszabályt, melynek célja a szociális piacgazdaság megteremtése. Külön üdvözli, hogy hangsúlyt kapott az egységes piac polgári és szociális vetülete;

| 47. | elismeri, hogy olyan horizontális szociális záradékot kell bevezetni, amely garantálja, hogy az egységes piaccal kapcsolatos jogszabályok egyrészt figyelembe veszik az alábbiakkal kapcsolatos követelményeket: a magas szintű foglalkoztatás előmozdítása, megfelelő szociális védelem biztosítása, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, magas szintű oktatás és képzés, illetve az emberi egészség védelme, másrészt pedig semmilyen módon nem korlátozza a tagállamok által és az uniós Szerződésekben elismert alapjogok gyakorlását; |
| --- | --- |

47.

elismeri, hogy olyan horizontális szociális záradékot kell bevezetni, amely garantálja, hogy az egységes piaccal kapcsolatos jogszabályok egyrészt figyelembe veszik az alábbiakkal kapcsolatos követelményeket: a magas szintű foglalkoztatás előmozdítása, megfelelő szociális védelem biztosítása, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, magas szintű oktatás és képzés, illetve az emberi egészség védelme, másrészt pedig semmilyen módon nem korlátozza a tagállamok által és az uniós Szerződésekben elismert alapjogok gyakorlását;

| 48. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság eltökélte, hogy adminisztratív és adóügyi korlátok felszámolásával, illetve az elektronikus személyazonosítás és hitelesítés EU-szerte történő kölcsönös elismerésével támogatja a vállalatok határokon átnyúló tevékenységét és javítja az online-termékekhez és -szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

48.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság eltökélte, hogy adminisztratív és adóügyi korlátok felszámolásával, illetve az elektronikus személyazonosítás és hitelesítés EU-szerte történő kölcsönös elismerésével támogatja a vállalatok határokon átnyúló tevékenységét és javítja az online-termékekhez és -szolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| 49. | örömmel tekint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra és az állami támogatásokra vonatkozó rendszer frissítése elé, amely többek között bővíti az állami támogatások bejelentési kötelezettsége alóli mentességek körét az általános érdekű szociális szolgáltatások terén. Egyúttal reméli, hogy a frissített rendszer megfelel majd az EUMSz. 26. jegyzőkönyvében rögzített helyi autonómia és szubszidiaritás követelményeinek. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a szóban forgó frissítés és az általános érdekű szolgáltatások minőségi keretének témájában bejelentett közlemény közötti összhangot, és ennek érdekében arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra a közlemény kiadásának 2011-re történő előrehozását; |
| --- | --- |

49.

örömmel tekint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra és az állami támogatásokra vonatkozó rendszer frissítése elé, amely többek között bővíti az állami támogatások bejelentési kötelezettsége alóli mentességek körét az általános érdekű szociális szolgáltatások terén. Egyúttal reméli, hogy a frissített rendszer megfelel majd az EUMSz. 26. jegyzőkönyvében rögzített helyi autonómia és szubszidiaritás követelményeinek. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a szóban forgó frissítés és az általános érdekű szolgáltatások minőségi keretének témájában bejelentett közlemény közötti összhangot, és ennek érdekében arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra a közlemény kiadásának 2011-re történő előrehozását;

| 50. | ennek kapcsán arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki ambiciózus menetrendet az európai szociális lakásügy témájában, melynek köszönhetően a téma hangsúlyosabban jelenne meg a társadalmi befogadással kapcsolatos politikákban a strukturális alapok új generációjában, és ezzel erősítse meg, hogy a szociális lakásügy közszolgálati feladatait tagállami szinten kell meghatározni; |
| --- | --- |

50.

ennek kapcsán arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki ambiciózus menetrendet az európai szociális lakásügy témájában, melynek köszönhetően a téma hangsúlyosabban jelenne meg a társadalmi befogadással kapcsolatos politikákban a strukturális alapok új generációjában, és ezzel erősítse meg, hogy a szociális lakásügy közszolgálati feladatait tagállami szinten kell meghatározni;

| 51. | aktívan részt fog venni a közlekedés jövőjéről szóló fehér könyv által életre hívott vitában. Támogatja a közlekedési ágazat ökológiai szemléletű átalakítását. Üdvözli a TEN-T-iránymutatások felülvizsgálatát, és kéri, hogy a 2013 utáni pénzügyi tervben biztosítsanak elegendő forrást ennek a területnek; |
| --- | --- |

51.

aktívan részt fog venni a közlekedés jövőjéről szóló fehér könyv által életre hívott vitában. Támogatja a közlekedési ágazat ökológiai szemléletű átalakítását. Üdvözli a TEN-T-iránymutatások felülvizsgálatát, és kéri, hogy a 2013 utáni pénzügyi tervben biztosítsanak elegendő forrást ennek a területnek;

| 52. | emlékeztet arra, hogy elkötelezte magát az európai városokban megvalósítandó mobilitás javítása mellett, és azt kéri, hogy az EU nyújtson pénzügyi támogatást a városi mobilitás cselekvési tervének végrehajtásához. |
| --- | --- |

52.

emlékeztet arra, hogy elkötelezte magát az európai városokban megvalósítandó mobilitás javítása mellett, és azt kéri, hogy az EU nyújtson pénzügyi támogatást a városi mobilitás cselekvési tervének végrehajtásához.

VII.   MEZŐGAZDASÁG ÉS HALÁSZAT

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 53. | egyértelmű, hosszú távú irányvonalakon nyugvó és a szükséges pénzügyi eszközökkel ellátott közös agrárpolitikát (KAP) kér; |
| --- | --- |

53.

egyértelmű, hosszú távú irányvonalakon nyugvó és a szükséges pénzügyi eszközökkel ellátott közös agrárpolitikát (KAP) kér;

| 54. | kéri a vidékfejlesztési politika költségvetési megerősítését és a kohéziós politikával való összehangolását annak érdekében, hogy biztosítsák az egy adott területen végrehajtandó, hasonló jellegű intézkedések összhangját, és megfeleljenek a kohézió célkitűzéseinek; |
| --- | --- |

54.

kéri a vidékfejlesztési politika költségvetési megerősítését és a kohéziós politikával való összehangolását annak érdekében, hogy biztosítsák az egy adott területen végrehajtandó, hasonló jellegű intézkedések összhangját, és megfeleljenek a kohézió célkitűzéseinek;

| 55. | úgy véli, hogy a 2013 utáni KAP újra egyensúlyba kell, hogy hozza a foglalkoztatás, valamint a mezőgazdaságnak az érzékeny területeken történő megőrzése érdekében nyújtott támogatásokat. Az új alapokra helyezett agrárpolitikának el kell hagynia mindenfajta egyenlőtlen bánásmódot az egyes termelési területek és támogatási módozatok között. Ajánlja ezért a történelmi referenciák elhagyását, de ellenez minden olyan szélsőséges reformra irányuló kísérletet, amely a jövedelemtámogatások végét és a piaci intervenciós intézkedések többségének megszüntetését jelentené; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a 2013 utáni KAP újra egyensúlyba kell, hogy hozza a foglalkoztatás, valamint a mezőgazdaságnak az érzékeny területeken történő megőrzése érdekében nyújtott támogatásokat. Az új alapokra helyezett agrárpolitikának el kell hagynia mindenfajta egyenlőtlen bánásmódot az egyes termelési területek és támogatási módozatok között. Ajánlja ezért a történelmi referenciák elhagyását, de ellenez minden olyan szélsőséges reformra irányuló kísérletet, amely a jövedelemtámogatások végét és a piaci intervenciós intézkedések többségének megszüntetését jelentené;

| 56. | úgy véli, hogy a régiók már nem elégedhetnek meg csupán a társfinanszírozói szerepkörrel anélkül, hogy részt vennének a végrehajtás és az irányítás irányvonalainak és módozatainak kiválasztásában; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a régiók már nem elégedhetnek meg csupán a társfinanszírozói szerepkörrel anélkül, hogy részt vennének a végrehajtás és az irányítás irányvonalainak és módozatainak kiválasztásában;

| 57. | támogatja az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy az integrált tengerpolitika szerves részeként új közös halászati politikát vezessen be, amely mind a halállományok fenntarthatóságát, mind pedig az európai part menti közösségek megélhetését garantálja. Örömmel fogadja, hogy támogatásra talált az RB azon javaslata, hogy minden, a halászatnak, az akvakultúrának és az integrált tengerpolitikának szánt forrást egyetlen eszköz alatt egyesítsenek. |
| --- | --- |

57.

támogatja az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy az integrált tengerpolitika szerves részeként új közös halászati politikát vezessen be, amely mind a halállományok fenntarthatóságát, mind pedig az európai part menti közösségek megélhetését garantálja. Örömmel fogadja, hogy támogatásra talált az RB azon javaslata, hogy minden, a halászatnak, az akvakultúrának és az integrált tengerpolitikának szánt forrást egyetlen eszköz alatt egyesítsenek.

VIII.   A POLGÁRKÖZPONTÚ PROGRAM VÉGREHAJTÁSA: SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS JOGÉRVÉNYESÜLÉS

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 58. | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak kulcsfontosságú szerepük van a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv megvalósításában, és kéri, hogy az alapvető jogok képezzék ezen a téren minden intézkedés és jogszabály irányelvét; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak kulcsfontosságú szerepük van a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv megvalósításában, és kéri, hogy az alapvető jogok képezzék ezen a téren minden intézkedés és jogszabály irányelvét;

| 59. | elkötelezett amellett, hogy együttműködjön a többi uniós intézménnyel és ügynökséggel, a tagállamokkal és a helyi és regionális önkormányzatokkal annak érdekében, hogy gyakorlati jelentőséget kölcsönözzön az uniós polgárságnak és előmozdítsa az európai identitástudat erősítését, nem csupán Európa gazdag kulturális és nyelvi sokszínűségének, regionális kulturális örökségének és hagyományainak hangsúlyozása útján, hanem az uniós polgároknak a gyökereiket jelentő régiók és területek életében való aktívabb és teljesebb demokratikus részvétele révén is; |
| --- | --- |

59.

elkötelezett amellett, hogy együttműködjön a többi uniós intézménnyel és ügynökséggel, a tagállamokkal és a helyi és regionális önkormányzatokkal annak érdekében, hogy gyakorlati jelentőséget kölcsönözzön az uniós polgárságnak és előmozdítsa az európai identitástudat erősítését, nem csupán Európa gazdag kulturális és nyelvi sokszínűségének, regionális kulturális örökségének és hagyományainak hangsúlyozása útján, hanem az uniós polgároknak a gyökereiket jelentő régiók és területek életében való aktívabb és teljesebb demokratikus részvétele révén is;

| 60. | határozottan hisz egy a világ felé nyitott EU-ban, és ezért támogatja egy átfogó, az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartásán alapuló, az illegális bevándorlás kérdésére választ adó és a szolidaritást hangsúlyozó európai bevándorlás- és menekültügyi politika kialakításának folytatására irányuló erőfeszítéseket. Kiemeli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságú szerepet töltenek be a migrációs áramlások kezelésében és a bevándorlók integrációjának biztosításában; |
| --- | --- |

60.

határozottan hisz egy a világ felé nyitott EU-ban, és ezért támogatja egy átfogó, az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartásán alapuló, az illegális bevándorlás kérdésére választ adó és a szolidaritást hangsúlyozó európai bevándorlás- és menekültügyi politika kialakításának folytatására irányuló erőfeszítéseket. Kiemeli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságú szerepet töltenek be a migrációs áramlások kezelésében és a bevándorlók integrációjának biztosításában;

| 61. | támogatja egy szilárd polgári és büntetőjogi keret továbbfejlesztését mind az anyagi, mind pedig az eljárásjog szintjén. |
| --- | --- |

61.

támogatja egy szilárd polgári és büntetőjogi keret továbbfejlesztését mind az anyagi, mind pedig az eljárásjog szintjén.

IX.   EURÓPA A VILÁGBAN

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 62. | elismeri, hogy az európai szomszédságpolitika nagyban hozzájárul a partnerországok politikai stabilitásához és gazdasági fejlődéséhez. Elkötelezett a szomszédságpolitika szubnacionális vetületének megerősítése mellett, különösen a 2011-ben esedékes politikai felülvizsgálat fényében. Megismétli, hogy el kell mélyíteni a határokon átnyúló, régióközi és területi együttműködést, illetve a helyi és regionális szintű intézményi kapacitásbővítést a partnerországokban; |
| --- | --- |

62.

elismeri, hogy az európai szomszédságpolitika nagyban hozzájárul a partnerországok politikai stabilitásához és gazdasági fejlődéséhez. Elkötelezett a szomszédságpolitika szubnacionális vetületének megerősítése mellett, különösen a 2011-ben esedékes politikai felülvizsgálat fényében. Megismétli, hogy el kell mélyíteni a határokon átnyúló, régióközi és területi együttműködést, illetve a helyi és regionális szintű intézményi kapacitásbővítést a partnerországokban;

| 63. | úgy véli, hogy az Unió a Mediterrán Térségért sikere nagyban függ a régiók és városok bevonásától, ezért szorgalmazza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése (ARLEM) kapjon nagyobb szerepet a bevált gyakorlatok cseréjében, illetve új együttműködési projektek elindításában; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy az Unió a Mediterrán Térségért sikere nagyban függ a régiók és városok bevonásától, ezért szorgalmazza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése (ARLEM) kapjon nagyobb szerepet a bevált gyakorlatok cseréjében, illetve új együttműködési projektek elindításában;

| 64. | megismétli, hogy támogatja a keleti partnerség területi és szubnacionális vonulatának fejlesztését, és ezért bejelenti, hogy 2011 első félévében megrendezi az EU és a keleti partnerségben részt vevő helyi és regionális önkormányzatok konferenciáját; |
| --- | --- |

64.

megismétli, hogy támogatja a keleti partnerség területi és szubnacionális vonulatának fejlesztését, és ezért bejelenti, hogy 2011 első félévében megrendezi az EU és a keleti partnerségben részt vevő helyi és regionális önkormányzatok konferenciáját;

| 65. | továbbra is nyomon követi az EU bővítési folyamatát, és a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok helyi és regionális önkormányzatainak helyzetére összpontosít. A speciális munkacsoportok és konzultatív vegyes bizottságok tovább folytatják e téren végzett munkájukat, és Montenegró, Albánia vagy Szerbia esetében a tagjelölt státusz elnyerése után konzultatív vegyes bizottságok létrehozását lehetne fontolóra venni; |
| --- | --- |

65.

továbbra is nyomon követi az EU bővítési folyamatát, és a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok helyi és regionális önkormányzatainak helyzetére összpontosít. A speciális munkacsoportok és konzultatív vegyes bizottságok tovább folytatják e téren végzett munkájukat, és Montenegró, Albánia vagy Szerbia esetében a tagjelölt státusz elnyerése után konzultatív vegyes bizottságok létrehozását lehetne fontolóra venni;

| 66. | megismétli, hogy támogatja a millenniumi fejlesztési célokat. Kéri, hogy az európai fejlesztési politika felülvizsgálata és az európai konszenzus is szerepeljen a „Helyi hatóságok: a fejlesztés tevékeny szereplői” című közleményben már lefektetett irányvonalakban. Maga a közlemény kiemeli, hogy ezeken a területeken és ezekben a politikákban milyen szerepet játszanak, illetve milyen hozzáadott értékkel bírnak a szóban forgó hatóságok. A tapasztalatcsere és annak érdekében, hogy fórumot biztosítson a helyi és regionális önkormányzatoknak a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos politikai véleménynyilvánításra, az RB az Európai Bizottsággal együttműködve meg fogja rendezni a decentralizált együttműködés második kongresszusát, és útjára indítja a decentralizált együttműködés portálját. |
| --- | --- |

66.

megismétli, hogy támogatja a millenniumi fejlesztési célokat. Kéri, hogy az európai fejlesztési politika felülvizsgálata és az európai konszenzus is szerepeljen a „Helyi hatóságok: a fejlesztés tevékeny szereplői” című közleményben már lefektetett irányvonalakban. Maga a közlemény kiemeli, hogy ezeken a területeken és ezekben a politikákban milyen szerepet játszanak, illetve milyen hozzáadott értékkel bírnak a szóban forgó hatóságok. A tapasztalatcsere és annak érdekében, hogy fórumot biztosítson a helyi és regionális önkormányzatoknak a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos politikai véleménynyilvánításra, az RB az Európai Bizottsággal együttműködve meg fogja rendezni a decentralizált együttműködés második kongresszusát, és útjára indítja a decentralizált együttműködés portálját.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 2-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

(1)  Lásd az Európai Parlament 2010. október 20-i állásfoglalásának 60. pontját [Az Európai Parlament 2010. október 20-iállásfoglalása a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások (félidős jelentés)].

1

(2)  Lásd a P7_TA-PROV(2010)0442. sz. állásfoglalás 16. pontját [a fordító megjegyzése: az EP állásfoglalásában „az Európai Unió jövőbeli gazdasági növekedése” kifejezés szerepel].

2

[a fordító megjegyzése: az EP állásfoglalásában „az Európai Unió jövőbeli gazdasági növekedése” kifejezés szerepel]

---

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

87. plenáris ülés, 2010. december 1–2.

| 10.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/6

---

A Régiók Bizottsága előretekintő véleménye – Az EU 2011–2020 közötti energetikai cselekvési terve

2011/C 42/02

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | üdvözli, hogy az Európai Bizottság Energia 2020 – stratégia a versenyképes, fenntartható és biztonságos energiáért című közleményében hangsúlyt helyezett arra, hogy az önkormányzatok jelentős szerepet játszanak az innovatív integrált energetikai megoldások helyi szintű kidolgozásában, és különösen azt értékeli, hogy az Európai Bizottság elkötelezte magát az olyan kezdeményezések megerősítése mellett, mint például a Polgármesterek Szövetsége; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a közlemény nem teszi egyértelművé a régiók fontos szerepét; |
| --- | --- |

—

üdvözli, hogy az Európai Bizottság Energia 2020 – stratégia a versenyképes, fenntartható és biztonságos energiáért című közleményében hangsúlyt helyezett arra, hogy az önkormányzatok jelentős szerepet játszanak az innovatív integrált energetikai megoldások helyi szintű kidolgozásában, és különösen azt értékeli, hogy az Európai Bizottság elkötelezte magát az olyan kezdeményezések megerősítése mellett, mint például a Polgármesterek Szövetsége; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a közlemény nem teszi egyértelművé a régiók fontos szerepét;

| — | tudomásul veszi egyrészről az Energia 2020 című közleményben foglalt ambiciózus követelményeket az EU energiapolitikai célkitűzéseihez való helyi és regionális hozzájárulásokat illetően, másrészről sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem esik említés a kifejezetten a helyi és regionális fenntartható energiával kapcsolatos befektetések finanszírozását szolgáló új kötelezettségvállalásokról; |
| --- | --- |

—

tudomásul veszi egyrészről az Energia 2020 című közleményben foglalt ambiciózus követelményeket az EU energiapolitikai célkitűzéseihez való helyi és regionális hozzájárulásokat illetően, másrészről sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem esik említés a kifejezetten a helyi és regionális fenntartható energiával kapcsolatos befektetések finanszírozását szolgáló új kötelezettségvállalásokról;

| — | amellett foglal állást, hogy az energiaszükséglet csökkentése elsőbbséget élvezzen; nyomatékosan kéri – ahogy azt az Európa 2020 stratégiáról szóló 2010. júniusi állásfoglalásában az Európai Parlament is tette –, hogy célkitűzésként határozzák meg az energiafogyasztás 20 %-kal történő kötelező csökkentését 2020-ig. Ezért egyértelműen meg kell határozni a különböző fellépési szinteket, hogy garantáljuk az intézkedésekkel szembeni elkötelezettséget, valamint azok koordinációját és általános koherenciáját; |
| --- | --- |

—

amellett foglal állást, hogy az energiaszükséglet csökkentése elsőbbséget élvezzen; nyomatékosan kéri – ahogy azt az Európa 2020 stratégiáról szóló 2010. júniusi állásfoglalásában az Európai Parlament is tette –, hogy célkitűzésként határozzák meg az energiafogyasztás 20 %-kal történő kötelező csökkentését 2020-ig. Ezért egyértelműen meg kell határozni a különböző fellépési szinteket, hogy garantáljuk az intézkedésekkel szembeni elkötelezettséget, valamint azok koordinációját és általános koherenciáját;

| — | amellett foglal állást, hogy az energiapolitika az uniós költségvetés egyik fő prioritásává váljon, hogy így a kohéziós politika keretében rendelkezésre álló forrásokból nagyobb mértékben részesedhessen. A strukturális alapok eszközeinek konkrét felhasználásával kapcsolatos prioritásokat helyi és regionális szinten kell meghatározni. |
| --- | --- |

—

amellett foglal állást, hogy az energiapolitika az uniós költségvetés egyik fő prioritásává váljon, hogy így a kohéziós politika keretében rendelkezésre álló forrásokból nagyobb mértékben részesedhessen. A strukturális alapok eszközeinek konkrét felhasználásával kapcsolatos prioritásokat helyi és regionális szinten kell meghatározni.

| Előadó | : | Michel LEBRUN (BE/EPP) A francia nyelvű közösség parlamentjének tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Michel LEBRUN (BE/EPP) A francia nyelvű közösség parlamentjének tagja

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | emlékezteti az Európai Unió intézményeit arra, hogy a tagállamok lakosságának biztos, megfizethető és fenntartható hozzáférést kell biztosítani az energiához. E tekintetben – az Európa 2020 elnevezésű, a növekedést és foglalkoztatást célzó új stratégia keretében; (1) – az energiapolitika jelentősen hozzájárulhat ahhoz, hogy Európa hatékonyabban használja fel és ne merítse ki energia- és erőforrásait, kevesebb szén-dioxidot bocsásson ki, valamint biztonságosabbá és versenyképesebbé váljon; |
| --- | --- |

1.

emlékezteti az Európai Unió intézményeit arra, hogy a tagállamok lakosságának biztos, megfizethető és fenntartható hozzáférést kell biztosítani az energiához. E tekintetben – az Európa 2020 elnevezésű, a növekedést és foglalkoztatást célzó új stratégia keretében; (1) – az energiapolitika jelentősen hozzájárulhat ahhoz, hogy Európa hatékonyabban használja fel és ne merítse ki energia- és erőforrásait, kevesebb szén-dioxidot bocsásson ki, valamint biztonságosabbá és versenyképesebbé váljon;

| 2. | megerősíti, hogy a helyi és regionális szintű cselekvés elengedhetetlen e célkitűzések eléréséhez. A régiók és városok e téren betöltött központi szerepét már az Európai Bizottság és az Európai Parlament is egyértelműen elismerte; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy a helyi és regionális szintű cselekvés elengedhetetlen e célkitűzések eléréséhez. A régiók és városok e téren betöltött központi szerepét már az Európai Bizottság és az Európai Parlament is egyértelműen elismerte;

| 3. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság Energia 2020 – stratégia a versenyképes, fenntartható és biztonságos energiáért című közleményében hangsúlyt helyezett arra, hogy az önkormányzatok jelentős szerepet játszanak az innovatív integrált energetikai megoldások helyi szintű kidolgozásában, és különösen azt értékeli, hogy az Európai Bizottság elkötelezte magát az olyan kezdeményezések megerősítése mellett, mint például a Polgármesterek Szövetsége; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a közlemény nem teszi egyértelművé a régiók fontos szerepét; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság Energia 2020 – stratégia a versenyképes, fenntartható és biztonságos energiáért című közleményében hangsúlyt helyezett arra, hogy az önkormányzatok jelentős szerepet játszanak az innovatív integrált energetikai megoldások helyi szintű kidolgozásában, és különösen azt értékeli, hogy az Európai Bizottság elkötelezte magát az olyan kezdeményezések megerősítése mellett, mint például a Polgármesterek Szövetsége; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a közlemény nem teszi egyértelművé a régiók fontos szerepét;

| 4. | rámutat, hogy a közlekedés, a lakó- és középületek, valamint a közvilágítási infrastruktúra és más nyilvános infrastruktúrák – amelyek tervezése és biztosítása a helyi és regionális önkormányzatok feladata – területén jelentős szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés, a fogyasztás mérséklése és energiamegtakarítás érhető el; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy a közlekedés, a lakó- és középületek, valamint a közvilágítási infrastruktúra és más nyilvános infrastruktúrák – amelyek tervezése és biztosítása a helyi és regionális önkormányzatok feladata – területén jelentős szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés, a fogyasztás mérséklése és energiamegtakarítás érhető el;

| 5. | ezért amellett foglal állást, hogy az európai energiapolitika jövőbeli fejlesztése a tagállamok és az Európai Bizottság között nemzeti, regionális és európai szinten folytatott hatékony együttműködést helyezze előtérbe; ennek a politikának a kidolgozásától kezdve figyelembe kellene vennie a szabályozási és a pénzügyi szempontokat, valamint a fizikai és a humántőke szintjén a végrehajtásához szükséges befektetéseket; |
| --- | --- |

5.

ezért amellett foglal állást, hogy az európai energiapolitika jövőbeli fejlesztése a tagállamok és az Európai Bizottság között nemzeti, regionális és európai szinten folytatott hatékony együttműködést helyezze előtérbe; ennek a politikának a kidolgozásától kezdve figyelembe kellene vennie a szabályozási és a pénzügyi szempontokat, valamint a fizikai és a humántőke szintjén a végrehajtásához szükséges befektetéseket;

| 6. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a megújuló energiák és az energiahatékony megoldások (ki)fejlesztését támogató eszközöket helyi és regionális szinten. Ehhez megfelelő, és a helyi és regionális önkormányzatok számára hozzáférhető finanszírozást is elő kell irányozni; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a megújuló energiák és az energiahatékony megoldások (ki)fejlesztését támogató eszközöket helyi és regionális szinten. Ehhez megfelelő, és a helyi és regionális önkormányzatok számára hozzáférhető finanszírozást is elő kell irányozni;

| 7. | tudomásul veszi egyrészről az Energia 2020 című közleményben foglalt ambiciózus követelményeket az EU energiapolitikai célkitűzéseihez való helyi és regionális hozzájárulásokat illetően, másrészről sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem esik említés a kifejezetten a helyi és regionális fenntartható energiával kapcsolatos befektetések finanszírozását szolgáló új kötelezettségvállalásokról; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi egyrészről az Energia 2020 című közleményben foglalt ambiciózus követelményeket az EU energiapolitikai célkitűzéseihez való helyi és regionális hozzájárulásokat illetően, másrészről sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem esik említés a kifejezetten a helyi és regionális fenntartható energiával kapcsolatos befektetések finanszírozását szolgáló új kötelezettségvállalásokról;

| 8. | a közösségi finanszírozás kiigazítását kéri annak érdekében, hogy a megújuló energiatermelést szolgáló eszközök kifejlesztését és az energiahatékonyság javítását kiemelt feladatként kezeljék. Az energiahatékonyságot célzó programokba és intézkedésekbe befektetni hajlandó, a fenntartható energiák használatára és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére kész helyi és regionális önkormányzatok számára meg kellene könnyíteni az EBB kölcsöneihez való hozzáférést; továbbá energetikai beruházási alapot kellene létrehozni azokból a bevételekből, amelyek egy olyan, egész Európára kiterjedő, új szén-dioxid-adó bevezetéséből származnának, amelyet az üvegházhatást okozó gázok legnagyobb kibocsátóira vetnek ki; |
| --- | --- |

8.

a közösségi finanszírozás kiigazítását kéri annak érdekében, hogy a megújuló energiatermelést szolgáló eszközök kifejlesztését és az energiahatékonyság javítását kiemelt feladatként kezeljék. Az energiahatékonyságot célzó programokba és intézkedésekbe befektetni hajlandó, a fenntartható energiák használatára és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére kész helyi és regionális önkormányzatok számára meg kellene könnyíteni az EBB kölcsöneihez való hozzáférést; továbbá energetikai beruházási alapot kellene létrehozni azokból a bevételekből, amelyek egy olyan, egész Európára kiterjedő, új szén-dioxid-adó bevezetéséből származnának, amelyet az üvegházhatást okozó gázok legnagyobb kibocsátóira vetnek ki;

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

Legfontosabb üzenetek

| 9. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság felkérte, nyilvánítson véleményt a régióknak az új energiapolitikai keretben, valamint az új energiaügyi cselekvési tervben betöltendő szerepéről; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság felkérte, nyilvánítson véleményt a régióknak az új energiapolitikai keretben, valamint az új energiaügyi cselekvési tervben betöltendő szerepéről;

| 10. | hangsúlyozza, hogy olyan ambiciózus és újító európai energiastratégiát kell kidolgozni, amely lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy világelsővé váljon mind az energiahatékonyságot, mind pedig a megújulóenergia-hasznosítást célzó technológiák terén. Ennek a stratégiának magába kell foglalnia az ellátás biztonságát (amihez elengedhetetlen a diverzifikáció), a fogyasztás mérséklését, a megfizethető árakat és a környezetvédelmet. Az energiabiztonság és az éghajlatváltozás elleni küzdelem integrált megközelítésére van szükség. Döntő fontosságú, hogy az energiaárak megfizethetőek legyenek a legszegényebb polgárok számára, akik gyakran jövedelmük jelentős hányadát költik fűtésre, hűtésre, világításra és háztartási készülékekre, és hogy az energiahatékonysági programok mindenekelőtt azokra irányuljanak, akiknek erre a legnagyobb szükségük van; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy olyan ambiciózus és újító európai energiastratégiát kell kidolgozni, amely lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy világelsővé váljon mind az energiahatékonyságot, mind pedig a megújulóenergia-hasznosítást célzó technológiák terén. Ennek a stratégiának magába kell foglalnia az ellátás biztonságát (amihez elengedhetetlen a diverzifikáció), a fogyasztás mérséklését, a megfizethető árakat és a környezetvédelmet. Az energiabiztonság és az éghajlatváltozás elleni küzdelem integrált megközelítésére van szükség. Döntő fontosságú, hogy az energiaárak megfizethetőek legyenek a legszegényebb polgárok számára, akik gyakran jövedelmük jelentős hányadát költik fűtésre, hűtésre, világításra és háztartási készülékekre, és hogy az energiahatékonysági programok mindenekelőtt azokra irányuljanak, akiknek erre a legnagyobb szükségük van;

| 11. | amellett foglal állást, hogy az energiaszükséglet csökkentése elsőbbséget élvezzen, és hogy ezen a területen a politikákat valamennyi szinten megerősítsék. Nyomatékosan kéri – ahogy azt az Európa 2020 stratégiáról szóló 2010. júniusi állásfoglalásában az Európai Parlament is tette –, hogy célkitűzésként határozzák meg az energiafogyasztás 20 %-kal történő kötelező csökkentését 2020-ig, az energiafogyasztás ténylegesen csökkentése érdekében. Ezért egyértelműen meg kell határozni a különböző fellépési szinteket, hogy garantáljuk az intézkedésekkel szembeni elkötelezettséget, valamint azok koordinációját és általános koherenciáját; |
| --- | --- |

11.

amellett foglal állást, hogy az energiaszükséglet csökkentése elsőbbséget élvezzen, és hogy ezen a területen a politikákat valamennyi szinten megerősítsék. Nyomatékosan kéri – ahogy azt az Európa 2020 stratégiáról szóló 2010. júniusi állásfoglalásában az Európai Parlament is tette –, hogy célkitűzésként határozzák meg az energiafogyasztás 20 %-kal történő kötelező csökkentését 2020-ig, az energiafogyasztás ténylegesen csökkentése érdekében. Ezért egyértelműen meg kell határozni a különböző fellépési szinteket, hogy garantáljuk az intézkedésekkel szembeni elkötelezettséget, valamint azok koordinációját és általános koherenciáját;

| 12. | úgy véli, hogy az Európai Unió csak akkor tehet szert fenntartható, diverzifikált és versenyképes energiaszerkezetre, ha megerősíti az energiahatékonyság, a megújuló energiák fejlesztése, illetve az energetikai hulladékok kezelése és újrahasznosítása terén folytatott technológiai kutatásokra és innovációra fordított anyagi és pénzügyi eszközöket; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az Európai Unió csak akkor tehet szert fenntartható, diverzifikált és versenyképes energiaszerkezetre, ha megerősíti az energiahatékonyság, a megújuló energiák fejlesztése, illetve az energetikai hulladékok kezelése és újrahasznosítása terén folytatott technológiai kutatásokra és innovációra fordított anyagi és pénzügyi eszközöket;

| 13. | támogatja a II. Barroso Bizottság politikai irányvonalait, amelyek szerint „az energiaellátás biztonsága és az ellátási rendszerek megfelelő kapcsolódása kulcsfontosságú lesz a jövő növekedése szempontjából”. Ugyanakkor sajnálja, hogy ugyanez a Bizottság nem gondolkodik valódi távlatokban a foglalkoztatáson alapuló gazdaságot illetően, és túl kevéssé hangsúlyozza a régiók és a megújuló energiák szerepét; |
| --- | --- |

13.

támogatja a II. Barroso Bizottság politikai irányvonalait, amelyek szerint „az energiaellátás biztonsága és az ellátási rendszerek megfelelő kapcsolódása kulcsfontosságú lesz a jövő növekedése szempontjából”. Ugyanakkor sajnálja, hogy ugyanez a Bizottság nem gondolkodik valódi távlatokban a foglalkoztatáson alapuló gazdaságot illetően, és túl kevéssé hangsúlyozza a régiók és a megújuló energiák szerepét;

| 14. | kedvezően fogadja az Európai Bizottság arra irányuló tervét, hogy az egész európai terület számára kiépítse a villamos energia és a gáz új intelligens szuperhálózatát, mely ötvözi a hagyományos és a megújuló termelési erőforrásokat, és amely egyúttal meg kell hogy feleljen az uniós országok energiaellátásának biztosítására, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelemben elengedhetetlen kibocsátáscsökkentésre irányuló kettős célkitűzésnek; |
| --- | --- |

14.

kedvezően fogadja az Európai Bizottság arra irányuló tervét, hogy az egész európai terület számára kiépítse a villamos energia és a gáz új intelligens szuperhálózatát, mely ötvözi a hagyományos és a megújuló termelési erőforrásokat, és amely egyúttal meg kell hogy feleljen az uniós országok energiaellátásának biztosítására, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelemben elengedhetetlen kibocsátáscsökkentésre irányuló kettős célkitűzésnek;

| 15. | hangsúlyozza a tagállamok közötti szolidaritás szükségességét a külső energiapolitika megvalósítása során; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza a tagállamok közötti szolidaritás szükségességét a külső energiapolitika megvalósítása során;

| 16. | felkéri az európai intézményeket, hogy törekedjenek arra, hogy jobban egyensúlyba hozzák az EU energiaellátásának belső és külső dimenzióit, és támogassák nagyobb mértékben az energiahatékonyságra irányuló kutatásokat és azok megvalósítását, mint a harmadik országokból származó fosszilis tüzelőanyagot felhasználó közlekedési eszközökbe való beruházásokat; |
| --- | --- |

16.

felkéri az európai intézményeket, hogy törekedjenek arra, hogy jobban egyensúlyba hozzák az EU energiaellátásának belső és külső dimenzióit, és támogassák nagyobb mértékben az energiahatékonyságra irányuló kutatásokat és azok megvalósítását, mint a harmadik országokból származó fosszilis tüzelőanyagot felhasználó közlekedési eszközökbe való beruházásokat;

| 17. | megjegyzi, hogy a gáz és a villamos áram belső piaca megvalósításának, beleértve a rendszerkapcsolatok fejlesztését, továbbra is az uniós energiapolitika központi elemének kell maradnia. Ugyanakkor elismeri, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetben, ha a következő 20 évben az energiaipari vállalatok ezer milliárd eurót akarnak befektetni új generációs technológiákba és infrastruktúrákba az energiaellátás zavartalan biztosítása érdekében, egyidejűleg megvalósítva az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiaforrásokra történő átállást is, a bankoknak és egyéb pénzügyi intézményeknek meg kellene követelniük az innovatív projektek kockázatmentesítését, és azt, hogy a nemzeti kormányok, uniós szervek vagy egy energetikai beruházási alap garanciát nyújtsanak az adósságfinanszírozáshoz. Egy ilyen beruházás több ezer szakképesítést igénylő munkahelyet teremtene, és erősítené az európai vállalatok globális versenyelőnyét; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a gáz és a villamos áram belső piaca megvalósításának, beleértve a rendszerkapcsolatok fejlesztését, továbbra is az uniós energiapolitika központi elemének kell maradnia. Ugyanakkor elismeri, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetben, ha a következő 20 évben az energiaipari vállalatok ezer milliárd eurót akarnak befektetni új generációs technológiákba és infrastruktúrákba az energiaellátás zavartalan biztosítása érdekében, egyidejűleg megvalósítva az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiaforrásokra történő átállást is, a bankoknak és egyéb pénzügyi intézményeknek meg kellene követelniük az innovatív projektek kockázatmentesítését, és azt, hogy a nemzeti kormányok, uniós szervek vagy egy energetikai beruházási alap garanciát nyújtsanak az adósságfinanszírozáshoz. Egy ilyen beruházás több ezer szakképesítést igénylő munkahelyet teremtene, és erősítené az európai vállalatok globális versenyelőnyét;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az EU energiaellátása szempontjából a jövőben elsősorban a tengeri alapú energiatermelés játszik majd fontos szerepet; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az EU energiaellátása szempontjából a jövőben elsősorban a tengeri alapú energiatermelés játszik majd fontos szerepet;

| 19. | megjegyzi, hogy a napenergia a mediterrán területek első számú megújuló energiaforrása, a benne rejlő lehetőségek világviszonylatban is kiemelkedők. Ebből adódóan a napenergia-termelésnek a jövőben jelentős szerepe lesz az EU energiaellátásában; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy a napenergia a mediterrán területek első számú megújuló energiaforrása, a benne rejlő lehetőségek világviszonylatban is kiemelkedők. Ebből adódóan a napenergia-termelésnek a jövőben jelentős szerepe lesz az EU energiaellátásában;

| 20. | emlékeztet arra, hogy a 20–20–20-as célkitűzéseknek megfelelő energiamegtakarításhoz jelentős beruházásokra van szükség olyan ágazatokban, mint az ipar, a közlekedés, a telekommunikáció, a lakásépítés, valamint a köz- és kereskedelmi épületek karbantartása. A területi önkormányzatok egyébként az épületekre és a közlekedési eszközökre, valamint a területrendezésre vonatkozó energiahatékonyság terén tudnak a legfőképpen hozzájárulni az energiaellátás problémájának megoldásához, mivel az energiaigény csökkenése az ellátást biztosító harmadik országokkal szembeni függésből eredő politikai sebezhetőség csökkenésével is jár; emlékeztet továbbá arra, hogy egy energiaszolgáltató vállalatokból álló stabil ágazat megteremtésének fontos szerepe lehet abban, hogy az állami és a magánszektorban is takarékossági, hatékonyságnövelő és az energiaforrások diverzifikálására irányuló beruházások történjenek; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy a 20–20–20-as célkitűzéseknek megfelelő energiamegtakarításhoz jelentős beruházásokra van szükség olyan ágazatokban, mint az ipar, a közlekedés, a telekommunikáció, a lakásépítés, valamint a köz- és kereskedelmi épületek karbantartása. A területi önkormányzatok egyébként az épületekre és a közlekedési eszközökre, valamint a területrendezésre vonatkozó energiahatékonyság terén tudnak a legfőképpen hozzájárulni az energiaellátás problémájának megoldásához, mivel az energiaigény csökkenése az ellátást biztosító harmadik országokkal szembeni függésből eredő politikai sebezhetőség csökkenésével is jár; emlékeztet továbbá arra, hogy egy energiaszolgáltató vállalatokból álló stabil ágazat megteremtésének fontos szerepe lehet abban, hogy az állami és a magánszektorban is takarékossági, hatékonyságnövelő és az energiaforrások diverzifikálására irányuló beruházások történjenek;

| 21. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg a lehetőséget arra irányuló célkitűzések bevezetésére, hogy az épületek felújítási aránya évről évre növekedjen, megállapítva az épületek energiaosztályozásának minimumértékeit. Továbbá egy olyan képzési stratégiára kellene összpontosítani, amely biztosítja, hogy az építőipari ágazatban foglalkoztatott munkaerő képes legyen az energiahatékonyságot célzó műveletek végrehajtására, illetve képesített szakértők álljanak rendelkezésre az energiaauditok lebonyolításához. Emellett törekedni kellene az épületek energiatanúsítási eljárásainak a tagállamok közti harmonizálására; |
| --- | --- |

21.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg a lehetőséget arra irányuló célkitűzések bevezetésére, hogy az épületek felújítási aránya évről évre növekedjen, megállapítva az épületek energiaosztályozásának minimumértékeit. Továbbá egy olyan képzési stratégiára kellene összpontosítani, amely biztosítja, hogy az építőipari ágazatban foglalkoztatott munkaerő képes legyen az energiahatékonyságot célzó műveletek végrehajtására, illetve képesített szakértők álljanak rendelkezésre az energiaauditok lebonyolításához. Emellett törekedni kellene az épületek energiatanúsítási eljárásainak a tagállamok közti harmonizálására;

| 22. | nyomatékosan kijelenti, hogy továbbra is az energiához kapcsolódó alapkutatásnak – amely kulcsa a csúcstechnológiák kifejlesztésének a megújuló energiatermelés és az energiamegtakarítás területén – kell az európai energiaügyi cselekvési terv középpontjában állnia. Az Európai Uniónak biztosítania kellene, hogy valamennyi, e területen előrelépést hozni képes projekt elegendő támogatáshoz férhessen hozzá; |
| --- | --- |

22.

nyomatékosan kijelenti, hogy továbbra is az energiához kapcsolódó alapkutatásnak – amely kulcsa a csúcstechnológiák kifejlesztésének a megújuló energiatermelés és az energiamegtakarítás területén – kell az európai energiaügyi cselekvési terv középpontjában állnia. Az Európai Uniónak biztosítania kellene, hogy valamennyi, e területen előrelépést hozni képes projekt elegendő támogatáshoz férhessen hozzá;

| 23. | amellett foglal állást, hogy az energiapolitika az uniós költségvetés egyik fő prioritásává váljon, és így a kohéziós politika keretében rendelkezésre álló forrásokból nagyobb mértékben részesedhessen. A strukturális alapok eszközeinek konkrét felhasználásával kapcsolatos prioritásokat helyi és regionális szinten kell meghatározni. Ehhez kapcsolódóan a Régiók Bizottsága üdvözli és támogatja, hogy az Európai Bizottság elő kívánja mozdítani a helyi energetikai megoldásokat, és folytatni óhajtja az „intelligens városok” kezdeményezést olyan „tiszta” beruházások támogatása érdekében, amelyek célja az energiahatékonyság fokozása és az éghajlatváltozás hatásainak a fenntartható energia területén végrehajtott helyi intelligens politikák révén való csökkentése. Felkéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki speciális decentralizált pénzügyi eszközöket e célkitűzés támogatására. Ennek kapcsán biztosítani szükséges, hogy az „intelligens városok” kezdeményezés a lehető legtöbb agglomerációnak kedvezhessen; |
| --- | --- |

23.

amellett foglal állást, hogy az energiapolitika az uniós költségvetés egyik fő prioritásává váljon, és így a kohéziós politika keretében rendelkezésre álló forrásokból nagyobb mértékben részesedhessen. A strukturális alapok eszközeinek konkrét felhasználásával kapcsolatos prioritásokat helyi és regionális szinten kell meghatározni. Ehhez kapcsolódóan a Régiók Bizottsága üdvözli és támogatja, hogy az Európai Bizottság elő kívánja mozdítani a helyi energetikai megoldásokat, és folytatni óhajtja az „intelligens városok” kezdeményezést olyan „tiszta” beruházások támogatása érdekében, amelyek célja az energiahatékonyság fokozása és az éghajlatváltozás hatásainak a fenntartható energia területén végrehajtott helyi intelligens politikák révén való csökkentése. Felkéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki speciális decentralizált pénzügyi eszközöket e célkitűzés támogatására. Ennek kapcsán biztosítani szükséges, hogy az „intelligens városok” kezdeményezés a lehető legtöbb agglomerációnak kedvezhessen;

| 24. | úgy véli, hogy a 2011–2020-as energiastratégiának nagyobb figyelmet kellene fordítania a hőenergiára (fűtés és hűtés), mivel ez alapvető szerepet játszik az EU energiamérlegében, és jelentős potenciállal rendelkezik az energiahatékonyság terén. A fűtés az egyik leghatékonyabb tényező egyrészt a megújuló energiaforrások energiaszerkezetbe való bevezetésének, másrészt a hőenergia-termelés hatékonysága javításának tekintetében is; emellett támogatni kellene a hőenergia központosított termelését és elosztását az ennek bevezetését elősegítő új, összehangolt jogszabályok révén; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a 2011–2020-as energiastratégiának nagyobb figyelmet kellene fordítania a hőenergiára (fűtés és hűtés), mivel ez alapvető szerepet játszik az EU energiamérlegében, és jelentős potenciállal rendelkezik az energiahatékonyság terén. A fűtés az egyik leghatékonyabb tényező egyrészt a megújuló energiaforrások energiaszerkezetbe való bevezetésének, másrészt a hőenergia-termelés hatékonysága javításának tekintetében is; emellett támogatni kellene a hőenergia központosított termelését és elosztását az ennek bevezetését elősegítő új, összehangolt jogszabályok révén;

| 25. | kéri az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul tanulmányozzon olyan stratégiai jelentőségű kérdéseket, mint a hatékonyabb tarifális mutatókat biztosító eszközök és intézkedések alkalmazása, és ösztönözze az energiatakarékosságot, az energia intelligens felhasználását, illetve a felhasználók részéről a megújuló energiákra való átállást, mindezt pedig a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszere révén, az energia megadóztatásán keresztül és a hagyományos tüzelőanyagok után nyújtott támogatások megszüntetése útján; |
| --- | --- |

25.

kéri az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul tanulmányozzon olyan stratégiai jelentőségű kérdéseket, mint a hatékonyabb tarifális mutatókat biztosító eszközök és intézkedések alkalmazása, és ösztönözze az energiatakarékosságot, az energia intelligens felhasználását, illetve a felhasználók részéről a megújuló energiákra való átállást, mindezt pedig a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszere révén, az energia megadóztatásán keresztül és a hagyományos tüzelőanyagok után nyújtott támogatások megszüntetése útján;

| 26. | arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy fejlesszen ki olyan eszközöket, amelyek lehetővé tennék az állami hatóságok és befektetők számára az energiahatékonyságba és megújuló energiába történő beruházások kedvező külső hatásának pénzügyi hasznosítását. Ezt energiamegtakarítási tanúsítványok, illetve olyan egyéb piacalapú eszközök széles körű használatával lehetne elérni, amelyek felértékelnék az ilyen technológiák pozitív hatását; |
| --- | --- |

26.

arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy fejlesszen ki olyan eszközöket, amelyek lehetővé tennék az állami hatóságok és befektetők számára az energiahatékonyságba és megújuló energiába történő beruházások kedvező külső hatásának pénzügyi hasznosítását. Ezt energiamegtakarítási tanúsítványok, illetve olyan egyéb piacalapú eszközök széles körű használatával lehetne elérni, amelyek felértékelnék az ilyen technológiák pozitív hatását;

| 27. | megismétli (2) az RB egy korábbi véleményében e területre vonatkozóan javasoltakat azzal kapcsolatban, hogy a nagyobb hatékonyság érdekében és – amennyiben lehetséges – az energiafelhasználás csökkentése céljából el kellene kerülni az energiafelhasználást támogató mechanizmusoknak az erőteljes ösztönző intézkedések kárára történő alkalmazását; |
| --- | --- |

27.

megismétli (2) az RB egy korábbi véleményében e területre vonatkozóan javasoltakat azzal kapcsolatban, hogy a nagyobb hatékonyság érdekében és – amennyiben lehetséges – az energiafelhasználás csökkentése céljából el kellene kerülni az energiafelhasználást támogató mechanizmusoknak az erőteljes ösztönző intézkedések kárára történő alkalmazását;

| 28. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket nemzeti szinten, hogy az energiapiacon végre lehessen hajtani az intézkedések harmadik csomagját. A megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság, és különösen az európai stratégiai energiatechnológiai terv területén elfogadott intézkedések végrehajtása az első szükséges lépések ahhoz, hogy elérjük az ambiciózus 20-20-20 célkitűzést, mivel a jogszabályok alkalmazása stabil környezetet teremt majd a vállalatok számára beruházásaik és tevékenységeik eltervezéséhez; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket nemzeti szinten, hogy az energiapiacon végre lehessen hajtani az intézkedések harmadik csomagját. A megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság, és különösen az európai stratégiai energiatechnológiai terv területén elfogadott intézkedések végrehajtása az első szükséges lépések ahhoz, hogy elérjük az ambiciózus 20-20-20 célkitűzést, mivel a jogszabályok alkalmazása stabil környezetet teremt majd a vállalatok számára beruházásaik és tevékenységeik eltervezéséhez;

| 29. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a versenyképes és hatékony belső energiapiac megléte elengedhetetlen ahhoz, hogy hosszú távon meg lehessen valósítani az EU energia- és éghajlatügyi célkitűzéseit. Hatékonyabb szabályozó intézkedések, a megújuló energiák fejlesztésének kedvező, stabil jogi keret, átláthatóbb, olcsóbb és a megújuló energiák tekintetében hozzáférhetőbb szabályok és adminisztratív eljárások és a fogyasztóknak az energiaügy területére vonatkozó, teljes körű, pontos és megbízható tájékoztatáshoz való egyszerű és közvetlen hozzáférése és a hatékony energiafelhasználást célzó lakossági képzés ösztönzése révén, valamint a szállítórendszerek üzemeltetőinek teljes függetlenségét szavatolva valósítható meg egy ilyen piac. A Régiók Bizottsága kéri, hogy a belső piac valamennyi szereplőjével szembeni egyenlő elbánás elvét az energiapolitika fontos irányvonalaként erősítsék meg. Az átláthatóság és a piacnyitás követelményeinek megfelelően a nyersanyagokat mindenki számára szabadon és egyenlő feltételek mellett hozzáférhetővé kellene tenni az európai piacon; |
| --- | --- |

29.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a versenyképes és hatékony belső energiapiac megléte elengedhetetlen ahhoz, hogy hosszú távon meg lehessen valósítani az EU energia- és éghajlatügyi célkitűzéseit. Hatékonyabb szabályozó intézkedések, a megújuló energiák fejlesztésének kedvező, stabil jogi keret, átláthatóbb, olcsóbb és a megújuló energiák tekintetében hozzáférhetőbb szabályok és adminisztratív eljárások és a fogyasztóknak az energiaügy területére vonatkozó, teljes körű, pontos és megbízható tájékoztatáshoz való egyszerű és közvetlen hozzáférése és a hatékony energiafelhasználást célzó lakossági képzés ösztönzése révén, valamint a szállítórendszerek üzemeltetőinek teljes függetlenségét szavatolva valósítható meg egy ilyen piac. A Régiók Bizottsága kéri, hogy a belső piac valamennyi szereplőjével szembeni egyenlő elbánás elvét az energiapolitika fontos irányvonalaként erősítsék meg. Az átláthatóság és a piacnyitás követelményeinek megfelelően a nyersanyagokat mindenki számára szabadon és egyenlő feltételek mellett hozzáférhetővé kellene tenni az európai piacon;

| 30. | felhívja a figyelmet a gazdaságélénkítő tervek és az energiahatékonyságba és a megújuló energiákba történő beruházások közötti szoros kapcsolódásra a jelenlegi kettős – gazdasági és környezeti – válság összefüggésében. A források hatékonyabb felhasználásához kapcsolódó kérdések – beleértve az energiát és a zöld technológiákat – így szinergiára lépnek a „versenyképesebb, összekapcsoltabb és környezetbarátabb gazdaság” mellett állást foglaló Európa 2020 stratégia által meghatározott célkitűzésekkel, az európai éghajlatügyi politikai kerettel, valamint az Európa energetikai függetlenségének megerősítése érdekében tett erőfeszítésekkel; |
| --- | --- |

30.

felhívja a figyelmet a gazdaságélénkítő tervek és az energiahatékonyságba és a megújuló energiákba történő beruházások közötti szoros kapcsolódásra a jelenlegi kettős – gazdasági és környezeti – válság összefüggésében. A források hatékonyabb felhasználásához kapcsolódó kérdések – beleértve az energiát és a zöld technológiákat – így szinergiára lépnek a „versenyképesebb, összekapcsoltabb és környezetbarátabb gazdaság” mellett állást foglaló Európa 2020 stratégia által meghatározott célkitűzésekkel, az európai éghajlatügyi politikai kerettel, valamint az Európa energetikai függetlenségének megerősítése érdekében tett erőfeszítésekkel;

| 31. | üdvözli az Európai Unió által az európai piacon elérhető energiafogyasztó termékek és szolgáltatások szabványosítása terén tett számottevő előrelépést, és arra kéri az EU-t, hogy kitartóan haladjon tovább ezen az úton, a lehető legmagasabb követelményeket támasztva az energiatakarékosság, valamint az energetikai hatékonyság és teljesítmény tekintetében; |
| --- | --- |

31.

üdvözli az Európai Unió által az európai piacon elérhető energiafogyasztó termékek és szolgáltatások szabványosítása terén tett számottevő előrelépést, és arra kéri az EU-t, hogy kitartóan haladjon tovább ezen az úton, a lehető legmagasabb követelményeket támasztva az energiatakarékosság, valamint az energetikai hatékonyság és teljesítmény tekintetében;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a hatékony (hibrid, elektromos stb.) járművek – valamennyi jelenlegi hátrányuk ellenére – megfelelnek azon mobilitási követelmények többségének, amelyeket jelenleg a benzines és a dízel gépkocsik elégítenek ki, és ezenkívül a következő előnyöket nyújtják az EU energiapolitikájának sarokkövei tekintetében: energiamegtakarítás, az energiafüggőség csökkenése, a szennyezőanyagok kibocsátásának csökkenése, az elektromos rendszer hatékonyságának növekedése, a zajszint csökkenése stb. Ezzel összefüggésben az RB szükségesnek tartja a tömegközlekedés, mindenekelőtt a vasút (nagy sebességű és elővárosi vonatok) támogatását; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a hatékony (hibrid, elektromos stb.) járművek – valamennyi jelenlegi hátrányuk ellenére – megfelelnek azon mobilitási követelmények többségének, amelyeket jelenleg a benzines és a dízel gépkocsik elégítenek ki, és ezenkívül a következő előnyöket nyújtják az EU energiapolitikájának sarokkövei tekintetében: energiamegtakarítás, az energiafüggőség csökkenése, a szennyezőanyagok kibocsátásának csökkenése, az elektromos rendszer hatékonyságának növekedése, a zajszint csökkenése stb. Ezzel összefüggésben az RB szükségesnek tartja a tömegközlekedés, mindenekelőtt a vasút (nagy sebességű és elővárosi vonatok) támogatását;

| 33. | megállapítja, hogy e célkitűzések összességének a megvalósításához valamennyi szint – európai, nemzeti, regionális és helyi – összehangolt erőfeszítésére van szükség. Európa csak együttes fellépés révén valósíthatja meg a fenntarthatóságról, a versenyképességről és az energiaellátás biztonságról szóló célkitűzéseit; |
| --- | --- |

33.

megállapítja, hogy e célkitűzések összességének a megvalósításához valamennyi szint – európai, nemzeti, regionális és helyi – összehangolt erőfeszítésére van szükség. Európa csak együttes fellépés révén valósíthatja meg a fenntarthatóságról, a versenyképességről és az energiaellátás biztonságról szóló célkitűzéseit;

| 34. | azt szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság által előterjesztendő energetikai cselekvési terv tartalmazzon olyan kezdeti energiapolitikai felvetéseket is, amelyek már túlmutatnak 2020-on, mindezt globális perspektívából, az összes rendelkezésre álló (hagyományos, nukleáris és megújuló) energiaforrásra kiterjedően; |
| --- | --- |

34.

azt szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság által előterjesztendő energetikai cselekvési terv tartalmazzon olyan kezdeti energiapolitikai felvetéseket is, amelyek már túlmutatnak 2020-on, mindezt globális perspektívából, az összes rendelkezésre álló (hagyományos, nukleáris és megújuló) energiaforrásra kiterjedően;

A helyi és regionális önkormányzatok szerepe

| 35. | emlékezteti az Európai Unió intézményeit a helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságú szerepére a jövőbeli európai energiapolitika megvalósításában, mivel számos, a tervezéshez és területkezeléshez, az engedélyezéshez, a beruházásokhoz, a közbeszerzésekhez, a termeléshez és a fogyasztáshoz kapcsolódó tevékenység felelőseként, továbbá a fogyasztókhoz való közelségük révén kiemelkedő szerepet töltenek be az energiaügy területén. Emellett a közlekedésnek, a lakó- és középületeknek, valamint a közvilágítási infrastruktúrának a helyi és regionális önkormányzatok által tervezett és biztosított területén CO2-kibocsátáscsökkentés és jelentős energiamegtakarítás érhető el; |
| --- | --- |

35.

emlékezteti az Európai Unió intézményeit a helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságú szerepére a jövőbeli európai energiapolitika megvalósításában, mivel számos, a tervezéshez és területkezeléshez, az engedélyezéshez, a beruházásokhoz, a közbeszerzésekhez, a termeléshez és a fogyasztáshoz kapcsolódó tevékenység felelőseként, továbbá a fogyasztókhoz való közelségük révén kiemelkedő szerepet töltenek be az energiaügy területén. Emellett a közlekedésnek, a lakó- és középületeknek, valamint a közvilágítási infrastruktúrának a helyi és regionális önkormányzatok által tervezett és biztosított területén CO2-kibocsátáscsökkentés és jelentős energiamegtakarítás érhető el;

| 36. | kéri, hogy a helyi és regionális sajátosságokat is figyelembe véve készüljön átfogó hatásvizsgálat valamennyi jövőbeli közösségi energiaügyi intézkedés esetleges gazdasági következményeiről és pénzügyi, valamint adminisztratív költségeiről; |
| --- | --- |

36.

kéri, hogy a helyi és regionális sajátosságokat is figyelembe véve készüljön átfogó hatásvizsgálat valamennyi jövőbeli közösségi energiaügyi intézkedés esetleges gazdasági következményeiről és pénzügyi, valamint adminisztratív költségeiről;

| 37. | megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok vezető szerepet játszanak mind az egyéni magatartási formák megváltoztatásának ösztönzésében – ami elengedhetetlen feltétele az energiahatékonysági célkitűzés elérésének –, mind pedig azoknak az intézkedéseknek és projekteknek az elindításában és támogatásában, amelyeket helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi szinten kezdeményeznek azzal a céllal, hogy teljesüljön az energiahatékonyság javításának, a környezetvédelemnek és az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek a célkitűzése. A helyi és regionális önkormányzatoknak e kiemelkedő szerepét már az Európai Bizottság és az Európai Parlament is egyértelműen elismerte; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok vezető szerepet játszanak mind az egyéni magatartási formák megváltoztatásának ösztönzésében – ami elengedhetetlen feltétele az energiahatékonysági célkitűzés elérésének –, mind pedig azoknak az intézkedéseknek és projekteknek az elindításában és támogatásában, amelyeket helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi szinten kezdeményeznek azzal a céllal, hogy teljesüljön az energiahatékonyság javításának, a környezetvédelemnek és az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek a célkitűzése. A helyi és regionális önkormányzatoknak e kiemelkedő szerepét már az Európai Bizottság és az Európai Parlament is egyértelműen elismerte;

| 38. | utal arra, hogy a helyi és a regionális szint nagyobb szerepet vállalhatna az energiatermelési kapacitás megújuló energiaforrásokra és intelligens energetikai hálózatokra alapozott fejlesztéséből, anélkül, hogy ezáltal megkérdőjeleződne a hálózatokba és ezek összekötésébe történő tagállami infrastrukturális beruházások kulcsfontosságú szerepe. A közösségek, a helyi és regionális önkormányzatok és az energiaipari vállalatok együttes munkájára van szükség a helyi energiatervek kidolgozásához és megvalósításához. Ennek részét kell hogy képezze az energiaipari vállalatok által tárolt adatokhoz való jobb hozzáférés, valamint az intelligens fogyasztásmérők segítségével megvalósított valós idejű figyelemmel kísérés is; |
| --- | --- |

38.

utal arra, hogy a helyi és a regionális szint nagyobb szerepet vállalhatna az energiatermelési kapacitás megújuló energiaforrásokra és intelligens energetikai hálózatokra alapozott fejlesztéséből, anélkül, hogy ezáltal megkérdőjeleződne a hálózatokba és ezek összekötésébe történő tagállami infrastrukturális beruházások kulcsfontosságú szerepe. A közösségek, a helyi és regionális önkormányzatok és az energiaipari vállalatok együttes munkájára van szükség a helyi energiatervek kidolgozásához és megvalósításához. Ennek részét kell hogy képezze az energiaipari vállalatok által tárolt adatokhoz való jobb hozzáférés, valamint az intelligens fogyasztásmérők segítségével megvalósított valós idejű figyelemmel kísérés is;

| 39. | ezért a helyi és regionális önkormányzatokat olyan partnereknek kell tekinteni, akik segítenek e létfontosságú menetrend terjesztésében és megvalósításában, és a megvalósított projektek minőségbiztosításának kulcsfontosságú szereplői, nem pedig az ambiciózus jogszabályok gyors végrehajtását akadályozó elemek; |
| --- | --- |

39.

ezért a helyi és regionális önkormányzatokat olyan partnereknek kell tekinteni, akik segítenek e létfontosságú menetrend terjesztésében és megvalósításában, és a megvalósított projektek minőségbiztosításának kulcsfontosságú szereplői, nem pedig az ambiciózus jogszabályok gyors végrehajtását akadályozó elemek;

| 40. | felhívja a figyelmet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok olyan intézkedéseket és kezdeményezéseket indítottak már útnak, amelyek hozzájárulnak majd a környezetvédelemre és az éghajlatváltozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós politikai célkitűzések megvalósításához. Ennek keretében ki kell emelni a Polgármesterek Szövetségének vezető szerepét az energiaügy iránti nyilvános érdeklődés felkeltésében és az egyéni magatartásformák megváltozásának ösztönzésében, emellett pedig rá kell mutatni a tájékoztatási és együttműködési hálózatok létrehozására is, amelyek a Szövetséghez csatlakozott városokat és közösségeket fogják össze; |
| --- | --- |

40.

felhívja a figyelmet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok olyan intézkedéseket és kezdeményezéseket indítottak már útnak, amelyek hozzájárulnak majd a környezetvédelemre és az éghajlatváltozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós politikai célkitűzések megvalósításához. Ennek keretében ki kell emelni a Polgármesterek Szövetségének vezető szerepét az energiaügy iránti nyilvános érdeklődés felkeltésében és az egyéni magatartásformák megváltozásának ösztönzésében, emellett pedig rá kell mutatni a tájékoztatási és együttműködési hálózatok létrehozására is, amelyek a Szövetséghez csatlakozott városokat és közösségeket fogják össze;

| 41. | ennek keretében felkéri az energiahatékonyság területén és a megújuló energiaforrások termelési struktúráinak fejlesztésében vezető szerepet játszó helyi és regionális önkormányzatokat, hogy erősítsék a kommunikációt és az együttműködést társszerveikkel. Bátorítani kellene a Szövetség kiterjesztését a részvételben érdekelt valamennyi városi és vidéki helyi közösségre, ezenkívül az interregionális, nemzeti vagy nemzetközi együttműködés valamennyi olyan formáját ösztönözni kellene, amely részt venne ebben a közös erőfeszítésben; |
| --- | --- |

41.

ennek keretében felkéri az energiahatékonyság területén és a megújuló energiaforrások termelési struktúráinak fejlesztésében vezető szerepet játszó helyi és regionális önkormányzatokat, hogy erősítsék a kommunikációt és az együttműködést társszerveikkel. Bátorítani kellene a Szövetség kiterjesztését a részvételben érdekelt valamennyi városi és vidéki helyi közösségre, ezenkívül az interregionális, nemzeti vagy nemzetközi együttműködés valamennyi olyan formáját ösztönözni kellene, amely részt venne ebben a közös erőfeszítésben;

| 42. | üdvözli az Európai Bizottság szándékát, hogy az energiahatékonyság javítását célzó környezetbarát beruházások támogatása érdekében ösztönözni kívánja a helyi energetikai megoldásokat, valamint hogy egy másik projektet, az „intelligens városok” kezdeményezést is tovább kívánja fejleszteni. Erre az előrelépésre elsősorban az Európai Bizottság által a kapcsolt energiatermelés és a megújuló energiák, valamint a városi távfűtési és hűtési hálózatok, továbbá az elosztott villamosenergia-termelés kínálta lehetőségek – amelyek ehhez a fajta technológiához és a megújuló energiaforrások (biomassza stb.) alkalmazásához kapcsolódnak – kihasználásához nyújtott segítség révén kerülhetne sor. E célkitűzés támogatása érdekében a Régiók Bizottsága felkéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki konkrét decentralizált pénzügyi eszközöket; |
| --- | --- |

42.

üdvözli az Európai Bizottság szándékát, hogy az energiahatékonyság javítását célzó környezetbarát beruházások támogatása érdekében ösztönözni kívánja a helyi energetikai megoldásokat, valamint hogy egy másik projektet, az „intelligens városok” kezdeményezést is tovább kívánja fejleszteni. Erre az előrelépésre elsősorban az Európai Bizottság által a kapcsolt energiatermelés és a megújuló energiák, valamint a városi távfűtési és hűtési hálózatok, továbbá az elosztott villamosenergia-termelés kínálta lehetőségek – amelyek ehhez a fajta technológiához és a megújuló energiaforrások (biomassza stb.) alkalmazásához kapcsolódnak – kihasználásához nyújtott segítség révén kerülhetne sor. E célkitűzés támogatása érdekében a Régiók Bizottsága felkéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki konkrét decentralizált pénzügyi eszközöket;

| 43. | hangsúlyozni kívánja, hogy az európai hatóságoknak kellően hosszú időt kellene biztosítaniuk a helyi és regionális önkormányzatok számára azon intézkedések végrehajtására, amelyeket az EU az energetikai hatékonyságot és teljesítményt illetően bevezethet, és hogy garantálni kell az előterjesztett projektek minőségét; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozni kívánja, hogy az európai hatóságoknak kellően hosszú időt kellene biztosítaniuk a helyi és regionális önkormányzatok számára azon intézkedések végrehajtására, amelyeket az EU az energetikai hatékonyságot és teljesítményt illetően bevezethet, és hogy garantálni kell az előterjesztett projektek minőségét;

| 44. | kéri, hogy tekintettel az energiahatékonysághoz és az energiaügyhöz kötődő elvárások teljesítése terén játszott helyi és regionális önkormányzati szerep jelentőségére, a fenntartható energiákba való beruházás területén kifejtett területi önkormányzati erőfeszítések támogatására több és hatékonyabb pénzügyi eszközt irányozzanak elő közösségi szinten. Így lehetővé válna a nemzeti szinten igen gyakran tovább élő olyan nehézségek megoldása, mint pl. a rendelkezésre álló forrásoknak a túlzottan szigorú szabályozás miatti gyenge kihasználtsága, vagy a helyi szereplőknek a felajánlott finanszírozási lehetőségekre vonatkozó hiányos tájékozottsága; |
| --- | --- |

44.

kéri, hogy tekintettel az energiahatékonysághoz és az energiaügyhöz kötődő elvárások teljesítése terén játszott helyi és regionális önkormányzati szerep jelentőségére, a fenntartható energiákba való beruházás területén kifejtett területi önkormányzati erőfeszítések támogatására több és hatékonyabb pénzügyi eszközt irányozzanak elő közösségi szinten. Így lehetővé válna a nemzeti szinten igen gyakran tovább élő olyan nehézségek megoldása, mint pl. a rendelkezésre álló forrásoknak a túlzottan szigorú szabályozás miatti gyenge kihasználtsága, vagy a helyi szereplőknek a felajánlott finanszírozási lehetőségekre vonatkozó hiányos tájékozottsága;

| 45. | megismétli az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek 2012 utáni kereskedelmi rendszeréről szóló, korábbi RB-s vélemény álláspontját, amely szerint e rendszer bevételeinek több mint egyharmadát az energiahatékonyságot elősegítő nagyszabású helyi és regionális beruházásokra, valamint a saját megújuló forrásokra alapozott ellátásra kellene fordítani; |
| --- | --- |

45.

megismétli az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek 2012 utáni kereskedelmi rendszeréről szóló, korábbi RB-s vélemény álláspontját, amely szerint e rendszer bevételeinek több mint egyharmadát az energiahatékonyságot elősegítő nagyszabású helyi és regionális beruházásokra, valamint a saját megújuló forrásokra alapozott ellátásra kellene fordítani;

| 46. | üdvözli egyébként a 663/2009/EK rendelet II. fejezetében szereplő fel nem használt előirányzatok újrafelosztását, amelyek immáron a helyi és regionális önkormányzatok rendelkezésére fognak állni, hogy a fenntartható energiára vonatkozó projektek keretében finanszírozhatók legyenek azok az intézkedések, amelyek gyors, mérhető és jelentős hatást gyakorolnak az EU gazdasági fellendülésére, az energiabiztonság megerősítésére, valamint az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére. Ennek keretében támogatja egy állandó pénzügyi eszköz létrehozását, mely lehetővé teszi az energiahatékonysággal és a megújuló energiákkal kapcsolatos projektek fejlesztését, és ezeken a területeken megkönnyíti a beruházások települési, helyi és regionális hatóságok általi finanszírozását, segítve így a kisméretű, elszigetelt és sérülékeny – pl. a legkülső régiókban található – energiarendszerek erőteljes külső függésének mérséklését; |
| --- | --- |

46.

üdvözli egyébként a 663/2009/EK rendelet II. fejezetében szereplő fel nem használt előirányzatok újrafelosztását, amelyek immáron a helyi és regionális önkormányzatok rendelkezésére fognak állni, hogy a fenntartható energiára vonatkozó projektek keretében finanszírozhatók legyenek azok az intézkedések, amelyek gyors, mérhető és jelentős hatást gyakorolnak az EU gazdasági fellendülésére, az energiabiztonság megerősítésére, valamint az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére. Ennek keretében támogatja egy állandó pénzügyi eszköz létrehozását, mely lehetővé teszi az energiahatékonysággal és a megújuló energiákkal kapcsolatos projektek fejlesztését, és ezeken a területeken megkönnyíti a beruházások települési, helyi és regionális hatóságok általi finanszírozását, segítve így a kisméretű, elszigetelt és sérülékeny – pl. a legkülső régiókban található – energiarendszerek erőteljes külső függésének mérséklését;

| 47. | javasolja, hogy részlegesen kompenzálják a megújuló energiaforrások magasabb költségeit, egyrészt a hagyományos energiaforrásoknak nyújtott támogatásoknak az európai energiapiac jelenlegi liberalizációjával összefüggő, elegendő időn át végzett, fokozatos felülvizsgálatával, másrészt az energiaellátó vállalatokba történő állami beruházásokon keresztül (köz- és magánszféra közötti partnerségek). Ez jótékony hatással járna a kkv-k bevonására, valamint a helyi és regionális szintű növekedésre és foglalkoztatásra is – amint azt az Európa 2020 stratégia is megállapítja egyébként, és aminek hozzá kell járulnia a gazdasági fellendüléshez. Mindeközben jelentős különbségek mutatkoznak az egyes tagállamok között a megújuló forrásokból származó energiának a hálózatokhoz való hozzáférése tekintetében, ezért erőfeszítéseket kellene tenni a legjobb gyakorlatok követésére; |
| --- | --- |

47.

javasolja, hogy részlegesen kompenzálják a megújuló energiaforrások magasabb költségeit, egyrészt a hagyományos energiaforrásoknak nyújtott támogatásoknak az európai energiapiac jelenlegi liberalizációjával összefüggő, elegendő időn át végzett, fokozatos felülvizsgálatával, másrészt az energiaellátó vállalatokba történő állami beruházásokon keresztül (köz- és magánszféra közötti partnerségek). Ez jótékony hatással járna a kkv-k bevonására, valamint a helyi és regionális szintű növekedésre és foglalkoztatásra is – amint azt az Európa 2020 stratégia is megállapítja egyébként, és aminek hozzá kell járulnia a gazdasági fellendüléshez. Mindeközben jelentős különbségek mutatkoznak az egyes tagállamok között a megújuló forrásokból származó energiának a hálózatokhoz való hozzáférése tekintetében, ezért erőfeszítéseket kellene tenni a legjobb gyakorlatok követésére;

| 48. | javasolja, hogy a strukturális alapok elsődleges célkitűzéseinek vagy az energetikai beruházási alapoknak a formájában dolgozzanak ki új eszközöket, amelyek helyi és regionális szinten nyújtanának közvetlen hiteleket és szélesebb körű jogosultsági körre vonatkozó támogatásokat energiahatékonysági és decentralizált energia-előállítási projektekre, valamint energiaipari vállalatok adósságfinanszírozásának jegyzésére az elektromos áram, a fűtés és hűtés termelése során alkalmazandó, alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba való beruházások elősegítésére; |
| --- | --- |

48.

javasolja, hogy a strukturális alapok elsődleges célkitűzéseinek vagy az energetikai beruházási alapoknak a formájában dolgozzanak ki új eszközöket, amelyek helyi és regionális szinten nyújtanának közvetlen hiteleket és szélesebb körű jogosultsági körre vonatkozó támogatásokat energiahatékonysági és decentralizált energia-előállítási projektekre, valamint energiaipari vállalatok adósságfinanszírozásának jegyzésére az elektromos áram, a fűtés és hűtés termelése során alkalmazandó, alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba való beruházások elősegítésére;

| 49. | úgy véli, hogy a villamos energia és a földgáz uniós piacának liberalizációja révén jobb beruházási lehetőségek teremtődhetnek a decentralizált energiaellátási megoldások területén, beleértve a fenntartható és megújuló energiaforrásokból származó, az eddigieknél jóval nagyobb arányú energiatermelést is; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a villamos energia és a földgáz uniós piacának liberalizációja révén jobb beruházási lehetőségek teremtődhetnek a decentralizált energiaellátási megoldások területén, beleértve a fenntartható és megújuló energiaforrásokból származó, az eddigieknél jóval nagyobb arányú energiatermelést is;

| 50. | kifejezetten hangsúlyozza az „intelligens hálózat” technológia továbbfejlesztésének jelentőségét a decentralizált energiatermelésére való átállás megkönnyítése érdekében, amelynek során nagyobb arányban kerülnek felhasználásra a különböző megújuló energiaforrások; |
| --- | --- |

50.

kifejezetten hangsúlyozza az „intelligens hálózat” technológia továbbfejlesztésének jelentőségét a decentralizált energiatermelésére való átállás megkönnyítése érdekében, amelynek során nagyobb arányban kerülnek felhasználásra a különböző megújuló energiaforrások;

| 51. | kéri, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a decentralizált energiatermelési és -szállítási rendszerek tervezésének területén az engedélyezési eljárások egyszerűsítésére, átláthatóságára, valamint határidejeik és költségeik csökkentésére; |
| --- | --- |

51.

kéri, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a decentralizált energiatermelési és -szállítási rendszerek tervezésének területén az engedélyezési eljárások egyszerűsítésére, átláthatóságára, valamint határidejeik és költségeik csökkentésére;

| 52. | hangsúlyozza azt is, hogy biztosítani kell a helyi lakosság egyetértését az energiaszolgáltatás decentralizációjához, és különösképpen azt kell elfogadtatni, hogy a jelenlegi módszerekkel előállított megújuló energia költségei gyakran magasabbak, mint a hagyományos energiaforrásokéi, ezért nagyobb szerepet kellene adni a kis teljesítményű (100 kW-nál kevesebb) elosztott energiatermelésnek (fényelektromosság, szél). Emellett a helyi lakosságot az új energiaszállítási vezetékek elhelyezkedéséről és kiépítéséről is rendszeresen tájékoztatni kell. A környezetvédelemmel foglalkozó egyesületek és civil szervezetek tölthetik be e tekintetben a közvetítő szerepét a civil társadalom és a helyi és regionális önkormányzatok között egyrészt a célból, hogy ez utóbbiakat támogassák az energiával és az éghajlatváltozással összefüggő tervek és projektek megvalósításában, másrészt pedig, hogy tájékoztassák a lakosságot. Különösképpen az ellátás biztonságát érintő hosszú távú előnyöket kellene jobban elmagyarázni; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza azt is, hogy biztosítani kell a helyi lakosság egyetértését az energiaszolgáltatás decentralizációjához, és különösképpen azt kell elfogadtatni, hogy a jelenlegi módszerekkel előállított megújuló energia költségei gyakran magasabbak, mint a hagyományos energiaforrásokéi, ezért nagyobb szerepet kellene adni a kis teljesítményű (100 kW-nál kevesebb) elosztott energiatermelésnek (fényelektromosság, szél). Emellett a helyi lakosságot az új energiaszállítási vezetékek elhelyezkedéséről és kiépítéséről is rendszeresen tájékoztatni kell. A környezetvédelemmel foglalkozó egyesületek és civil szervezetek tölthetik be e tekintetben a közvetítő szerepét a civil társadalom és a helyi és regionális önkormányzatok között egyrészt a célból, hogy ez utóbbiakat támogassák az energiával és az éghajlatváltozással összefüggő tervek és projektek megvalósításában, másrészt pedig, hogy tájékoztassák a lakosságot. Különösképpen az ellátás biztonságát érintő hosszú távú előnyöket kellene jobban elmagyarázni;

| 53. | kéri, hogy az energetikai hulladékok tárolásával és kezelésével összefüggésben fordítsanak kiemelt figyelmet a helyi és regionális önkormányzatok és az általuk képviselt lakosság érdekeinek és álláspontjainak a figyelembevételére. Érdemes lenne megerősíteni a már meglévő közvetítési és tájékoztatási eszközöket; |
| --- | --- |

53.

kéri, hogy az energetikai hulladékok tárolásával és kezelésével összefüggésben fordítsanak kiemelt figyelmet a helyi és regionális önkormányzatok és az általuk képviselt lakosság érdekeinek és álláspontjainak a figyelembevételére. Érdemes lenne megerősíteni a már meglévő közvetítési és tájékoztatási eszközöket;

| 54. | hangsúlyozza a helyi és regionális energiaügynökségek kiemelt szerepét az Európai Unió joganyagának és energiapolitikájának a végrehajtásában, mivel közvetítő szerepet játszanak az európai, nemzeti és helyi politikák, valamint a fogyasztók között. Az energiatakarékosság és a megújuló energiaforrások témájában a széles közvéleményt megcélzó tájékoztató és figyelemfelhívó munkájukat európai szintű jelentős erőfeszítésekkel kellene támogatni, mégpedig a szakértelemhez és elérhető pénzügyi forrásokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályozási és adminisztratív egyszerűsítésekkel. Ez az egyszerűsítés, párosulva a különböző helyi és regionális ügynökségek feladatairól szóló fokozottabb kommunikációval, elengedhetetlennek bizonyul ezeknek az ügynökségeknek a vonzereje és optimális működése tekintetében; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza a helyi és regionális energiaügynökségek kiemelt szerepét az Európai Unió joganyagának és energiapolitikájának a végrehajtásában, mivel közvetítő szerepet játszanak az európai, nemzeti és helyi politikák, valamint a fogyasztók között. Az energiatakarékosság és a megújuló energiaforrások témájában a széles közvéleményt megcélzó tájékoztató és figyelemfelhívó munkájukat európai szintű jelentős erőfeszítésekkel kellene támogatni, mégpedig a szakértelemhez és elérhető pénzügyi forrásokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályozási és adminisztratív egyszerűsítésekkel. Ez az egyszerűsítés, párosulva a különböző helyi és regionális ügynökségek feladatairól szóló fokozottabb kommunikációval, elengedhetetlennek bizonyul ezeknek az ügynökségeknek a vonzereje és optimális működése tekintetében;

| 55. | síkra száll amellett, hogy egyrészt tisztázzák ezeknek az ügynökségeknek, valamint a nemzeti, regionális és helyi intézményeknek a szerep- és hatáskörmegosztását, másrészt hogy tegyék ismertebbé az ügynökségeket a magánszemélyek és a vállalatok körében; |
| --- | --- |

55.

síkra száll amellett, hogy egyrészt tisztázzák ezeknek az ügynökségeknek, valamint a nemzeti, regionális és helyi intézményeknek a szerep- és hatáskörmegosztását, másrészt hogy tegyék ismertebbé az ügynökségeket a magánszemélyek és a vállalatok körében;

| 56. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió városi és vidéki területei számára komoly előnyök származhatnak az energetikai hatékonyság és a megújuló energiaforrások területén végzett vállalati tevékenységekből és az itt megjelenő új piacokból. Amennyiben a megújuló energiaforrások ágazata – az Európai Bizottság előrejelzésének megfelelően – 2020-ig további egymillió munkahelyet teremtene Európában, ez az EU gazdasági növekedése és éghajlati célkitűzései közötti új egyensúly bizonyítéka lenne; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió városi és vidéki területei számára komoly előnyök származhatnak az energetikai hatékonyság és a megújuló energiaforrások területén végzett vállalati tevékenységekből és az itt megjelenő új piacokból. Amennyiben a megújuló energiaforrások ágazata – az Európai Bizottság előrejelzésének megfelelően – 2020-ig további egymillió munkahelyet teremtene Európában, ez az EU gazdasági növekedése és éghajlati célkitűzései közötti új egyensúly bizonyítéka lenne;

| 57. | kéri, hogy a helyi és regionális sajátosságokat is figyelembe véve készüljön átfogó hatástanulmány valamennyi jövőbeli közösségi energiaügyi intézkedés esetleges gazdasági következményeiről és pénzügyi, valamint adminisztratív költségeiről, különösen a szigetek és a legkülső régiók tekintetében, amelyek teljesen el vannak zárva az energiarendszerektől. E sajátosságok következtében az ideális energiaszerkezet régiónként eltérő lehet. Hasonlóképpen, mind az új energiaforrások kifejlesztése, mind a hagyományos energiaforrások megőrzése vagy eltűnése régiónként igen eltérő hatásokkal járhat; |
| --- | --- |

57.

kéri, hogy a helyi és regionális sajátosságokat is figyelembe véve készüljön átfogó hatástanulmány valamennyi jövőbeli közösségi energiaügyi intézkedés esetleges gazdasági következményeiről és pénzügyi, valamint adminisztratív költségeiről, különösen a szigetek és a legkülső régiók tekintetében, amelyek teljesen el vannak zárva az energiarendszerektől. E sajátosságok következtében az ideális energiaszerkezet régiónként eltérő lehet. Hasonlóképpen, mind az új energiaforrások kifejlesztése, mind a hagyományos energiaforrások megőrzése vagy eltűnése régiónként igen eltérő hatásokkal járhat;

| 58. | utal arra, hogy az energiapolitikával kapcsolatos valamennyi új jogszabálynak megfelelő módon figyelembe kellene vennie a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörét, ügyelve arra, hogy a beavatkozás szintje megfeleljen a szubszidiaritás és az arányosság elvének; |
| --- | --- |

58.

utal arra, hogy az energiapolitikával kapcsolatos valamennyi új jogszabálynak megfelelő módon figyelembe kellene vennie a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörét, ügyelve arra, hogy a beavatkozás szintje megfeleljen a szubszidiaritás és az arányosság elvének;

Kelt Brüsszelben, 2010. december 1-jén.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

(1)  A Régiók Bizottsága a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését és az éghajlatváltozás elleni küzdelmet érintő kérdésekkel a közeljövőben, speciális vélemény keretében foglalkozik majd.

1

(2)  CdR 241/2008 fin.

2

---

| 10.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/12

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A nemzetközi éghajlat-politika Koppenhága után

2011/C 42/03

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló, nemzeti, regionális és helyi kormányzati szinteket érintő sokrétű európai megközelítés példaként szolgálhat egy koherens cselekvési koncepció számára, és Európán kívül is példaértékű lehet. Fontos feltételnek számítanak az átlátható, szakpolitikákon túlmutató struktúrák, valamint a hatékony pénzügyi infrastruktúra, amely hozzáférhető a helyi és regionális önkormányzatok számára; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló, nemzeti, regionális és helyi kormányzati szinteket érintő sokrétű európai megközelítés példaként szolgálhat egy koherens cselekvési koncepció számára, és Európán kívül is példaértékű lehet. Fontos feltételnek számítanak az átlátható, szakpolitikákon túlmutató struktúrák, valamint a hatékony pénzügyi infrastruktúra, amely hozzáférhető a helyi és regionális önkormányzatok számára;

| — | határozottan támogatja a Polgármesterek Szövetsége kezdeményezését, melynek célja, hogy a szén-dioxid-kibocsátást jelenleg már több mint 2 150 európai városban több mint 20 %-kal csökkentse 2020-ig, és reméli, hogy rendelkezésre állnak majd a szükséges eszközök annak érdekében, hogy a bejelentett célokat hatékonyan meg lehessen valósítani; |
| --- | --- |

—

határozottan támogatja a Polgármesterek Szövetsége kezdeményezését, melynek célja, hogy a szén-dioxid-kibocsátást jelenleg már több mint 2 150 európai városban több mint 20 %-kal csökkentse 2020-ig, és reméli, hogy rendelkezésre állnak majd a szükséges eszközök annak érdekében, hogy a bejelentett célokat hatékonyan meg lehessen valósítani;

| — | úgy véli, hogy a helyi és a nemzeti szint konstruktív módon együttműködhet az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedésekben, ha eredménycentrikus megállapodásokat kötnek, melyek keretében az egyes kormányzati szintek önkéntes alapon elkötelezhetik magukat bizonyos éghajlatvédelmi célok mellett, majd közösen vállalnak felelősséget a kitűzött cél eléréséhez való hozzájárulásaikért; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a helyi és a nemzeti szint konstruktív módon együttműködhet az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedésekben, ha eredménycentrikus megállapodásokat kötnek, melyek keretében az egyes kormányzati szintek önkéntes alapon elkötelezhetik magukat bizonyos éghajlatvédelmi célok mellett, majd közösen vállalnak felelősséget a kitűzött cél eléréséhez való hozzájárulásaikért;

| — | hangsúlyozza a régiók és a vállalkozások közötti, energetikai és éghajlattal kapcsolatos ágazatspecifikus vagy ágazatközi szövetségek egyre növekvő jelentőségét, amelyek már a koppenhágai tárgyalási folyamatban is szerepet játszottak. Ezeket célirányosan támogatni kell, hogy fokozottan és viszonylag gyorsan képesek legyenek alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák kifejlesztésére és megvalósítására. A regionális és helyi szintű döntéshozók, valamint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) itt központi szerepet töltenek be; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza a régiók és a vállalkozások közötti, energetikai és éghajlattal kapcsolatos ágazatspecifikus vagy ágazatközi szövetségek egyre növekvő jelentőségét, amelyek már a koppenhágai tárgyalási folyamatban is szerepet játszottak. Ezeket célirányosan támogatni kell, hogy fokozottan és viszonylag gyorsan képesek legyenek alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák kifejlesztésére és megvalósítására. A regionális és helyi szintű döntéshozók, valamint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) itt központi szerepet töltenek be;

| — | ismét rámutat arra, hogy az éghajlatvédelemmel és az éghajlathoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések végrehajtása főként regionális és helyi szinten további pénzügyi eszközöket tesz szükségessé. |
| --- | --- |

—

ismét rámutat arra, hogy az éghajlatvédelemmel és az éghajlathoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések végrehajtása főként regionális és helyi szinten további pénzügyi eszközöket tesz szükségessé.

| Előadó | : | Nicola BEER (DE/ALDE), Hessen tartomány igazságügyi, integrációs és Európa-ügyi minisztériumának államtitkára |
| --- | --- | --- |
| Referenciaszöveg | : | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Nemzetközi éghajlat-politika Koppenhága után:
  Most kell cselekedni az éghajlatváltozással kapcsolatos globális szintű intézkedések újraindítása érdekében
  COM(2010) 86 végleges |

Előadó

:

Nicola BEER (DE/ALDE), Hessen tartomány igazságügyi, integrációs és Európa-ügyi minisztériumának államtitkára

Referenciaszöveg

:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Nemzetközi éghajlat-politika Koppenhága után:

Most kell cselekedni az éghajlatváltozással kapcsolatos globális szintű intézkedések újraindítása érdekében

COM(2010) 86 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás közvetlen következményekkel jár majd bolygónk valamennyi élőlényére, a geopolitikai adottságoktól függetlenül. A fenyegető globális felmelegedés megfékezése és az éghajlatváltozás hatásainak kezelése korunk nagy kihívásai közé tartozik; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás közvetlen következményekkel jár majd bolygónk valamennyi élőlényére, a geopolitikai adottságoktól függetlenül. A fenyegető globális felmelegedés megfékezése és az éghajlatváltozás hatásainak kezelése korunk nagy kihívásai közé tartozik;

| 2. | ennek kapcsán hangsúlyozza a szubnacionális szintek, főként az Európai regionális és helyi döntéshozók kiemelt szerepét, melyeknek a polgárokhoz való közelségük folytán kulcsszerep jut az éghajlatvédelmi intézkedések végrehajtása során; |
| --- | --- |

2.

ennek kapcsán hangsúlyozza a szubnacionális szintek, főként az Európai regionális és helyi döntéshozók kiemelt szerepét, melyeknek a polgárokhoz való közelségük folytán kulcsszerep jut az éghajlatvédelmi intézkedések végrehajtása során;

| 3. | kifejezetten támogatja az Európai Bizottságot abban, hogy ezt a kapacitást az éghajlatvédelem érdekében használja ki. A társadalom tudatosságának folyamatos növelése, valamint egy erőforrás-hatékony gazdasági rendszer kialakítása az éghajlattal kapcsolatos ambiciózus célok elérésének feltétele; |
| --- | --- |

3.

kifejezetten támogatja az Európai Bizottságot abban, hogy ezt a kapacitást az éghajlatvédelem érdekében használja ki. A társadalom tudatosságának folyamatos növelése, valamint egy erőforrás-hatékony gazdasági rendszer kialakítása az éghajlattal kapcsolatos ambiciózus célok elérésének feltétele;

Az Európai Bizottság közleménye kapcsán

| 4. | üdvözli az Európai Bizottság abbéli elkötelezettségét, hogy konkrét cselekvések formájába öltse az éghajlatváltozással kapcsolatos általános konszenzust, egy olyan stratégia formájában foglalta össze, melynek feladata az éghajlatváltozás kezelésével kapcsolatos erőfeszítések dinamikájának fenntartása és további ösztönzése; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az Európai Bizottság abbéli elkötelezettségét, hogy konkrét cselekvések formájába öltse az éghajlatváltozással kapcsolatos általános konszenzust, egy olyan stratégia formájában foglalta össze, melynek feladata az éghajlatváltozás kezelésével kapcsolatos erőfeszítések dinamikájának fenntartása és további ösztönzése;

| 5. | megállapítja, hogy az éghajlatváltozás különböző regionális hatásaival együtt globális jelenségként tudományosan elismert, és az IPCC ajánlásának megfelelően az azonnali cselekvés szükségessége a nemzetközi társadalomban egyre inkább elfogadott. Az Európai Unió már 2008-ban ambiciózus célokat tűzött ki: 2020-ig 20 %-kal kívánta csökkenteni az üvegházhatású gázok kibocsátását, 20 %-kal kívánta növelni a megújuló energiaforrások arányát az energiatermelésben és 20 %-kal kívánta csökkenteni az energiafogyasztást. Ezek a célok az Európa 2020 stratégiában is megjelennek és az RB kifejezetten támogatja azokat; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy az éghajlatváltozás különböző regionális hatásaival együtt globális jelenségként tudományosan elismert, és az IPCC ajánlásának megfelelően az azonnali cselekvés szükségessége a nemzetközi társadalomban egyre inkább elfogadott. Az Európai Unió már 2008-ban ambiciózus célokat tűzött ki: 2020-ig 20 %-kal kívánta csökkenteni az üvegházhatású gázok kibocsátását, 20 %-kal kívánta növelni a megújuló energiaforrások arányát az energiatermelésben és 20 %-kal kívánta csökkenteni az energiafogyasztást. Ezek a célok az Európa 2020 stratégiában is megjelennek és az RB kifejezetten támogatja azokat;

| 6. | hangsúlyozza az éghajlatváltozás nemzetközi dimenzióját és a globális cselekvés szükségességét; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza az éghajlatváltozás nemzetközi dimenzióját és a globális cselekvés szükségességét;

| 7. | kéri, hogy az ENSZ jövőbeli, éghajlatváltozással foglalkozó nemzetközi egyezménye fordítson kiemelt figyelmet a helyi szint szerepére; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy az ENSZ jövőbeli, éghajlatváltozással foglalkozó nemzetközi egyezménye fordítson kiemelt figyelmet a helyi szint szerepére;

| 8. | üdvözli, hogy elengedhetetlennek tartják az éghajlatvédelem átfogó kezelésével kapcsolatos ENSZ-folyamatot, és ebből következően nyomatékosan támogatja a nemzetközileg kötelező érvényű éghajlatvédelmi egyezménnyel kapcsolatos erőfeszítéseket, melybe be kell építeni többek közt a Koppenhágai Egyezmény politikai irányelveit; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy elengedhetetlennek tartják az éghajlatvédelem átfogó kezelésével kapcsolatos ENSZ-folyamatot, és ebből következően nyomatékosan támogatja a nemzetközileg kötelező érvényű éghajlatvédelmi egyezménnyel kapcsolatos erőfeszítéseket, melybe be kell építeni többek közt a Koppenhágai Egyezmény politikai irányelveit;

| 9. | megismétli, hogy határozottan támogatja azt a célt, hogy a felmelegedést legfeljebb 2 °C-ra korlátozzák; |
| --- | --- |

9.

megismétli, hogy határozottan támogatja azt a célt, hogy a felmelegedést legfeljebb 2 °C-ra korlátozzák;

| 10. | örömét fejezi ki, hogy az Európai Unió jó úton halad afelé, hogy teljesítse a Kiotói Jegyzőkönyv által a 2008–2012-es időszakra meghatározott kötelezettségeit, valamint értékeli azokat a kezdeményezéseket, amelyek azt célozzák, hogy Európa továbbra is a világ leginkább éghajlatbarát régiói között legyen; |
| --- | --- |

10.

örömét fejezi ki, hogy az Európai Unió jó úton halad afelé, hogy teljesítse a Kiotói Jegyzőkönyv által a 2008–2012-es időszakra meghatározott kötelezettségeit, valamint értékeli azokat a kezdeményezéseket, amelyek azt célozzák, hogy Európa továbbra is a világ leginkább éghajlatbarát régiói között legyen;

| 11. | megállapítja, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemről szóló 2009. decemberi koppenhágai tárgyalások egyrészt kiterjedt nemzetközi szintű vitához, valamint az olyan országok többsége közötti politikai megállapodáshoz vezettek, amelyek korábban nem kötelezték el magukat hivatalosan, másrészt azonban az egyezmény rangján túlmenő, jogilag kötelező érvényű megállapodást nem sikerült létrehozni; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemről szóló 2009. decemberi koppenhágai tárgyalások egyrészt kiterjedt nemzetközi szintű vitához, valamint az olyan országok többsége közötti politikai megállapodáshoz vezettek, amelyek korábban nem kötelezték el magukat hivatalosan, másrészt azonban az egyezmény rangján túlmenő, jogilag kötelező érvényű megállapodást nem sikerült létrehozni;

| 12. | osztja azt a nézetet, mely szerint az EU-nak javítania kell tudatosító munkáját, és először is leginkább arra kellene összpontosítania, hogy megnyerje a különböző partnerek támogatását. Az RB ebben az összefüggésben kiemeli annak szükségességét, hogy az EU egységesen lépjen fel; |
| --- | --- |

12.

osztja azt a nézetet, mely szerint az EU-nak javítania kell tudatosító munkáját, és először is leginkább arra kellene összpontosítania, hogy megnyerje a különböző partnerek támogatását. Az RB ebben az összefüggésben kiemeli annak szükségességét, hogy az EU egységesen lépjen fel;

| 13. | úgy véli, hogy egy nemzetközileg kötelező érvényű megállapodásnak a részes államok közössége általi elfogadásra való tekintettel szavatolnia kell a környezetpolitikai integritást; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy egy nemzetközileg kötelező érvényű megállapodásnak a részes államok közössége általi elfogadásra való tekintettel szavatolnia kell a környezetpolitikai integritást;

| 14. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió a világ kevés „nagy régiójának” egyikeként említésre méltó mértékben csökkentette CO2-kibocsátását, és éppen ebből a nemzetközileg elismert éllovas szerepéből adódóan kivételes felelősséget vállal és kell vállalnia azért, hogy a meglévő potenciált további kibocsátáscsökkentésre használja fel; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy az Európai Unió a világ kevés „nagy régiójának” egyikeként említésre méltó mértékben csökkentette CO2-kibocsátását, és éppen ebből a nemzetközileg elismert éllovas szerepéből adódóan kivételes felelősséget vállal és kell vállalnia azért, hogy a meglévő potenciált további kibocsátáscsökkentésre használja fel;

| 15. | utal arra, hogy az éghajlatváltozás hatásai nemzetközi szinten és Európában regionálisan igen eltérő mértékben fognak jelentkezni (többek között a belső szárazföldi és hegyvidéki területeken vagy szigeteken, például az elsivatagosodás, a glecscserek olvadása vagy pedig a tengerszint emelkedése szempontjából), így a lehetséges regionális következmények értékelését tagállami, regionális és területi önkormányzati szinten a különbözőségek figyelembevételével kell elvégezni; |
| --- | --- |

15.

utal arra, hogy az éghajlatváltozás hatásai nemzetközi szinten és Európában regionálisan igen eltérő mértékben fognak jelentkezni (többek között a belső szárazföldi és hegyvidéki területeken vagy szigeteken, például az elsivatagosodás, a glecscserek olvadása vagy pedig a tengerszint emelkedése szempontjából), így a lehetséges regionális következmények értékelését tagállami, regionális és területi önkormányzati szinten a különbözőségek figyelembevételével kell elvégezni;

| 16. | amellett száll síkra, hogy teremtsenek jobb egyensúlyt az elvárások adta szükséges nyomás és a folyamat dinamikájának fenntartása között annak érdekében, hogy ne kerüljön sor a folyamat leállására, illetve megakadására; |
| --- | --- |

16.

amellett száll síkra, hogy teremtsenek jobb egyensúlyt az elvárások adta szükséges nyomás és a folyamat dinamikájának fenntartása között annak érdekében, hogy ne kerüljön sor a folyamat leállására, illetve megakadására;

A Koppenhágára való visszatekintés kapcsán

| 17. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Európai unió Koppenhágában nem tudta érvényesíteni az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos álláspontját; |
| --- | --- |

17.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Európai unió Koppenhágában nem tudta érvényesíteni az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos álláspontját;

| 18. | üdvözli, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos koppenhágai konferencia célként határozta meg a Föld felmelegedésének 2 °C alatt tartását az iparosodás előtti értékhez viszonyítva, utalva az IPCC munkájára is; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos koppenhágai konferencia célként határozta meg a Föld felmelegedésének 2 °C alatt tartását az iparosodás előtti értékhez viszonyítva, utalva az IPCC munkájára is;

| 19. | üdvözli ezenkívül, hogy a kitűzött napig, vagyis 2010. január 31-ig már a nemzetközi közösség 55 állama tett eleget annak a felkérésnek, hogy kötelező érvényű kötelezettségvállalásokat jelentsen be a kibocsátás korlátozásával kapcsolatos céljainak eléréséhez. Ez azt jelzi, hogy a megállapodás támogatottsága nagymértékű és folyamatosan növekszik, valamint hogy az államok többségének eltökélt szándéka, hogy az éghajlatvédelemmel kapcsolatos intézkedéseit fokozza, ám az RB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ezen kötelezettségvállalások összessége sem elegendő a koppenhágai éghajlat-változási konferencia által meghatározott cél eléréséhez, vagyis ahhoz, hogy a globális felmelegedés a 2 °C-os korlát alatt maradjon; |
| --- | --- |

19.

üdvözli ezenkívül, hogy a kitűzött napig, vagyis 2010. január 31-ig már a nemzetközi közösség 55 állama tett eleget annak a felkérésnek, hogy kötelező érvényű kötelezettségvállalásokat jelentsen be a kibocsátás korlátozásával kapcsolatos céljainak eléréséhez. Ez azt jelzi, hogy a megállapodás támogatottsága nagymértékű és folyamatosan növekszik, valamint hogy az államok többségének eltökélt szándéka, hogy az éghajlatvédelemmel kapcsolatos intézkedéseit fokozza, ám az RB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ezen kötelezettségvállalások összessége sem elegendő a koppenhágai éghajlat-változási konferencia által meghatározott cél eléréséhez, vagyis ahhoz, hogy a globális felmelegedés a 2 °C-os korlát alatt maradjon;

| 20. | üdvözli, hogy a Koppenhágai Egyezmény az éghajlatvédelemhez szükséges pénzügyi támogatás tekintetében is alapszabályokat követel meg a rendszeres felügyelet, közlés és ellenőrzés (MRV) terén, valamint az egyes országokban meghozandó éghajlatvédelmi intézkedéseket illetően; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy a Koppenhágai Egyezmény az éghajlatvédelemhez szükséges pénzügyi támogatás tekintetében is alapszabályokat követel meg a rendszeres felügyelet, közlés és ellenőrzés (MRV) terén, valamint az egyes országokban meghozandó éghajlatvédelmi intézkedéseket illetően;

A cselekvés szükségessége kapcsán

| 21. | hangsúlyozza, hogy a Mexikóban a közeljövőben megrendezendő tárgyalások, és különösen az ezekhez szükséges előkészítő konferenciák tükrében jelentős tudatosító munkát kell végezni azokban az országokban, illetve országcsoportokban, amelyek úgy vélik, hogy érdekeiket a koppenhágai folyamat nem vette megfelelően figyelembe; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a Mexikóban a közeljövőben megrendezendő tárgyalások, és különösen az ezekhez szükséges előkészítő konferenciák tükrében jelentős tudatosító munkát kell végezni azokban az országokban, illetve országcsoportokban, amelyek úgy vélik, hogy érdekeiket a koppenhágai folyamat nem vette megfelelően figyelembe;

| 22. | támogatja azokat az Európai Bizottság által javasolt intézkedéseket, amelyeknek célja a tudatosság növelése a harmadik országokban. Ennek jegyében elengedhetetlen, hogy előzetesen megismerjük a tárgyalópartnerek álláspontját, céljait és elvárásait a kulcskérdésekkel kapcsolatban, leginkább azon országok meggyőzése végett, amelyek még nem készek kellő mértékben a jogilag kötelező érvényű, nemzetközi éghajlatvédelmi egyezmény aláírására; |
| --- | --- |

22.

támogatja azokat az Európai Bizottság által javasolt intézkedéseket, amelyeknek célja a tudatosság növelése a harmadik országokban. Ennek jegyében elengedhetetlen, hogy előzetesen megismerjük a tárgyalópartnerek álláspontját, céljait és elvárásait a kulcskérdésekkel kapcsolatban, leginkább azon országok meggyőzése végett, amelyek még nem készek kellő mértékben a jogilag kötelező érvényű, nemzetközi éghajlatvédelmi egyezmény aláírására;

| 23. | kiemeli, hogy EU-nak a hatályba lépett Lisszaboni Szerződés alapján egységesen kell kezelnie tárgyalási mandátumát, valamint figyelmeztet ezeknek az új struktúráknak a következetes átültetésére; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy EU-nak a hatályba lépett Lisszaboni Szerződés alapján egységesen kell kezelnie tárgyalási mandátumát, valamint figyelmeztet ezeknek az új struktúráknak a következetes átültetésére;

| 24. | ebben az összefüggésben határozottan azt kéri, hogy az EU már Cancúnban egységesen lépjen fel; |
| --- | --- |

24.

ebben az összefüggésben határozottan azt kéri, hogy az EU már Cancúnban egységesen lépjen fel;

| 25. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az éghajlatváltozás visszaszorítása és az elkerülhetetlen következmények csökkentése érdekében végzett különböző cselekvések eredményeinek mérhetőségét és ellenőrizhetőségét. A dokumentálandó intézkedéseknek és adatoknak minden állam számára kötelezőeknek kell lenniük, anélkül, hogy megsértenénk a résztvevők szuverenitását; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az éghajlatváltozás visszaszorítása és az elkerülhetetlen következmények csökkentése érdekében végzett különböző cselekvések eredményeinek mérhetőségét és ellenőrizhetőségét. A dokumentálandó intézkedéseknek és adatoknak minden állam számára kötelezőeknek kell lenniük, anélkül, hogy megsértenénk a résztvevők szuverenitását;

| 26. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Bizottság igazítsa ki és erősítse meg az EU éghajlat-politikájával kapcsolatos stratégiáját arra az esetre, ha nem jön létre nemzetközi megállapodás; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Bizottság igazítsa ki és erősítse meg az EU éghajlat-politikájával kapcsolatos stratégiáját arra az esetre, ha nem jön létre nemzetközi megállapodás;

| 27. | hangsúlyozza, hogy oda kell figyelni az integrált energia- és éghajlat-politikai cselekvési koncepcióval kapcsolatos átfogó felfogás, illetve a szubszidiaritás gondolata között fennálló feszültségre. Az egyes tagállamokra jellemző kialakítási lehetőségeket meg kell hagyni ott, ahol a strukturális sajátosságok különleges szabályozásokat tesznek szükségessé, feltéve hogy nem jönnek létre versenytorzulások; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy oda kell figyelni az integrált energia- és éghajlat-politikai cselekvési koncepcióval kapcsolatos átfogó felfogás, illetve a szubszidiaritás gondolata között fennálló feszültségre. Az egyes tagállamokra jellemző kialakítási lehetőségeket meg kell hagyni ott, ahol a strukturális sajátosságok különleges szabályozásokat tesznek szükségessé, feltéve hogy nem jönnek létre versenytorzulások;

| 28. | szükségesnek látja, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos saját előrelépéseket jobban kiemeljék, ambiciózus célokat kitűzve haladjanak, és ennek során a megvalósításban – főként regionális szinten – elért sikereket a legjobb gyakorlatokra vonatkozó példák alapján támogassák, illetve közzétegyék. Az RB ezzel kapcsolatban egyértelműen utal a polgárok szerepére. A tudatosság kialakítása és az alapoknál történő együttműködés nélkül az éghajlattal kapcsolatos ambiciózus célok aligha érhetők el; |
| --- | --- |

28.

szükségesnek látja, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos saját előrelépéseket jobban kiemeljék, ambiciózus célokat kitűzve haladjanak, és ennek során a megvalósításban – főként regionális szinten – elért sikereket a legjobb gyakorlatokra vonatkozó példák alapján támogassák, illetve közzétegyék. Az RB ezzel kapcsolatban egyértelműen utal a polgárok szerepére. A tudatosság kialakítása és az alapoknál történő együttműködés nélkül az éghajlattal kapcsolatos ambiciózus célok aligha érhetők el;

| 29. | üdvözli, hogy azon témák szabályozása is tervbe van véve, amelyeket a Koppenhágai Egyezményben eddig nem érintettek, így például a nemzetközi szén-dioxid-piac kialakítása, valamint a nemzetközi légi és tengeri közlekedésből adódó kibocsátásoknak az ICAO-val és az IMO-val egyeztetett csökkentése; |
| --- | --- |

29.

üdvözli, hogy azon témák szabályozása is tervbe van véve, amelyeket a Koppenhágai Egyezményben eddig nem érintettek, így például a nemzetközi szén-dioxid-piac kialakítása, valamint a nemzetközi légi és tengeri közlekedésből adódó kibocsátásoknak az ICAO-val és az IMO-val egyeztetett csökkentése;

| 30. | elismeri, hogy a légi és tengeri közlekedés bevonása a világszintű kibocsátáskereskedelmi rendszerbe, amelynek a kibocsátáskorlátozás és a vonatkozó útiterv is részét képezi, fontos lépést jelent majd a szén-dioxid-kibocsátások csökkentésében, tudatában van ugyanakkor annak is, hogy a versenyképesség szempontja kapcsán tekintettel kell lenni egyes régiók (például szigetek) kiszolgáltatott helyzetére; |
| --- | --- |

30.

elismeri, hogy a légi és tengeri közlekedés bevonása a világszintű kibocsátáskereskedelmi rendszerbe, amelynek a kibocsátáskorlátozás és a vonatkozó útiterv is részét képezi, fontos lépést jelent majd a szén-dioxid-kibocsátások csökkentésében, tudatában van ugyanakkor annak is, hogy a versenyképesség szempontja kapcsán tekintettel kell lenni egyes régiók (például szigetek) kiszolgáltatott helyzetére;

| 31. | hangsúlyozza azt a fontos szerepet, amely az éghajlatváltozás mérséklésében a mezőgazdaságra hárulhat, hiszen csak a mezőgazdaság teszi lehetővé a szén-dioxidban mért kibocsátás viszonylag költséghatékony csökkentését, illetve a szén-dioxid jelentős mértékű tárolását és ezzel egy időben az élelmiszertermelést, a mezőgazdasági jövedelmek biztosítását és a vidéki területek elnéptelenedésének csökkentését; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza azt a fontos szerepet, amely az éghajlatváltozás mérséklésében a mezőgazdaságra hárulhat, hiszen csak a mezőgazdaság teszi lehetővé a szén-dioxidban mért kibocsátás viszonylag költséghatékony csökkentését, illetve a szén-dioxid jelentős mértékű tárolását és ezzel egy időben az élelmiszertermelést, a mezőgazdasági jövedelmek biztosítását és a vidéki területek elnéptelenedésének csökkentését;

| 32. | úgy véli, hogy az EU-nak a fenntartható növekedést célzó Európa 2020 stratégiára (a zöld „New Deal”-re) alapozva specifikus projekteket kell indítania az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra történő átállás támogatása érdekében, hogy az EU a világ legéghajlatbarátabb régiójává váljon; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy az EU-nak a fenntartható növekedést célzó Európa 2020 stratégiára (a zöld „New Deal”-re) alapozva specifikus projekteket kell indítania az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra történő átállás támogatása érdekében, hogy az EU a világ legéghajlatbarátabb régiójává váljon;

| 33. | felhívja a figyelmet arra, hogy ez az út csak abban az esetben lehet sikeres, ha az állami és a magánszektor számára egyaránt – a tagállamok különböző gazdasági és ágazati szerkezeteinek alapján – megfelelő időkeretek között kielégítő lehetőségeket biztosítanak a szerkezetváltáshoz és az innovációkhoz. Ennek során nem szabad figyelmen kívül hagyni az EU kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos céljait; |
| --- | --- |

33.

felhívja a figyelmet arra, hogy ez az út csak abban az esetben lehet sikeres, ha az állami és a magánszektor számára egyaránt – a tagállamok különböző gazdasági és ágazati szerkezeteinek alapján – megfelelő időkeretek között kielégítő lehetőségeket biztosítanak a szerkezetváltáshoz és az innovációkhoz. Ennek során nem szabad figyelmen kívül hagyni az EU kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos céljait;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a globális éghajlatvédelem jelentős kihívásaira csak a gazdasággal való konszenzus alapján lehet hatékonyabb megoldást találni; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a globális éghajlatvédelem jelentős kihívásaira csak a gazdasággal való konszenzus alapján lehet hatékonyabb megoldást találni;

| 35. | felhívja a figyelmet arra, hogy megfelelő eszközökre van szükség ahhoz, hogy meg lehessen akadályozni a magas éghajlatvédelmi normákkal rendelkező, illetve azok nélküli országok közötti versenytorzulások kialakulását. Ebben az összefüggésben rámutat arra, hogy ellenkező esetben a CO2-kibocsátás áthelyezése (carbon leakage) munkahelyek áthelyezéséhez vezethet, különösen bizonyos iparágakban; |
| --- | --- |

35.

felhívja a figyelmet arra, hogy megfelelő eszközökre van szükség ahhoz, hogy meg lehessen akadályozni a magas éghajlatvédelmi normákkal rendelkező, illetve azok nélküli országok közötti versenytorzulások kialakulását. Ebben az összefüggésben rámutat arra, hogy ellenkező esetben a CO2-kibocsátás áthelyezése (carbon leakage) munkahelyek áthelyezéséhez vezethet, különösen bizonyos iparágakban;

| 36. | kiemeli, hogy gazdaságpolitikai megfontolások is indokolják annak szükségességét, hogy létrejöjjön egy, a Kiotói Egyezmény első kötelezettségvállalási időszakát követő megállapodás annak érdekében, hogy a vállalkozások és az államok számára legalább a következő évtizedre szavatolni lehessen a szükséges tervezési és jogbiztonságot; |
| --- | --- |

36.

kiemeli, hogy gazdaságpolitikai megfontolások is indokolják annak szükségességét, hogy létrejöjjön egy, a Kiotói Egyezmény első kötelezettségvállalási időszakát követő megállapodás annak érdekében, hogy a vállalkozások és az államok számára legalább a következő évtizedre szavatolni lehessen a szükséges tervezési és jogbiztonságot;

| 37. | megállapítja, hogy egy, a Kiotói Egyezmény első kötelezettségvállalási időszakát követő megállapodásnak csak akkor van esélye a sikerre, ha ki lehet iktatni az ismert gyenge pontokat, biztosítva a környezeti integritás megőrzését. A kibocsátások jövőbeni csökkentését igazságosan kell elosztani az teljes államközösségben anélkül, hogy abból aránytalan hátrányok származnának egyes tagállamok számára. Ez fokozottan igaz a fejlődő és a feltörekvő országokra, melyek részére az ipari országoknak – például technológiai vagy pénzügyi jellegű – támogatást kell nyújtaniuk; |
| --- | --- |

37.

megállapítja, hogy egy, a Kiotói Egyezmény első kötelezettségvállalási időszakát követő megállapodásnak csak akkor van esélye a sikerre, ha ki lehet iktatni az ismert gyenge pontokat, biztosítva a környezeti integritás megőrzését. A kibocsátások jövőbeni csökkentését igazságosan kell elosztani az teljes államközösségben anélkül, hogy abból aránytalan hátrányok származnának egyes tagállamok számára. Ez fokozottan igaz a fejlődő és a feltörekvő országokra, melyek részére az ipari országoknak – például technológiai vagy pénzügyi jellegű – támogatást kell nyújtaniuk;

| 38. | lehetőséget lát arra, hogy az EU tagállamainak régióiban az éghajlatváltozás ellen már végrehajtott intézkedések során megszerzett tudást a bevált gyakorlatra vonatkozó példaként közzétegyék (tudás- és technológiatranszfer útján). Ez egyaránt történhet a technológiák végrehajtása, a mérési vagy a beszámolással kapcsolatos módszerek, illetve az intézkedések ellenőrzése terén; |
| --- | --- |

38.

lehetőséget lát arra, hogy az EU tagállamainak régióiban az éghajlatváltozás ellen már végrehajtott intézkedések során megszerzett tudást a bevált gyakorlatra vonatkozó példaként közzétegyék (tudás- és technológiatranszfer útján). Ez egyaránt történhet a technológiák végrehajtása, a mérési vagy a beszámolással kapcsolatos módszerek, illetve az intézkedések ellenőrzése terén;

| 39. | megfelelő eszközként „az éghajlatváltozással kapcsolatos nyomonkövetési platformot” javasol, amely lehetővé teszi az éghajlatváltozással kapcsolatos regionális és helyi intézkedésekkel összefüggő tapasztalatcserét, valamint ezen intézkedések továbbfejlesztését. Így lehetőség lenne a regionális és helyi önkormányzatok által összegyűjtött ismeretek optimális felhasználására és hatékony végrehajtására, és ez a platform hozzájárulna az uniós és nemzeti szintű válaszlépések kidolgozásához is; |
| --- | --- |

39.

megfelelő eszközként „az éghajlatváltozással kapcsolatos nyomonkövetési platformot” javasol, amely lehetővé teszi az éghajlatváltozással kapcsolatos regionális és helyi intézkedésekkel összefüggő tapasztalatcserét, valamint ezen intézkedések továbbfejlesztését. Így lehetőség lenne a regionális és helyi önkormányzatok által összegyűjtött ismeretek optimális felhasználására és hatékony végrehajtására, és ez a platform hozzájárulna az uniós és nemzeti szintű válaszlépések kidolgozásához is;

| 40. | úgy véli, hogy a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséről folyó tárgyalásokat jobban össze kell hangolni a biodiverzitás csökkenéséről (CBD), az éghajlatváltozás elleni (UNFCCC) és az elsivatagosodás elleni küzdelemről (UNCCD) folytatott hosszú távú nemzetközi megbeszélésekkel. Ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kezdeményezzen lépéseket ebbe az irányba, például úgy, hogy magas rangú találkozót szervez a fent említett három riói egyezménnyel kapcsolatban; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséről folyó tárgyalásokat jobban össze kell hangolni a biodiverzitás csökkenéséről (CBD), az éghajlatváltozás elleni (UNFCCC) és az elsivatagosodás elleni küzdelemről (UNCCD) folytatott hosszú távú nemzetközi megbeszélésekkel. Ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kezdeményezzen lépéseket ebbe az irányba, például úgy, hogy magas rangú találkozót szervez a fent említett három riói egyezménnyel kapcsolatban;

| 41. | úgy véli, hogy a régiók fokozott együttműködésére van szükség az éghajlat felmelegedése elleni küzdelem és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás területén; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a régiók fokozott együttműködésére van szükség az éghajlat felmelegedése elleni küzdelem és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás területén;

| 42. | úgy véli, hogy a helyi és a nemzeti szint konstruktív módon együttműködhet az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedésekben, ha eredménycentrikus megállapodásokat kötnek, melyek keretében az egyes kormányzati szintek önkéntes alapon elkötelezhetik magukat bizonyos éghajlatvédelmi célok mellett, majd közösen vállalnak felelősséget a kitűzött cél eléréséhez való hozzájárulásaikért; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a helyi és a nemzeti szint konstruktív módon együttműködhet az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedésekben, ha eredménycentrikus megállapodásokat kötnek, melyek keretében az egyes kormányzati szintek önkéntes alapon elkötelezhetik magukat bizonyos éghajlatvédelmi célok mellett, majd közösen vállalnak felelősséget a kitűzött cél eléréséhez való hozzájárulásaikért;

| 43. | elismeri, hogy egy, a Kiotói Egyezményt követő megállapodáshoz a Kiotói Egyezmény keretében integrált cselekvési koncepcióra van szükség, amely megakadályozza az egyes cselekvési eszközök közötti negatív kölcsönhatásokat; |
| --- | --- |

43.

elismeri, hogy egy, a Kiotói Egyezményt követő megállapodáshoz a Kiotói Egyezmény keretében integrált cselekvési koncepcióra van szükség, amely megakadályozza az egyes cselekvési eszközök közötti negatív kölcsönhatásokat;

Az Európai Bizottság stratégiája kapcsán

Az EU éllovas szerepe

| 44. | üdvözli az Európai Bizottság abbéli kezdeményezését, hogy aktívan visszavegye a vezető szerepet a nemzetközi éghajlatvédelem területén; |
| --- | --- |

44.

üdvözli az Európai Bizottság abbéli kezdeményezését, hogy aktívan visszavegye a vezető szerepet a nemzetközi éghajlatvédelem területén;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható növekedésre irányuló EU 2020 stratégiából egy forráshatékony, környezetbarát és versenyképes gazdasági szerkezetváltás adódik, egy forráshatékony Európa érdekében; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható növekedésre irányuló EU 2020 stratégiából egy forráshatékony, környezetbarát és versenyképes gazdasági szerkezetváltás adódik, egy forráshatékony Európa érdekében;

| 46. | kiemeli, hogy ennek a változásnak az érdekében – kellő mértékű információ és átláthatóság révén – valamennyi társadalmi csoportot, valamint az egyes polgárokat is idejekorán be kell vonni és igénybe kell venni, annál is inkább, mivel a technológiai változásokon túl ez a változás jelenlegi életmódunk átalakításához is vezet; |
| --- | --- |

46.

kiemeli, hogy ennek a változásnak az érdekében – kellő mértékű információ és átláthatóság révén – valamennyi társadalmi csoportot, valamint az egyes polgárokat is idejekorán be kell vonni és igénybe kell venni, annál is inkább, mivel a technológiai változásokon túl ez a változás jelenlegi életmódunk átalakításához is vezet;

| 47. | utal arra, hogy az éghajlatváltozás miatt szükséges alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasági rendszer kialakításának a társadalom számára elviselhető módon kell történnie, hogy a megfelelő elfogadottság biztosítva legyen. Az új munkahelyek elvárt létrehozása mellett ügyelni kell a meglévők megőrzésére és esetleges átalakítására is; |
| --- | --- |

47.

utal arra, hogy az éghajlatváltozás miatt szükséges alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasági rendszer kialakításának a társadalom számára elviselhető módon kell történnie, hogy a megfelelő elfogadottság biztosítva legyen. Az új munkahelyek elvárt létrehozása mellett ügyelni kell a meglévők megőrzésére és esetleges átalakítására is;

| 48. | kifejezetten támogatja az Európa 2020 stratégiában említett 20-20-20-as éghajlatvédelmi és energiával kapcsolatos célokat, beleértve a kibocsátások csökkentésére vonatkozó cél 30 %-ra történő növelését is, amennyiben az ehhez szükséges feltételek teljesülnek. Egy 30 %-ra vonatkozó egyoldalú kötelezettségvállalás előtt kiterjedt elemzésre van szükség annak biztosításához, hogy egyes európai vállalkozások ne kerüljenek versenyhátrányba. A 30 %-os célszám rögzítése rendkívül komoly döntés, melyet az ökológiai és a gazdasági megvalósíthatóságot alátámasztó, megalapozott jelentések alapján szabad csak meghozni. Ennek kapcsán aggodalomra ad okot, hogy a jelenleg rendelkezésre álló tanulmányok szakmailag korrektek ugyan, de makrogazdasági szemléletűek. Minden esetben egyértelműen kívánatos lenne, hogy ágazatspecifikus tanulmányokkal is rendelkezzünk ahhoz, hogy világos képünk legyen az adott kompenzációs intézkedésekről. Ugyanakkor figyelembe kellene venni az egyes tagállamok adottságait is – különösen szubnacionális, illetve regionális szinten; |
| --- | --- |

48.

kifejezetten támogatja az Európa 2020 stratégiában említett 20-20-20-as éghajlatvédelmi és energiával kapcsolatos célokat, beleértve a kibocsátások csökkentésére vonatkozó cél 30 %-ra történő növelését is, amennyiben az ehhez szükséges feltételek teljesülnek. Egy 30 %-ra vonatkozó egyoldalú kötelezettségvállalás előtt kiterjedt elemzésre van szükség annak biztosításához, hogy egyes európai vállalkozások ne kerüljenek versenyhátrányba. A 30 %-os célszám rögzítése rendkívül komoly döntés, melyet az ökológiai és a gazdasági megvalósíthatóságot alátámasztó, megalapozott jelentések alapján szabad csak meghozni. Ennek kapcsán aggodalomra ad okot, hogy a jelenleg rendelkezésre álló tanulmányok szakmailag korrektek ugyan, de makrogazdasági szemléletűek. Minden esetben egyértelműen kívánatos lenne, hogy ágazatspecifikus tanulmányokkal is rendelkezzünk ahhoz, hogy világos képünk legyen az adott kompenzációs intézkedésekről. Ugyanakkor figyelembe kellene venni az egyes tagállamok adottságait is – különösen szubnacionális, illetve regionális szinten;

| 49. | üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó kezdeményezését, hogy dolgozzon ki szakasztervet az EU alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság irányába történő átalakulására 2050-ig, és kifejezetten kéri, hogy határozzák meg az ehhez vezető út rövid és középtávú legfontosabb részcéljait; |
| --- | --- |

49.

üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó kezdeményezését, hogy dolgozzon ki szakasztervet az EU alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság irányába történő átalakulására 2050-ig, és kifejezetten kéri, hogy határozzák meg az ehhez vezető út rövid és középtávú legfontosabb részcéljait;

| 50. | felhívja a figyelmet arra, hogy az innovatív eljárások és célok az egyik kulcsot jelentik az éghajlatvédelem globális kihívásainak leküzdésére. Csak az innováció segítségével lehet tartósan felszabadítani a növekedéshez szükséges erőket; |
| --- | --- |

50.

felhívja a figyelmet arra, hogy az innovatív eljárások és célok az egyik kulcsot jelentik az éghajlatvédelem globális kihívásainak leküzdésére. Csak az innováció segítségével lehet tartósan felszabadítani a növekedéshez szükséges erőket;

| 51. | támogatja az Európai Bizottságnak azt a kijelentését, hogy az intézkedések során az innovációra, valamint az új technológiák és az ezekhez tartozó infrastruktúrák mielőbbi alkalmazására kell törekedni a kulcstechnológiai ágazatokban tevékenykedő európai vállalkozások vezető szerepének további kiépítése érdekében; |
| --- | --- |

51.

támogatja az Európai Bizottságnak azt a kijelentését, hogy az intézkedések során az innovációra, valamint az új technológiák és az ezekhez tartozó infrastruktúrák mielőbbi alkalmazására kell törekedni a kulcstechnológiai ágazatokban tevékenykedő európai vállalkozások vezető szerepének további kiépítése érdekében;

| 52. | kiemeli, hogy a modern, éghajlattal kapcsolatos és környezetvédelmi intézkedéseknek köszönhetően már jelenleg is magas szintű tevékenység folyik számos területen. Ezt a referenciaértékek jövőbeni meghatározásakor megfelelő mértékben el kell ismeri és figyelembe kell venni. Annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a korábban elért előrelépések eltérő szintjeit, a rendszerbe épített dinamika segítségével gondoskodni kell arról, hogy a mindenkori regionális, illetve helyi kiindulási szintet tekintetbe vegyék; |
| --- | --- |

52.

kiemeli, hogy a modern, éghajlattal kapcsolatos és környezetvédelmi intézkedéseknek köszönhetően már jelenleg is magas szintű tevékenység folyik számos területen. Ezt a referenciaértékek jövőbeni meghatározásakor megfelelő mértékben el kell ismeri és figyelembe kell venni. Annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a korábban elért előrelépések eltérő szintjeit, a rendszerbe épített dinamika segítségével gondoskodni kell arról, hogy a mindenkori regionális, illetve helyi kiindulási szintet tekintetbe vegyék;

| 53. | rámutat arra, hogy a gazdasági szerkezetváltás esetleges negatív következményei főként regionális és helyi szinten fognak érvényesülni; |
| --- | --- |

53.

rámutat arra, hogy a gazdasági szerkezetváltás esetleges negatív következményei főként regionális és helyi szinten fognak érvényesülni;

| 54. | felismeri azokat a nagy lehetőségeket, amelyek a fenntartható gazdasági növekedésből adódhatnak, például az új munkahelyek létrehozása és az energiaellátás biztonsága tekintetében; |
| --- | --- |

54.

felismeri azokat a nagy lehetőségeket, amelyek a fenntartható gazdasági növekedésből adódhatnak, például az új munkahelyek létrehozása és az energiaellátás biztonsága tekintetében;

| 55. | arra ösztönöz, hogy az épületek energiahatékony felújítását az éghajlatvédelmi célok eléréséhez szükséges elemként vegyék be az intézkedési tervbe, és ezzel kapcsolatban utal arra, hogy az energiahatékonyság követelményeinek meg nem felelő épületek az összes szén-dioxid-kibocsátás jelentős részéért felelősek. A lakóépületek akár háromnegyede jelentős megtakarítási potenciállal rendelkezik; |
| --- | --- |

55.

arra ösztönöz, hogy az épületek energiahatékony felújítását az éghajlatvédelmi célok eléréséhez szükséges elemként vegyék be az intézkedési tervbe, és ezzel kapcsolatban utal arra, hogy az energiahatékonyság követelményeinek meg nem felelő épületek az összes szén-dioxid-kibocsátás jelentős részéért felelősek. A lakóépületek akár háromnegyede jelentős megtakarítási potenciállal rendelkezik;

| 56. | felhívja a figyelmet arra, hogy a lakott területek szén-dioxid-megtakarítási potenciáljának tekintetbe vétele nélkül az ambiciózus éghajlatvédelmi célokat nem lehet elérni; |
| --- | --- |

56.

felhívja a figyelmet arra, hogy a lakott területek szén-dioxid-megtakarítási potenciáljának tekintetbe vétele nélkül az ambiciózus éghajlatvédelmi célokat nem lehet elérni;

| 57. | hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell az üvegházhatású gázok kibocsátását a közúti személy- és áruszállítás ágazatában; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell az üvegházhatású gázok kibocsátását a közúti személy- és áruszállítás ágazatában;

| 58. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság közleményében nincs utalás a regionális cselekvések szükségességére az éghajlatvédelmi célok megvalósítása során. Az innovációnak, a kutatásnak és a fejlesztésnek az Európai Információs és Technológiai Intézet (EIT), illetve az ahhoz tartozó Climate-KIC révén történő, országokat és régiókat átfogó ösztönzése vezető szerepet tölthet be ebben; |
| --- | --- |

58.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság közleményében nincs utalás a regionális cselekvések szükségességére az éghajlatvédelmi célok megvalósítása során. Az innovációnak, a kutatásnak és a fejlesztésnek az Európai Információs és Technológiai Intézet (EIT), illetve az ahhoz tartozó Climate-KIC révén történő, országokat és régiókat átfogó ösztönzése vezető szerepet tölthet be ebben;

| 59. | ebben az összefüggésben hangsúlyozza a régiók és a vállalkozások közötti, energetikai és éghajlattal kapcsolatos ágazatspecifikus vagy ágazatközi szövetségek egyre növekvő jelentőségét, amelyek már a koppenhágai tárgyalási folyamatban is szerepet játszottak. Ezeket célirányosan támogatni kell, hogy fokozottan és viszonylag gyorsan képesek legyenek alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák kifejlesztésére és megvalósítására. A regionális és helyi szintű döntéshozók, valamint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) itt központi szerepet töltenek be. Az, hogy az információkat gyors és hatékony módon juttatják el a hasonló helyzetben lévő érintett szereplők számára, jó példája az „alulról felfelé építkező” elvnek; |
| --- | --- |

59.

ebben az összefüggésben hangsúlyozza a régiók és a vállalkozások közötti, energetikai és éghajlattal kapcsolatos ágazatspecifikus vagy ágazatközi szövetségek egyre növekvő jelentőségét, amelyek már a koppenhágai tárgyalási folyamatban is szerepet játszottak. Ezeket célirányosan támogatni kell, hogy fokozottan és viszonylag gyorsan képesek legyenek alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák kifejlesztésére és megvalósítására. A regionális és helyi szintű döntéshozók, valamint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) itt központi szerepet töltenek be. Az, hogy az információkat gyors és hatékony módon juttatják el a hasonló helyzetben lévő érintett szereplők számára, jó példája az „alulról felfelé építkező” elvnek;

| 60. | felhívja a figyelmet arra, hogy a régiók szintjén számos kezdeményezés létezik, amely hozzájárul az éghajlatvédelem gondolatának megszilárdításához a társadalomban – ilyenek például a regionális fenntarthatósági stratégiák vagy az önkormányzati döntéshozók, regionális kormányzatok és vállalkozások szövetségei. Az RB kifejezetten felajánlja, hogy az ezekből projektekből származó tapasztalatokat továbbadja az érdekelt szereplőknek; |
| --- | --- |

60.

felhívja a figyelmet arra, hogy a régiók szintjén számos kezdeményezés létezik, amely hozzájárul az éghajlatvédelem gondolatának megszilárdításához a társadalomban – ilyenek például a regionális fenntarthatósági stratégiák vagy az önkormányzati döntéshozók, regionális kormányzatok és vállalkozások szövetségei. Az RB kifejezetten felajánlja, hogy az ezekből projektekből származó tapasztalatokat továbbadja az érdekelt szereplőknek;

| 61. | ebben az összefüggésben üdvözli a Polgármesterek Szövetsége kezdeményezését, melynek célja, hogy a szén-dioxid-kibocsátást jelenleg már több mint 2 150 európai városban több mint 20 %-kal csökkentse 2020-ig; ebből következően kifejezetten támogatja a Polgármesterek Szövetségét mint a fenntartható energia- és éghajlat-politika központi elemét, és reméli, hogy rendelkezésre állnak majd a szükséges eszközök annak érdekében, hogy a bejelentett célokat hatékonyan meg lehessen valósítani; |
| --- | --- |

61.

ebben az összefüggésben üdvözli a Polgármesterek Szövetsége kezdeményezését, melynek célja, hogy a szén-dioxid-kibocsátást jelenleg már több mint 2 150 európai városban több mint 20 %-kal csökkentse 2020-ig; ebből következően kifejezetten támogatja a Polgármesterek Szövetségét mint a fenntartható energia- és éghajlat-politika központi elemét, és reméli, hogy rendelkezésre állnak majd a szükséges eszközök annak érdekében, hogy a bejelentett célokat hatékonyan meg lehessen valósítani;

| 62. | úgy véli, hogy a szabályozás során kiegyensúlyozott viszonyra kell törekedni a környezet védelmének szigorú biztosítása, illetve az éghajlatváltozás elleni küzdelem rendkívül komoly költségei között, melyeket azoknak a szigeteknek és régióknak kell viselniük, amelyek távol esnek és/vagy különösen kiszolgáltatottak e tekintetben, és a közlekedéstől teljességgel függő helyzetben vannak, de például a megújuló energiahordozók fejlesztésének ösztönzésével mégis komolyan kiállnak a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése mellett; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy a szabályozás során kiegyensúlyozott viszonyra kell törekedni a környezet védelmének szigorú biztosítása, illetve az éghajlatváltozás elleni küzdelem rendkívül komoly költségei között, melyeket azoknak a szigeteknek és régióknak kell viselniük, amelyek távol esnek és/vagy különösen kiszolgáltatottak e tekintetben, és a közlekedéstől teljességgel függő helyzetben vannak, de például a megújuló energiahordozók fejlesztésének ösztönzésével mégis komolyan kiállnak a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése mellett;

A Koppenhágai Egyezmény végrehajtása

| 63. | úgy véli, hogy a Koppenhágai Egyezményben igen fontos alapokat fektettek le egy jövőbeni, jogilag kötelező érvényű szerződéshez; ide tartozik a 2 Celsius-fokos célkitűzés elfogadása, az egyes tagállamok önkéntes kötelezettségvállalása a nemzeti kibocsátáscsökkentési célokkal kapcsolatban, vagy a fejlődő országok gyorsfinanszírozásával, illetve a hosszú távú finanszírozási követelményekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy a Koppenhágai Egyezményben igen fontos alapokat fektettek le egy jövőbeni, jogilag kötelező érvényű szerződéshez; ide tartozik a 2 Celsius-fokos célkitűzés elfogadása, az egyes tagállamok önkéntes kötelezettségvállalása a nemzeti kibocsátáscsökkentési célokkal kapcsolatban, vagy a fejlődő országok gyorsfinanszírozásával, illetve a hosszú távú finanszírozási követelményekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások;

| 64. | egyetért azzal a felfogással, hogy azok az ipari és fejlődő országok, amelyek közösen felelősek az üvegházhatású gázok kibocsátásának 80 %-áért, konkrét kibocsátáskorlátozási céljaikkal fontos üzenetet közvetítettek; |
| --- | --- |

64.

egyetért azzal a felfogással, hogy azok az ipari és fejlődő országok, amelyek közösen felelősek az üvegházhatású gázok kibocsátásának 80 %-áért, konkrét kibocsátáskorlátozási céljaikkal fontos üzenetet közvetítettek;

| 65. | egyetért azzal, hogy a szándékukat jelző tagállamok cselekvési készsége mennyiségi szempontból nem lesz elég a 2 Celsius-fokkal történő csökkentés célkitűzésének elérésére; |
| --- | --- |

65.

egyetért azzal, hogy a szándékukat jelző tagállamok cselekvési készsége mennyiségi szempontból nem lesz elég a 2 Celsius-fokkal történő csökkentés célkitűzésének elérésére;

| 66. | üdvözli, hogy a fejlődő országok felelősséget kívánnak vállalni és intézkedéseket jelentettek be, melyek tartalmi értékelése azonban még várat magára; |
| --- | --- |

66.

üdvözli, hogy a fejlődő országok felelősséget kívánnak vállalni és intézkedéseket jelentettek be, melyek tartalmi értékelése azonban még várat magára;

| 67. | hangsúlyozza, hogy a további ENSZ-tárgyalások folyamata során kiemelten fontos, hogy pontosítsuk az ipari, a gazdaságilag feltörekvő, illetve a fejlődő országok által meghatározott célokat és intézkedéseket, melyeknek végül egy minőségi és mennyiségi szempontból átlátható, követhető és mérhető eljáráshoz kell vezetnie; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy a további ENSZ-tárgyalások folyamata során kiemelten fontos, hogy pontosítsuk az ipari, a gazdaságilag feltörekvő, illetve a fejlődő országok által meghatározott célokat és intézkedéseket, melyeknek végül egy minőségi és mennyiségi szempontból átlátható, követhető és mérhető eljáráshoz kell vezetnie;

| 68. | véleménye szerint a felügyelet, közlés és ellenőrzés (MRV) kényes kérdése csak akkor oldható meg sikeresen és minden résztvevő számára elfogadható módon, ha valamennyi érdekelt esetében láthatóan egyforma feltételek érvényesülnek. Ehhez egy olyan rendszer tűnik megfelelőnek, amely az ENSZ által elindított folyamatban közösen megállapított minimális kritériumokon alapszik, azonban az intézkedések végrehajtása, valamint az információk lehívhatósága nemzeti szinten van meghatározva; |
| --- | --- |

68.

véleménye szerint a felügyelet, közlés és ellenőrzés (MRV) kényes kérdése csak akkor oldható meg sikeresen és minden résztvevő számára elfogadható módon, ha valamennyi érdekelt esetében láthatóan egyforma feltételek érvényesülnek. Ehhez egy olyan rendszer tűnik megfelelőnek, amely az ENSZ által elindított folyamatban közösen megállapított minimális kritériumokon alapszik, azonban az intézkedések végrehajtása, valamint az információk lehívhatósága nemzeti szinten van meghatározva;

| 69. | üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, mely szerint támogatni kell az együttműködést azokkal fejlődő országokkal, amelyek érdekeltek a felügyelet, közlés és ellenőrzés regionális kapacitásainak felépítésére irányuló programokban; |
| --- | --- |

69.

üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, mely szerint támogatni kell az együttműködést azokkal fejlődő országokkal, amelyek érdekeltek a felügyelet, közlés és ellenőrzés regionális kapacitásainak felépítésére irányuló programokban;

A gyorsfinanszírozás kapcsán

| 70. | üdvözli, hogy a Koppenhágai Egyezményben finanszírozási eszközök rendelkezésre bocsátását ígérik a 2010–2012-es időszakra, melyeket a fejlődő országokban az éghajlatvédelmet és éghajlathoz való alkalmazkodást célzó intézkedések elindítását szolgáló gyorsfinanszírozásra fordítanak, és amelyek mértéke el kell, hogy érje a 30 milliárd USD-t; |
| --- | --- |

70.

üdvözli, hogy a Koppenhágai Egyezményben finanszírozási eszközök rendelkezésre bocsátását ígérik a 2010–2012-es időszakra, melyeket a fejlődő országokban az éghajlatvédelmet és éghajlathoz való alkalmazkodást célzó intézkedések elindítását szolgáló gyorsfinanszírozásra fordítanak, és amelyek mértéke el kell, hogy érje a 30 milliárd USD-t;

| 71. | úgy véli, sürgős cselekvésre van szükség a Koppenhágában a fejlődő országok számára ígért pénzügyi támogatás minél gyorsabb végrehajtásához; |
| --- | --- |

71.

úgy véli, sürgős cselekvésre van szükség a Koppenhágában a fejlődő országok számára ígért pénzügyi támogatás minél gyorsabb végrehajtásához;

| 72. | tudomásul veszi, hogy az Európai Tanács az Európai Unió és tagállamai részvételét évi 2,4 milliárd euróban határozta meg, és annak minél hamarabb történő végrehajtására ösztönöz az EU hitelessége érdekében; |
| --- | --- |

72.

tudomásul veszi, hogy az Európai Tanács az Európai Unió és tagállamai részvételét évi 2,4 milliárd euróban határozta meg, és annak minél hamarabb történő végrehajtására ösztönöz az EU hitelessége érdekében;

| 73. | azt kéri, hogy európai regionális szinten támogassák és építsék ki a fejlődő és feltörekvő országokkal, illetve azok városaival, megyéivel és régióival folyó partnerségi tevékenységeket, és ennek során a késedelmek elkerülése érdekében figyeljenek arra, hogy a gyorsfinanszírozás folyamatban lévő intézkedéseket és kezdeményezéseket is érintsen; |
| --- | --- |

73.

azt kéri, hogy európai regionális szinten támogassák és építsék ki a fejlődő és feltörekvő országokkal, illetve azok városaival, megyéivel és régióival folyó partnerségi tevékenységeket, és ennek során a késedelmek elkerülése érdekében figyeljenek arra, hogy a gyorsfinanszírozás folyamatban lévő intézkedéseket és kezdeményezéseket is érintsen;

A hosszú távú finanszírozás kapcsán

| 74. | üdvözli az előretekintő, hosszú távú finanszírozási stratégiát, mely a Koppenhágai Egyezményben foglaltaknak megfelelően 2020-ig évi 100 milliárd USD összeget irányoz elő; |
| --- | --- |

74.

üdvözli az előretekintő, hosszú távú finanszírozási stratégiát, mely a Koppenhágai Egyezményben foglaltaknak megfelelően 2020-ig évi 100 milliárd USD összeget irányoz elő;

| 75. | támogatja az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a finanszírozási stratégiát különböző forrásokból hajtsák végre; |
| --- | --- |

75.

támogatja az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a finanszírozási stratégiát különböző forrásokból hajtsák végre;

| 76. | hangsúlyozza, hogy a leendő nemzetközi pénzügyi rendszerben első helyen kell állnia a valamennyi résztvevőt, támogatót és támogatottat érintő átláthatóságnak, főként a projektek végrehajtása során; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza, hogy a leendő nemzetközi pénzügyi rendszerben első helyen kell állnia a valamennyi résztvevőt, támogatót és támogatottat érintő átláthatóságnak, főként a projektek végrehajtása során;

A nemzetközi kibocsátáskereskedelmi piac fejlődésének támogatása kapcsán

| 77. | hangsúlyozza, hogy egy nemzetközi szén-dioxid-kibocsátáskereskedelmi piac kibocsátáskereskedelmi rendszer (Cap-and-Trade-System) révén történő hosszú távú fejlesztése és létrehozása a leghatékonyabb kormányzáspolitikai intézkedés a forráskímélő, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy egy nemzetközi szén-dioxid-kibocsátáskereskedelmi piac kibocsátáskereskedelmi rendszer (Cap-and-Trade-System) révén történő hosszú távú fejlesztése és létrehozása a leghatékonyabb kormányzáspolitikai intézkedés a forráskímélő, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé;

| 78. | osztja az Európai Bizottság nézetét, hogy egy nemzetközi kibocsátáskereskedelmi piac mindenképpen egy kompatibilis és összehasonlítható rendszert tesz szükségessé, valamint hogy ezt a nemzetközi éghajlatvédelmi tárgyalások során a továbbiakban eleve figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

78.

osztja az Európai Bizottság nézetét, hogy egy nemzetközi kibocsátáskereskedelmi piac mindenképpen egy kompatibilis és összehasonlítható rendszert tesz szükségessé, valamint hogy ezt a nemzetközi éghajlatvédelmi tárgyalások során a továbbiakban eleve figyelembe kell venni;

| 79. | hangsúlyozza, hogy a „tiszta fejlesztési mechanizmusra” (Clean Development Mechanism (CDM)) épülő piac létrehozása által világszinten lehetségessé vált a magángazdaság szereplőinek fogékonnyá tétele a kibocsátás csökkentése iránt, összeköttetéseik biztosítása, illetve a fejlesztésekre való ösztönzésük; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy a „tiszta fejlesztési mechanizmusra” (Clean Development Mechanism (CDM)) épülő piac létrehozása által világszinten lehetségessé vált a magángazdaság szereplőinek fogékonnyá tétele a kibocsátás csökkentése iránt, összeköttetéseik biztosítása, illetve a fejlesztésekre való ösztönzésük;

| 80. | az Európai Bizottsággal egyetértésben – arra az esetre, ha az olyan nagy feltörekvő országok, mint Kína, India, Dél-Afrika vagy Brazília továbbra sem tudnának elfogadni kötelező érvényű kibocsátáscsökkentési célkitűzéseket – támogatja a „tiszta fejlesztési mechanizmus” (Clean Development Mechanism (CDM)) értékelésének és reformjának szükségességét; |
| --- | --- |

80.

az Európai Bizottsággal egyetértésben – arra az esetre, ha az olyan nagy feltörekvő országok, mint Kína, India, Dél-Afrika vagy Brazília továbbra sem tudnának elfogadni kötelező érvényű kibocsátáscsökkentési célkitűzéseket – támogatja a „tiszta fejlesztési mechanizmus” (Clean Development Mechanism (CDM)) értékelésének és reformjának szükségességét;

| 81. | emiatt támogatja, hogy az ágazati alapú mechanizmusokat az Európai Bizottság javaslata szerint az érdekelt ipari és fejlődő országokkal együttműködésben, az EU-ban érvényben lévő, kibocsátáskereskedelmi rendszerre vonatkozó előírások alapján alakítsák ki. Addig is javítani kell a minőségi kritériumokat a projektalapú mechanizmusok alapján történő jóváírások esetében; |
| --- | --- |

81.

emiatt támogatja, hogy az ágazati alapú mechanizmusokat az Európai Bizottság javaslata szerint az érdekelt ipari és fejlődő országokkal együttműködésben, az EU-ban érvényben lévő, kibocsátáskereskedelmi rendszerre vonatkozó előírások alapján alakítsák ki. Addig is javítani kell a minőségi kritériumokat a projektalapú mechanizmusok alapján történő jóváírások esetében;

| 82. | osztja azt a nézetet, mely szerint a nemzetközi kibocsátáskereskedelmi piacról származó pénzügyi eszközöket részben a fejlődő országokban folyó projektek javára is kell fordítani; |
| --- | --- |

82.

osztja azt a nézetet, mely szerint a nemzetközi kibocsátáskereskedelmi piacról származó pénzügyi eszközöket részben a fejlődő országokban folyó projektek javára is kell fordítani;

| 83. | ezen felül úgy véli, hogy az európai kibocsátáskereskedelmi rendszerből származó bevételek jelentős részét a regionális és helyi önkormányzatok rendelkezésére kell bocsátani, hogy helyben lehessen gondoskodni az éghajlatvédelmi és az éghajlathoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések gyakorlati végrehajtásáról; |
| --- | --- |

83.

ezen felül úgy véli, hogy az európai kibocsátáskereskedelmi rendszerből származó bevételek jelentős részét a regionális és helyi önkormányzatok rendelkezésére kell bocsátani, hogy helyben lehessen gondoskodni az éghajlatvédelmi és az éghajlathoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések gyakorlati végrehajtásáról;

A következtetések kapcsán

| 84. | az Európai Bizottsággal egyetértésben úgy véli, hogy a Koppenhágai Egyezmény, mely az éghajlatváltozásról szóló 2009. évi koppenhágai ENSZ-csúcstalálkozó eredményeként jött lére, nem felel meg teljesen az eredeti elvárásoknak. A lépések sürgető szükségessége mindazonáltal világossá vált a nemzetközi államszövetség számára; |
| --- | --- |

84.

az Európai Bizottsággal egyetértésben úgy véli, hogy a Koppenhágai Egyezmény, mely az éghajlatváltozásról szóló 2009. évi koppenhágai ENSZ-csúcstalálkozó eredményeként jött lére, nem felel meg teljesen az eredeti elvárásoknak. A lépések sürgető szükségessége mindazonáltal világossá vált a nemzetközi államszövetség számára;

| 85. | fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság a rövid és középtávon szükséges lépésekre vonatkozó javaslatai, és főként az abból következő intézkedések kapcsán a régiók szemszögéből tekintetbe veszi a szubszidiaritás és az arányosság elveit. A cél a kötelező erő kell, hogy legyen, az érintettek szuverenitásának megsértése nélkül; |
| --- | --- |

85.

fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság a rövid és középtávon szükséges lépésekre vonatkozó javaslatai, és főként az abból következő intézkedések kapcsán a régiók szemszögéből tekintetbe veszi a szubszidiaritás és az arányosság elveit. A cél a kötelező erő kell, hogy legyen, az érintettek szuverenitásának megsértése nélkül;

A regionális és helyi önkormányzatok szerepe

| 86. | határozottan hangsúlyozza a regionális és helyi önkormányzatok szerepének jelentőségét az éghajlatváltozás elleni küzdelem folyamatában, és annak már jelenleg is elkerülhetetlen következményeit a lakosság számára. Meg kell őrizni a tagállamokban létező módosítási lehetőségeket, már csak azért is, mivel az éghajlatváltozás regionális szinten erősen különböző hatásokkal jár; |
| --- | --- |

86.

határozottan hangsúlyozza a regionális és helyi önkormányzatok szerepének jelentőségét az éghajlatváltozás elleni küzdelem folyamatában, és annak már jelenleg is elkerülhetetlen következményeit a lakosság számára. Meg kell őrizni a tagállamokban létező módosítási lehetőségeket, már csak azért is, mivel az éghajlatváltozás regionális szinten erősen különböző hatásokkal jár;

| 87. | kifejezett sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság közleményében nincs utalás a regionális és helyi szintű cselekvések szükségességére; |
| --- | --- |

87.

kifejezett sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság közleményében nincs utalás a regionális és helyi szintű cselekvések szükségességére;

| 88. | elengedhetetlennek tartja, hogy minden, az éghajlatvédelmi politikával kapcsolatos jövőbeni megállapodásra jellemző legyen a regionális és helyi szint kulcsszerepének megfelelő figyelembevétele; |
| --- | --- |

88.

elengedhetetlennek tartja, hogy minden, az éghajlatvédelmi politikával kapcsolatos jövőbeni megállapodásra jellemző legyen a regionális és helyi szint kulcsszerepének megfelelő figyelembevétele;

| 89. | kifejezetten üdvözli a már létező, szubnacionális szintű hálózatok fellépését, és arra kéri az Európai Bizottságot és az Európai Parlamentet, hogy a jövőbeni a nemzetközi éghajlatvédelmi tárgyalások során vegye figyelembe azok álláspontját; |
| --- | --- |

89.

kifejezetten üdvözli a már létező, szubnacionális szintű hálózatok fellépését, és arra kéri az Európai Bizottságot és az Európai Parlamentet, hogy a jövőbeni a nemzetközi éghajlatvédelmi tárgyalások során vegye figyelembe azok álláspontját;

| 90. | üdvözli egyes európai régiók már jelenleg is létező éghajlat-politikai együttműködését a fejlődő és feltörekvő országokkal; |
| --- | --- |

90.

üdvözli egyes európai régiók már jelenleg is létező éghajlat-politikai együttműködését a fejlődő és feltörekvő országokkal;

| 91. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló, nemzeti, regionális és helyi kormányzati szinteket érintő sokrétű európai megközelítés példaként szolgálhat egy koherens cselekvési koncepció számára, és Európán kívül is példaértékű lehet. Fontos feltételnek számítanak az átlátható, szakpolitikákon túlmutató struktúrák, valamint a hatékony pénzügyi infrastruktúra, amely hozzáférhető a helyi és regionális önkormányzatok számára; |
| --- | --- |

91.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló, nemzeti, regionális és helyi kormányzati szinteket érintő sokrétű európai megközelítés példaként szolgálhat egy koherens cselekvési koncepció számára, és Európán kívül is példaértékű lehet. Fontos feltételnek számítanak az átlátható, szakpolitikákon túlmutató struktúrák, valamint a hatékony pénzügyi infrastruktúra, amely hozzáférhető a helyi és regionális önkormányzatok számára;

| 92. | azt kéri, hogy teremtsék meg regionális és helyi szinten a nemzetközi hálózatokhoz való csatlakozás lehetőségeit, és ezeket célzottan támogassák. A csere platformjain keresztül, melyek valamennyi érintett szint számára hozzáférhetőek, ki lehet alakítani a párbeszéd ilyen jellegű tartós és nyílt folyamatát azzal a céllal, hogy hatékonyan és megfelelően lehessen kezelni az éghajlatváltozást; |
| --- | --- |

92.

azt kéri, hogy teremtsék meg regionális és helyi szinten a nemzetközi hálózatokhoz való csatlakozás lehetőségeit, és ezeket célzottan támogassák. A csere platformjain keresztül, melyek valamennyi érintett szint számára hozzáférhetőek, ki lehet alakítani a párbeszéd ilyen jellegű tartós és nyílt folyamatát azzal a céllal, hogy hatékonyan és megfelelően lehessen kezelni az éghajlatváltozást;

| 93. | azt kéri, hogy a tagállamok szubnacionális szervezeti struktúrái számára regionális sajátosságaik figyelembevétele mellett, tegyék lehetővé, hogy kihasználják a lehetőségeket és megfelelően felelősséget vállaljanak; |
| --- | --- |

93.

azt kéri, hogy a tagállamok szubnacionális szervezeti struktúrái számára regionális sajátosságaik figyelembevétele mellett, tegyék lehetővé, hogy kihasználják a lehetőségeket és megfelelően felelősséget vállaljanak;

| 94. | ismét rámutat arra, hogy az éghajlatvédelemmel és az éghajlathoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések végrehajtása főként regionális és helyi szinten további pénzügyi eszközöket tesz szükségessé; |
| --- | --- |

94.

ismét rámutat arra, hogy az éghajlatvédelemmel és az éghajlathoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések végrehajtása főként regionális és helyi szinten további pénzügyi eszközöket tesz szükségessé;

| 95. | arra hívja fel az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat arra vonatkozóan, hogyan lehetne az éghajlatvédelem szereplői számára megfelelő pénzügyi eszközöket biztosítani, és arra ösztönöz, hogy ebben a témában folytassanak konzultációt a tagállamokban; |
| --- | --- |

95.

arra hívja fel az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat arra vonatkozóan, hogyan lehetne az éghajlatvédelem szereplői számára megfelelő pénzügyi eszközöket biztosítani, és arra ösztönöz, hogy ebben a témában folytassanak konzultációt a tagállamokban;

| 96. | hangsúlyozza, hogy az erőforrás-kímélő, éghajlatbarát cselekvés felé mutató értékváltás csak a társadalomból magából fakadhat, ezért ezen a helyen kifejezetten felhívja a figyelmet a polgárok szerepére. Részvételük nélkül az éghajlattal kapcsolatos ambiciózus célkitűzéseket nem lehet elérni; |
| --- | --- |

96.

hangsúlyozza, hogy az erőforrás-kímélő, éghajlatbarát cselekvés felé mutató értékváltás csak a társadalomból magából fakadhat, ezért ezen a helyen kifejezetten felhívja a figyelmet a polgárok szerepére. Részvételük nélkül az éghajlattal kapcsolatos ambiciózus célkitűzéseket nem lehet elérni;

| 97. | hangsúlyozza, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasági rendszerhez vezető szerkezetváltásnak társadalmilag elfogadható módon kell megtörténnie; |
| --- | --- |

97.

hangsúlyozza, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasági rendszerhez vezető szerkezetváltásnak társadalmilag elfogadható módon kell megtörténnie;

| 98. | ebből eredően hangsúlyozza, hogy a polgárokhoz való közelségük folytán az RB tagjai rendelkeznek a legjobb lehetőségekkel arra, hogy tájékoztatás, interakció és példamutató magatartás által szemléletváltozást érjenek el. Ide tartozik még elsősorban a munkavállalók folyamatos oktatása és képzése is; |
| --- | --- |

98.

ebből eredően hangsúlyozza, hogy a polgárokhoz való közelségük folytán az RB tagjai rendelkeznek a legjobb lehetőségekkel arra, hogy tájékoztatás, interakció és példamutató magatartás által szemléletváltozást érjenek el. Ide tartozik még elsősorban a munkavállalók folyamatos oktatása és képzése is;

| 99. | felajánlja, hogy megbízható partnerként támogatja az Európai Bizottságot az éghajlatváltozás, valamint annak következményei elleni küzdelemben, valamint azáltal, hogy a regionális szintű projektek tapasztalatait továbbadja az érdekelt szereplőknek. |
| --- | --- |

99.

felajánlja, hogy megbízható partnerként támogatja az Európai Bizottságot az éghajlatváltozás, valamint annak következményei elleni küzdelemben, valamint azáltal, hogy a regionális szintű projektek tapasztalatait továbbadja az érdekelt szereplőknek.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 1-jén.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/19

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A gazdaságpolitikai koordináció megerősítése

2011/C 42/04

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | rámutat, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum reformfolyamata során nem szabad szem elől tévesztenünk annak elsődleges célját, vagyis egy szilárd alapokkal rendelkező, az Európai Unió polgárainak javát szolgáló, jobb minőségű és több munkahelyet biztosító gazdaság létrehozását; |
| --- | --- |

—

rámutat, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum reformfolyamata során nem szabad szem elől tévesztenünk annak elsődleges célját, vagyis egy szilárd alapokkal rendelkező, az Európai Unió polgárainak javát szolgáló, jobb minőségű és több munkahelyet biztosító gazdaság létrehozását;

| — | ösztönzi az Európai Bizottságot a politikák és az eszközök optimális mértékű adagolására, hogy az Európa 2020 stratégia főbb cselekvési területein a lehető legnagyobb mértékben csökkentse a költségvetési megszorítások kihatásait; |
| --- | --- |

—

ösztönzi az Európai Bizottságot a politikák és az eszközök optimális mértékű adagolására, hogy az Európa 2020 stratégia főbb cselekvési területein a lehető legnagyobb mértékben csökkentse a költségvetési megszorítások kihatásait;

| — | kéri az Európai Bizottságot, hogy tárja fel azokat az utakat, melyek az uniós polgárokat fogékonyabbá teszik az európai erőfeszítések iránt és hozzájárulnak az Unió demokratikus működésének megerősítéséhez; |
| --- | --- |

—

kéri az Európai Bizottságot, hogy tárja fel azokat az utakat, melyek az uniós polgárokat fogékonyabbá teszik az európai erőfeszítések iránt és hozzájárulnak az Unió demokratikus működésének megerősítéséhez;

| — | ösztönzi a tagállamokat, hogy tartsák magukat ahhoz a szabályhoz, hogy az alsó szinttől a felső szintig terjedően igazodnak a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásaihoz azáltal, hogy a költségvetési fegyelem követelményeit a megfelelő intézményi változtatások révén felveszik a nemzeti jogukba; |
| --- | --- |

—

ösztönzi a tagállamokat, hogy tartsák magukat ahhoz a szabályhoz, hogy az alsó szinttől a felső szintig terjedően igazodnak a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásaihoz azáltal, hogy a költségvetési fegyelem követelményeit a megfelelő intézményi változtatások révén felveszik a nemzeti jogukba;

| — | kiemeli, hogy nem fordítottak kellő figyelmet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok milyen szerepet töltenek be a költségvetések irányainak meghatározásában, illetve végrehajtásában, és javasolja az európai szemeszter eljárásában való másodlagos részvételét annak biztosítása mellett, hogy reagálhasson az Európai Bizottság növekedésről szóló éves jelentésére, amelyet a Tanács tavaszi ülésén fognak megvizsgálni; célkitűzései alátámasztásához a gazdaságpolitikai koordinációnak arányosan biztosítania kell a regionális és helyi önkormányzatok részvételét, különösen azon régiók esetében, amelyek erre vonatkozó törvényhozói hatalommal rendelkeznek. |
| --- | --- |

—

kiemeli, hogy nem fordítottak kellő figyelmet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok milyen szerepet töltenek be a költségvetések irányainak meghatározásában, illetve végrehajtásában, és javasolja az európai szemeszter eljárásában való másodlagos részvételét annak biztosítása mellett, hogy reagálhasson az Európai Bizottság növekedésről szóló éves jelentésére, amelyet a Tanács tavaszi ülésén fognak megvizsgálni; célkitűzései alátámasztásához a gazdaságpolitikai koordinációnak arányosan biztosítania kell a regionális és helyi önkormányzatok részvételét, különösen azon régiók esetében, amelyek erre vonatkozó törvényhozói hatalommal rendelkeznek.

| Előadó | : | Konstantinos TATSIS (EL/EPP)
  Drama-Kavala-Xanthi önkormányzati jogú prefektúrájának elnöke |
| --- | --- | --- |
| Referenciadokumentumok | : | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „A gazdaságpolitikai koordináció megerősítése”
  COM(2010) 250 végleges
  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „A gazdaságpolitikai koordináció erősítése a stabilitás, a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében”
  COM(2010) 367 végleges |

Előadó

:

Konstantinos TATSIS (EL/EPP)

Drama-Kavala-Xanthi önkormányzati jogú prefektúrájának elnöke

Referenciadokumentumok

:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „A gazdaságpolitikai koordináció megerősítése”

COM(2010) 250 végleges

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „A gazdaságpolitikai koordináció erősítése a stabilitás, a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében”

COM(2010) 367 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli az Európai Bizottságnak a tagállamok gazdaságpolitikai koordinációjára vonatkozó tervezet előterjesztésére irányuló kezdeményezését, amely egyszerre kíván választ adni a gazdasági világválság által támasztott kihívásokra, valamint az európai integráció előmozdításának eszközeként szolgálni; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottságnak a tagállamok gazdaságpolitikai koordinációjára vonatkozó tervezet előterjesztésére irányuló kezdeményezését, amely egyszerre kíván választ adni a gazdasági világválság által támasztott kihívásokra, valamint az európai integráció előmozdításának eszközeként szolgálni;

| 2. | úgy véli, hogy az Európai Bizottság javaslata kellően indokolt, és célja a Lisszaboni Szerződésben meghatározott gazdaságirányítási eszközök teljes és hatékony mozgósítása; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az Európai Bizottság javaslata kellően indokolt, és célja a Lisszaboni Szerződésben meghatározott gazdaságirányítási eszközök teljes és hatékony mozgósítása;

| 3. | támogatja a Stabilitási és Növekedési Paktum megerősítését annak fokozottabb betartása, valamint az erőteljesebb gazdasági növekedés elérése érdekében az EU-ban és annak régióiban; |
| --- | --- |

3.

támogatja a Stabilitási és Növekedési Paktum megerősítését annak fokozottabb betartása, valamint az erőteljesebb gazdasági növekedés elérése érdekében az EU-ban és annak régióiban;

| 4. | elismeri, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében az EU tagállamai „közös érdekű ügynek tekintik és összehangolják gazdaságpolitikájukat a Tanácsban” (121. cikk), a szubszidiaritás elvének mindenkori tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében az EU tagállamai „közös érdekű ügynek tekintik és összehangolják gazdaságpolitikájukat a Tanácsban” (121. cikk), a szubszidiaritás elvének mindenkori tiszteletben tartásával;

| 5. | rámutat, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum reformfolyamata során nem szabad szem elől tévesztenünk annak elsődleges célját, vagyis egy szilárd alapokkal rendelkező, az Európai Unió polgárainak javát szolgáló, jobb minőségű és több munkahelyet biztosító gazdaság létrehozását; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum reformfolyamata során nem szabad szem elől tévesztenünk annak elsődleges célját, vagyis egy szilárd alapokkal rendelkező, az Európai Unió polgárainak javát szolgáló, jobb minőségű és több munkahelyet biztosító gazdaság létrehozását;

| 6. | hangsúlyozza, hogy minden elfogadásra kerülő reformnak arra kell törekednie, hogy az Európai Unió elmélyítése érdekében elérje a megfelelő egyensúlyt a hatékonyság és a demokrácia között, ezért ellenzi az olyan javaslatokat, mint amilyen a szavazati jogoknak a Szerződésben már említett eseteken kívüli felfüggesztése; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy minden elfogadásra kerülő reformnak arra kell törekednie, hogy az Európai Unió elmélyítése érdekében elérje a megfelelő egyensúlyt a hatékonyság és a demokrácia között, ezért ellenzi az olyan javaslatokat, mint amilyen a szavazati jogoknak a Szerződésben már említett eseteken kívüli felfüggesztése;

| 7. | örömmel fogadja, hogy a közpénzek nyomon követése terén a hangsúly ismét az uniós tagállamok adósságának és költségvetési hiányának alakulására helyeződött annak érdekében, hogy a tagállamok költségvetési fegyelme ne romoljon tovább; |
| --- | --- |

7.

örömmel fogadja, hogy a közpénzek nyomon követése terén a hangsúly ismét az uniós tagállamok adósságának és költségvetési hiányának alakulására helyeződött annak érdekében, hogy a tagállamok költségvetési fegyelme ne romoljon tovább;

| 8. | ugyanakkor megjegyzi, hogy a nemzeti gazdaságpolitikák tökéletlen összehangolása többek között azzal a következménnyel jár, hogy a gazdaságilag gyenge tagállamok által felvett hiteleket mértéktelen kamatok sújtják; |
| --- | --- |

8.

ugyanakkor megjegyzi, hogy a nemzeti gazdaságpolitikák tökéletlen összehangolása többek között azzal a következménnyel jár, hogy a gazdaságilag gyenge tagállamok által felvett hiteleket mértéktelen kamatok sújtják;

| 9. | aggodalmát fejezi ki az Európai Bizottság által a Stabilitási és Növekedési Paktum szigorú alkalmazásának helyreállítása érdekében javasolt intézkedések hatékonyságával kapcsolatban, és ismételten hangsúlyozza, hogy az arányosság elvét tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

9.

aggodalmát fejezi ki az Európai Bizottság által a Stabilitási és Növekedési Paktum szigorú alkalmazásának helyreállítása érdekében javasolt intézkedések hatékonyságával kapcsolatban, és ismételten hangsúlyozza, hogy az arányosság elvét tiszteletben kell tartani;

| 10. | figyelmeztet arra, hogy azok széleskörű módosítások, melyeket a közlemény a másodlagos jogba tervez bevezetni, késedelmet idézhetnek elő, és felszólítja a tagállamokat, hogy e változásoktól függetlenül haladéktalanul igazodjanak a Stabilitási és Növekedési Paktumhoz; |
| --- | --- |

10.

figyelmeztet arra, hogy azok széleskörű módosítások, melyeket a közlemény a másodlagos jogba tervez bevezetni, késedelmet idézhetnek elő, és felszólítja a tagállamokat, hogy e változásoktól függetlenül haladéktalanul igazodjanak a Stabilitási és Növekedési Paktumhoz;

| 11. | tudomásul veszi az Európai Bizottság javaslatát arról, hogy hogyan lehet rávenni az euróövezet tagállamait arra, hogy betartsák a stabilitási paktumban foglaltakat, és nem ért egyet az eredeti javaslat esetleges újbóli felvetésével, azaz hogy a kötelességszegő tagállamot a kohéziós politikából, a közös agrárpolitikából és a közös halászati politikából nyújtott támogatások felfüggesztésével szankcionálják, egy ilyen eljárás ugyanis teljes mértékben sérti az arányosság elvét, mivel legfőképpen azokat a régiókat érinti, amelyek elmaradottak és amelyeknek strukturális hátrányaik leküzdéséhez feltétlenül szükségük van ezekre a társfinanszírozott programokra; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi az Európai Bizottság javaslatát arról, hogy hogyan lehet rávenni az euróövezet tagállamait arra, hogy betartsák a stabilitási paktumban foglaltakat, és nem ért egyet az eredeti javaslat esetleges újbóli felvetésével, azaz hogy a kötelességszegő tagállamot a kohéziós politikából, a közös agrárpolitikából és a közös halászati politikából nyújtott támogatások felfüggesztésével szankcionálják, egy ilyen eljárás ugyanis teljes mértékben sérti az arányosság elvét, mivel legfőképpen azokat a régiókat érinti, amelyek elmaradottak és amelyeknek strukturális hátrányaik leküzdéséhez feltétlenül szükségük van ezekre a társfinanszírozott programokra;

| 12. | megjegyzi, hogy a válságból történő kilábaláshoz olyan intézkedéscsomagra van szükség, amellyel Európa egyszerre tesz erőfeszítést a költségvetési konszolidáció érdekében és lép az erőteljes, kiegyensúlyozott és tartós növekedés útjára; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy a válságból történő kilábaláshoz olyan intézkedéscsomagra van szükség, amellyel Európa egyszerre tesz erőfeszítést a költségvetési konszolidáció érdekében és lép az erőteljes, kiegyensúlyozott és tartós növekedés útjára;

| 13. | emlékeztet arra, hogy az európai integráció nem valósul meg egy nap alatt, hanem egy folyamatosan változó folyamat, melynek során egy, a jelenlegihez hasonló gazdasági válság ugródeszkaként szolgálhat azoknak a radikális és kiterjedt reformoknak a bevezetéséhez, melyek a gazdaság versenyképességét, valamint az Európai Unió projektjének kiteljesedését egyaránt képesek elősegíteni; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy az európai integráció nem valósul meg egy nap alatt, hanem egy folyamatosan változó folyamat, melynek során egy, a jelenlegihez hasonló gazdasági válság ugródeszkaként szolgálhat azoknak a radikális és kiterjedt reformoknak a bevezetéséhez, melyek a gazdaság versenyképességét, valamint az Európai Unió projektjének kiteljesedését egyaránt képesek elősegíteni;

| 14. | maga is úgy véli, hogy a közleményben foglalt előírások végrehajtásából következő költségvetési kiigazításoknak számos cselekvési területen – regionális és szociális politika, továbbá a kohéziós vagy az innovációs politika – rendkívül széles körű kihatásai lesznek, ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy ügyeljen arra, hogy a hiányok megszüntetése arányos és kiegyensúlyozott módon történjen; |
| --- | --- |

14.

maga is úgy véli, hogy a közleményben foglalt előírások végrehajtásából következő költségvetési kiigazításoknak számos cselekvési területen – regionális és szociális politika, továbbá a kohéziós vagy az innovációs politika – rendkívül széles körű kihatásai lesznek, ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy ügyeljen arra, hogy a hiányok megszüntetése arányos és kiegyensúlyozott módon történjen;

| 15. | ösztönzi az Európai Uniót a politikák és az eszközök optimális mértékű adagolására, hogy az Európa 2020 stratégia főbb cselekvési területein a lehető legnagyobb mértékben csökkentse a költségvetési megszorítások kihatásait; |
| --- | --- |

15.

ösztönzi az Európai Uniót a politikák és az eszközök optimális mértékű adagolására, hogy az Európa 2020 stratégia főbb cselekvési területein a lehető legnagyobb mértékben csökkentse a költségvetési megszorítások kihatásait;

| 16. | kéri az Európai Bizottságot, hogy tárja fel azokat az utakat, melyek az uniós polgárokat fogékonyabbá teszik az európai erőfeszítések iránt és hozzájárulnak az Unió demokratikus működésének megerősítéséhez; |
| --- | --- |

16.

kéri az Európai Bizottságot, hogy tárja fel azokat az utakat, melyek az uniós polgárokat fogékonyabbá teszik az európai erőfeszítések iránt és hozzájárulnak az Unió demokratikus működésének megerősítéséhez;

| 17. | kiemeli, hogy a monetáris unió és az euró jelentik a legnagyobb sikert, amit az Európai Unió az egységes piac megvalósításának, az erőforrások pótlásának és az életszínvonal emelésének folyamata során a különböző tagállamokban elért, és úgy véli, hogy ezen eredmények megőrzése és megerősítése érdekében az Uniónak rendkívül nagy figyelemmel és óvatosan kell eljárnia a szabályok újradefiniálása során; |
| --- | --- |

17.

kiemeli, hogy a monetáris unió és az euró jelentik a legnagyobb sikert, amit az Európai Unió az egységes piac megvalósításának, az erőforrások pótlásának és az életszínvonal emelésének folyamata során a különböző tagállamokban elért, és úgy véli, hogy ezen eredmények megőrzése és megerősítése érdekében az Uniónak rendkívül nagy figyelemmel és óvatosan kell eljárnia a szabályok újradefiniálása során;

| 18. | üdvözli az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak az Európa 2020 stratégiában meghatározott nemzeti célkitűzések megállapítására és a növekedést lassító szűk keresztmetszetek feltárására tett közös erőfeszítését; |
| --- | --- |

18.

üdvözli az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak az Európa 2020 stratégiában meghatározott nemzeti célkitűzések megállapítására és a növekedést lassító szűk keresztmetszetek feltárására tett közös erőfeszítését;

| 19. | ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy a területi önkormányzatok alapvetően fontos szerepet játszanak a politikák előmozdításában a vállalkozási kedv, a képzés, az innováció, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem területén; felkéri a tagállamokat a felügyeleti mechanizmus regionális és helyi dimenziójának megerősítésére, hogy az kellően megbízható és hatékony legyen, és kéri, hogy biztosítsák a regionális és a települési hatóságok részvételét mind az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek meghatározásában, mind a kapcsolódó politikák végrehajtásában; |
| --- | --- |

19.

ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy a területi önkormányzatok alapvetően fontos szerepet játszanak a politikák előmozdításában a vállalkozási kedv, a képzés, az innováció, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem területén; felkéri a tagállamokat a felügyeleti mechanizmus regionális és helyi dimenziójának megerősítésére, hogy az kellően megbízható és hatékony legyen, és kéri, hogy biztosítsák a regionális és a települési hatóságok részvételét mind az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek meghatározásában, mind a kapcsolódó politikák végrehajtásában;

| 20. | felszólítja a tagállamokat, hogy gyors ütemben segítsék elő a válság miatt elengedhetetlenül szükségessé vált reformokat, mivel a válság végén azok hozzá fognak járulni az erős és versenyképes Európai Unió megteremtéséhez; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a tagállamokat, hogy gyors ütemben segítsék elő a válság miatt elengedhetetlenül szükségessé vált reformokat, mivel a válság végén azok hozzá fognak járulni az erős és versenyképes Európai Unió megteremtéséhez;

HATÉKONY ÉS A NÖVEKEDÉST CÉLZÓ INTÉZKEDÉSEK A STABILITÁSI PAKTUM SZABÁLYAINAK BETARTÁSA ÉRDEKÉBEN

| 21. | felhívja a figyelmet arra, hogy a költségvetési egyensúlyhiányt egy sor tényező idézheti elő, ezért üdvözli az Európai Bizottságnak az adósság mélyreható, minőségi elemzésére tett javaslatát. A magánadósság jelentőségére tekintettel a Régiók Bizottsága üdvözli annak az elemzésben történő figyelembevételét, és hangsúlyozza, hogy milyen fontossággal bír a bankrendszer a rendezett gazdaságok számára; |
| --- | --- |

21.

felhívja a figyelmet arra, hogy a költségvetési egyensúlyhiányt egy sor tényező idézheti elő, ezért üdvözli az Európai Bizottságnak az adósság mélyreható, minőségi elemzésére tett javaslatát. A magánadósság jelentőségére tekintettel a Régiók Bizottsága üdvözli annak az elemzésben történő figyelembevételét, és hangsúlyozza, hogy milyen fontossággal bír a bankrendszer a rendezett gazdaságok számára;

| 22. | felveti a kérdést, hogy a tervezett szankciók valóban arányosak és kellően hatékonyak-e, és ellenérzését fejezi ki minden olyan javaslattal szemben, amely a fejlesztési politikákra rendelkezésre bocsátott források súlyos megnyirbálására vonatkozik; |
| --- | --- |

22.

felveti a kérdést, hogy a tervezett szankciók valóban arányosak és kellően hatékonyak-e, és ellenérzését fejezi ki minden olyan javaslattal szemben, amely a fejlesztési politikákra rendelkezésre bocsátott források súlyos megnyirbálására vonatkozik;

| 23. | emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika, a közös agrárpolitika és a közös halászati politika az EU alapvető fejlesztési irányait képezik. Célkitűzéseik esetleges megkérdőjelezése ellentétes hatással járna, és ellentmondana mind a közleményben megfogalmazott célnak, mind az Unió főbb politikai iránymutatásainak. Mindenesetre arra lesz szükség, hogy az erőforrásaik felszabadításával kapcsolatban rögzített feltételek csak azok – bizonyítandóan – hatékony és eredményes kezelésére vonatkozzanak, és ne legyenek alárendelve más céloknak; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika, a közös agrárpolitika és a közös halászati politika az EU alapvető fejlesztési irányait képezik. Célkitűzéseik esetleges megkérdőjelezése ellentétes hatással járna, és ellentmondana mind a közleményben megfogalmazott célnak, mind az Unió főbb politikai iránymutatásainak. Mindenesetre arra lesz szükség, hogy az erőforrásaik felszabadításával kapcsolatban rögzített feltételek csak azok – bizonyítandóan – hatékony és eredményes kezelésére vonatkozzanak, és ne legyenek alárendelve más céloknak;

| 24. | úgy véli, hogy az a mechanizmus, amely a közösségi költségvetésből származó kifizetéseken alapulva biztosítaná, hogy a tagállamok eleget tesznek kötelezettségeiknek, a beépített védőkorlátok ellenére különösen negatív hatásokat idézhet elő, és fennáll a veszélye, hogy bonyolultabbá teszi a gazdasági, társadalmi és területi kohézió elérését. Az európai forráslehívásoknak a kisiklások szankcionálása céljából tervezett felfüggesztése vagy érvénytelenítése azzal a következménnyel fog járni, hogy ennek terhe az érintett ország központi államától az ország regionális vagy helyi önkormányzataira hárul át, így minden tagállam polgárainak, munkavállalóinak és vállalkozásainak közösen kell viselniük a felelősséget a nemzeti kormányuk politikai tévedéseiért. Ennélfogva a forrásmegvonás – amint azt egy olyan országra szabják ki, melynek pénzügyi helyzete már amúgy is nehéz – negatívan befolyásolja a növekedést, és adott esetben elmélyíti a költségvetési egyensúlyhiányt; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az a mechanizmus, amely a közösségi költségvetésből származó kifizetéseken alapulva biztosítaná, hogy a tagállamok eleget tesznek kötelezettségeiknek, a beépített védőkorlátok ellenére különösen negatív hatásokat idézhet elő, és fennáll a veszélye, hogy bonyolultabbá teszi a gazdasági, társadalmi és területi kohézió elérését. Az európai forráslehívásoknak a kisiklások szankcionálása céljából tervezett felfüggesztése vagy érvénytelenítése azzal a következménnyel fog járni, hogy ennek terhe az érintett ország központi államától az ország regionális vagy helyi önkormányzataira hárul át, így minden tagállam polgárainak, munkavállalóinak és vállalkozásainak közösen kell viselniük a felelősséget a nemzeti kormányuk politikai tévedéseiért. Ennélfogva a forrásmegvonás – amint azt egy olyan országra szabják ki, melynek pénzügyi helyzete már amúgy is nehéz – negatívan befolyásolja a növekedést, és adott esetben elmélyíti a költségvetési egyensúlyhiányt;

| 25. | figyelmeztet arra, hogy a közösségi költségvetésből származó kifizetésekre alapozott büntetéseknek óhatatlanul határokon átnyúló hatásai vannak, melyek veszélyt jelentenek a területi kohézió megőrzésére és hátráltatják az államok kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

25.

figyelmeztet arra, hogy a közösségi költségvetésből származó kifizetésekre alapozott büntetéseknek óhatatlanul határokon átnyúló hatásai vannak, melyek veszélyt jelentenek a területi kohézió megőrzésére és hátráltatják az államok kötelezettségvállalásait;

| 26. | emellett megjegyzi, hogy az aránytalanul szigorú szankciók oda vezetnek, hogy a lakosság körében csökken az európai integráció támogatottsága. Következésképpen át kell gondolni, hogy olyan szankciókat alkalmazzunk, amelyek révén egyszerre biztosítható, hogy a tagállamok tiszteletben tartsák kötelességeiket, valamint amely a közvéleményt tartalmasabb információkkal látja el mind a költségvetési fegyelem fontosságáról, mint pedig a strukturális alapoknak a nemzeti politikák hatékonyságát javító szerepéről; |
| --- | --- |

26.

emellett megjegyzi, hogy az aránytalanul szigorú szankciók oda vezetnek, hogy a lakosság körében csökken az európai integráció támogatottsága. Következésképpen át kell gondolni, hogy olyan szankciókat alkalmazzunk, amelyek révén egyszerre biztosítható, hogy a tagállamok tiszteletben tartsák kötelességeiket, valamint amely a közvéleményt tartalmasabb információkkal látja el mind a költségvetési fegyelem fontosságáról, mint pedig a strukturális alapoknak a nemzeti politikák hatékonyságát javító szerepéről;

| 27. | jelzi, hogy a tervezett büntetéseknek alkalmazhatóaknak és meggyőzőeknek kell lenniük, hiszen az egyetlen lehetséges utat jelentik az új Stabilitási és Növekedési Paktum érvényességének biztosításához; |
| --- | --- |

27.

jelzi, hogy a tervezett büntetéseknek alkalmazhatóaknak és meggyőzőeknek kell lenniük, hiszen az egyetlen lehetséges utat jelentik az új Stabilitási és Növekedési Paktum érvényességének biztosításához;

| 28. | felszólítja az Európai Bizottságot és a Tanácsot annak megvizsgálására, hogy költségvetési egyensúlyhiány esetén hogyan lehetne gyorsabban intézkedéseket hozni a szubszidiaritás és az arányosság elvének, továbbá a szankciók fokozatos alkalmazása elvének tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

28.

felszólítja az Európai Bizottságot és a Tanácsot annak megvizsgálására, hogy költségvetési egyensúlyhiány esetén hogyan lehetne gyorsabban intézkedéseket hozni a szubszidiaritás és az arányosság elvének, továbbá a szankciók fokozatos alkalmazása elvének tiszteletben tartása mellett;

| 29. | ösztönzi a tagállamokat, hogy tartsák magukat ahhoz a szabályhoz, hogy az alsó szinttől a felső szintig terjedően igazodnak a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásaihoz azáltal, hogy a költségvetési fegyelem követelményeit a megfelelő intézményi változtatások révén felveszik a nemzeti jogukba; |
| --- | --- |

29.

ösztönzi a tagállamokat, hogy tartsák magukat ahhoz a szabályhoz, hogy az alsó szinttől a felső szintig terjedően igazodnak a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásaihoz azáltal, hogy a költségvetési fegyelem követelményeit a megfelelő intézményi változtatások révén felveszik a nemzeti jogukba;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az alulról felfelé építkező eljárás a helyi és regionális önkormányzatok szerepe szempontjából is fontos a megfelelő erőforrás-gazdálkodáshoz, a gazdaságpolitika irányításához, továbbá a saját szintjükön felmerülő fejlődési problémák kellő időben történő feltárásához; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az alulról felfelé építkező eljárás a helyi és regionális önkormányzatok szerepe szempontjából is fontos a megfelelő erőforrás-gazdálkodáshoz, a gazdaságpolitika irányításához, továbbá a saját szintjükön felmerülő fejlődési problémák kellő időben történő feltárásához;

| 31. | felszólítja a tagállamokat, hogy a kohézióra szánt pénzügyi eszközök kezelése terén törekedjenek fokozottabb decentralizációra annak érdekében, hogy az európai pénzek felhasználása tekintetében növeljék az átláthatóságot és a felelősségvállalást. Egyedül a regionális önkormányzatok ismerik mélyrehatóan a helyi és regionális szükségleteket és képesek elvégezni a feltétlenül szükséges javításokat és kiigazításokat. Ebből még világosabban kitűnik, hogy a helyi önkormányzatok milyen feladatot töltenek be az Európai Unió által rendelkezésre bocsátott eszközök kezelésében; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a tagállamokat, hogy a kohézióra szánt pénzügyi eszközök kezelése terén törekedjenek fokozottabb decentralizációra annak érdekében, hogy az európai pénzek felhasználása tekintetében növeljék az átláthatóságot és a felelősségvállalást. Egyedül a regionális önkormányzatok ismerik mélyrehatóan a helyi és regionális szükségleteket és képesek elvégezni a feltétlenül szükséges javításokat és kiigazításokat. Ebből még világosabban kitűnik, hogy a helyi önkormányzatok milyen feladatot töltenek be az Európai Unió által rendelkezésre bocsátott eszközök kezelésében;

A NÖVEKEDÉS KÖRÜLTEKINTŐ KOORDINÁLÁSA A REGIONÁLIS ÖNKORMÁNYZATOK AKTÍV RÉSZVÉTELÉVEL

| 32. | megjegyzi, hogy az euró és az egységes piac megerősítéséhez pénzügyi téren jobb közös európai kormányzást kell felállítani, amely többek között arra törekszik, hogy száműzze az államadósságra vonatkozó törlesztéskockázat-biztosítási termékek spekulatív használatát vagy az adóparadicsomokkal való tranzakciókat; |
| --- | --- |

32.

megjegyzi, hogy az euró és az egységes piac megerősítéséhez pénzügyi téren jobb közös európai kormányzást kell felállítani, amely többek között arra törekszik, hogy száműzze az államadósságra vonatkozó törlesztéskockázat-biztosítási termékek spekulatív használatát vagy az adóparadicsomokkal való tranzakciókat;

| 33. | üdvözli a tagállamok költségvetési eljárásainak és adósságszintjeinek ellenőrzésére szolgáló egységes keret, az „európai szemeszter” bevezetésének, valamint a felügyelet makrogazdasági egyensúlyhiányokra való kiterjesztésének gondolatát; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a tagállamok költségvetési eljárásainak és adósságszintjeinek ellenőrzésére szolgáló egységes keret, az „európai szemeszter” bevezetésének, valamint a felügyelet makrogazdasági egyensúlyhiányokra való kiterjesztésének gondolatát;

| 34. | kiemeli, hogy nem fordítottak kellő figyelmet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok milyen szerepet töltenek be a költségvetések irányainak meghatározásában, illetve végrehajtásában, és javasolja az európai szemeszter eljárásában való másodlagos részvételét annak biztosítása mellett, hogy reagálhasson az Európai Unió növekedéséről szóló éves jelentésre, amelyet a Tanács tavaszi ülésén fognak megvizsgálni; célkitűzései alátámasztásához a gazdaságpolitikai koordinációnak arányosan biztosítania kell a regionális és helyi önkormányzatok részvételét, különösen azon régiók esetében, amelyek erre vonatkozó törvényhozói hatalommal rendelkeznek; |
| --- | --- |

34.

kiemeli, hogy nem fordítottak kellő figyelmet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok milyen szerepet töltenek be a költségvetések irányainak meghatározásában, illetve végrehajtásában, és javasolja az európai szemeszter eljárásában való másodlagos részvételét annak biztosítása mellett, hogy reagálhasson az Európai Unió növekedéséről szóló éves jelentésre, amelyet a Tanács tavaszi ülésén fognak megvizsgálni; célkitűzései alátámasztásához a gazdaságpolitikai koordinációnak arányosan biztosítania kell a regionális és helyi önkormányzatok részvételét, különösen azon régiók esetében, amelyek erre vonatkozó törvényhozói hatalommal rendelkeznek;

| 35. | A koordinációs intézkedések keretében javasolt eszközöknek figyelembe kell venniük azokat a kölcsönhatásokat, amelyek helyi szinten állnak fenn a horizontális politikák és a költségvetési politika által betöltött központi szerep között, és integrálniuk kell a hosszú távú fenntarthatóság dimenzióját, csakúgy mint az aktív foglalkoztatáspolitikát is; |
| --- | --- |

35.

A koordinációs intézkedések keretében javasolt eszközöknek figyelembe kell venniük azokat a kölcsönhatásokat, amelyek helyi szinten állnak fenn a horizontális politikák és a költségvetési politika által betöltött központi szerep között, és integrálniuk kell a hosszú távú fenntarthatóság dimenzióját, csakúgy mint az aktív foglalkoztatáspolitikát is;

| 36. | felhívja a figyelmet arra, hogy a szakmai értékelés és a bevált gyakorlatok cseréje nagy fontossággal bír a költségvetések kidolgozása és végrehajtása terén, ugyanakkor aggodalmát fejezi ki azok miatt a lehetséges késedelmek és bürokratikus bonyodalmak miatt, amelyeket a javasolt megoldások idézhetnek elő a tagállami költségvetések elkészítési, elfogadási és végrehajtási eljárásaiban; |
| --- | --- |

36.

felhívja a figyelmet arra, hogy a szakmai értékelés és a bevált gyakorlatok cseréje nagy fontossággal bír a költségvetések kidolgozása és végrehajtása terén, ugyanakkor aggodalmát fejezi ki azok miatt a lehetséges késedelmek és bürokratikus bonyodalmak miatt, amelyeket a javasolt megoldások idézhetnek elő a tagállami költségvetések elkészítési, elfogadási és végrehajtási eljárásaiban;

| 37. | úgy véli, hogy a kívánt gazdasági növekedés eléréséhez az Európai Unió tagállamaiban számos területen – a költségvetési fegyelem és az állami kiadások kordában tartása, a tudás- és innovációs politika, a társadalom leggyengébb csoportjainak védelme a szociálpolitika keretén belül vagy a versenypolitika, továbbá a közszolgáltatások hatékonysága érdekében – be kell vezetni a szükséges strukturális reformokat. Ilyen körülmények közt a Régiók Bizottsága nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy ambiciózus célokat tűzzenek ki az Európa 2020 stratégiához, és felszólítja a Tanácsot, hogy nagymértékben növelje az európai költségvetést annak érdekében, hogy a rendelkezésre álló eszközök összhangban legyenek a kijelölt célokkal; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a kívánt gazdasági növekedés eléréséhez az Európai Unió tagállamaiban számos területen – a költségvetési fegyelem és az állami kiadások kordában tartása, a tudás- és innovációs politika, a társadalom leggyengébb csoportjainak védelme a szociálpolitika keretén belül vagy a versenypolitika, továbbá a közszolgáltatások hatékonysága érdekében – be kell vezetni a szükséges strukturális reformokat. Ilyen körülmények közt a Régiók Bizottsága nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy ambiciózus célokat tűzzenek ki az Európa 2020 stratégiához, és felszólítja a Tanácsot, hogy nagymértékben növelje az európai költségvetést annak érdekében, hogy a rendelkezésre álló eszközök összhangban legyenek a kijelölt célokkal;

| 38. | érdeklődéssel várja az Európai Bizottság jogalkotási javaslatait, és figyelmesen megvizsgálja azoknak a tagállamok regionális és helyi önkormányzataira gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

38.

érdeklődéssel várja az Európai Bizottság jogalkotási javaslatait, és figyelmesen megvizsgálja azoknak a tagállamok regionális és helyi önkormányzataira gyakorolt hatásait.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 1-jén.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/23

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A romák társadalmi és gazdasági integrációja Európában

2011/C 42/05

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | rámutat arra, hogy néhány tagállamban továbbra is létezik hátrányos megkülönböztetés, és jelen vannak a társadalmi kirekesztés különböző formái; elismeri, hogy a romák egészségügyi és társadalmi-gazdasági körülményei általában rosszabbak a többi etnikai kisebbség körülményeinél, hogy alacsonyabb az iskolázottság, és magasabb a munkanélküliség; |
| --- | --- |

—

rámutat arra, hogy néhány tagállamban továbbra is létezik hátrányos megkülönböztetés, és jelen vannak a társadalmi kirekesztés különböző formái; elismeri, hogy a romák egészségügyi és társadalmi-gazdasági körülményei általában rosszabbak a többi etnikai kisebbség körülményeinél, hogy alacsonyabb az iskolázottság, és magasabb a munkanélküliség;

| — | elismeri, hogy általában nem hiányoznak a roma integrációra irányuló programok kidolgozására felhasználható európai alapok, ugyanakkor rámutat, hogy ezeket nemzeti, illetve regionális és helyi szinten nem használják ki elégségesen és folyamatosan, aminek egyik akadálya az is, hogy az intézkedések tervezési szakaszába nem vonják be kellő mértékben a roma népességet; |
| --- | --- |

—

elismeri, hogy általában nem hiányoznak a roma integrációra irányuló programok kidolgozására felhasználható európai alapok, ugyanakkor rámutat, hogy ezeket nemzeti, illetve regionális és helyi szinten nem használják ki elégségesen és folyamatosan, aminek egyik akadálya az is, hogy az intézkedések tervezési szakaszába nem vonják be kellő mértékben a roma népességet;

| — | úgy véli, hogy a roma integráció európai platformja által végzett munka hatása és eredményei egységesebbek lennének, ha a koordinációs mechanizmusok hivatalos státust élveznének, bevonva az Európai Bizottságot és valamennyi tagállamot is, valamint szorosabb együttműködést biztosítva a helyi önkormányzatokkal és a nem kormányzati szervezetekkel; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a roma integráció európai platformja által végzett munka hatása és eredményei egységesebbek lennének, ha a koordinációs mechanizmusok hivatalos státust élveznének, bevonva az Európai Bizottságot és valamennyi tagállamot is, valamint szorosabb együttműködést biztosítva a helyi önkormányzatokkal és a nem kormányzati szervezetekkel;

| — | úgy véli, hogy: a) a helyi önkormányzatokat nem szabad magukra hagyni a roma közösségek társadalmi integrációját célzó politikák megvalósítása során; b) területi szempontból integrált regionális politikákra van szükség, valamint a bevándorló romák származási országaival való együttműködés formáira; illetve c) a helyi szakpolitikák csak a jól működő európai mobilitás keretében és az európai, illetve nemzeti diszkriminációellenes politikák összefüggésében valósíthatók meg; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy: a) a helyi önkormányzatokat nem szabad magukra hagyni a roma közösségek társadalmi integrációját célzó politikák megvalósítása során; b) területi szempontból integrált regionális politikákra van szükség, valamint a bevándorló romák származási országaival való együttműködés formáira; illetve c) a helyi szakpolitikák csak a jól működő európai mobilitás keretében és az európai, illetve nemzeti diszkriminációellenes politikák összefüggésében valósíthatók meg;

| — | kötelezettséget vállal arra, hogy a romákkal szembeni megkülönböztetés és szegregáció minden formájának felszámolására és integrációjuk előmozdítására irányuló projektek végrehajtása céljából együttműködik az Európai Bizottsággal, az európai szervezetekkel és a tagállamokkal a politikák koherenciájának és harmonizációjának elősegítése, a helyes gyakorlatok megszilárdítása, az elért eredmények terjesztése, a helyi közigazgatás szintjén a nagyobb fokú tudatosság előmozdítása és a helyi önkormányzatok tervezési kapacitásának megerősítése érdekében. |
| --- | --- |

—

kötelezettséget vállal arra, hogy a romákkal szembeni megkülönböztetés és szegregáció minden formájának felszámolására és integrációjuk előmozdítására irányuló projektek végrehajtása céljából együttműködik az Európai Bizottsággal, az európai szervezetekkel és a tagállamokkal a politikák koherenciájának és harmonizációjának elősegítése, a helyes gyakorlatok megszilárdítása, az elért eredmények terjesztése, a helyi közigazgatás szintjén a nagyobb fokú tudatosság előmozdítása és a helyi önkormányzatok tervezési kapacitásának megerősítése érdekében.

| Előadó | : | Alvaro ANCISI (IT/EPP), Ravenna város képviselőtestületének tagja |
| --- | --- | --- |
| Referenciaszöveg | : | A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A romák társadalmi és gazdasági integrációja

  COM(2010) 133 végleges |

Előadó

:

Alvaro ANCISI (IT/EPP), Ravenna város képviselőtestületének tagja

Referenciaszöveg

:

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A romák társadalmi és gazdasági integrációja

COM(2010) 133 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Háttér: a probléma tartós fennállása, uniós szintű eszközök és politikák

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság közleményét, és egyetért azzal az értékeléssel, amely az EU és a tagállamok romák iránti közös felelősségét hangsúlyozza; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottság közleményét, és egyetért azzal az értékeléssel, amely az EU és a tagállamok romák iránti közös felelősségét hangsúlyozza;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak a tagállamok közötti párbeszédet ösztönző megfelelő keretet kell létrehoznia, hogy a megkülönböztetés különböző formáinak és az idegengyűlölet megnyilvánulásainak megelőzése és leküzdése, valamint az EU legnépesebb kisebbsége integrációjának elősegítése érdekében az EU alapjául szolgáló értékeket a gyakorlatba is átültessék; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak a tagállamok közötti párbeszédet ösztönző megfelelő keretet kell létrehoznia, hogy a megkülönböztetés különböző formáinak és az idegengyűlölet megnyilvánulásainak megelőzése és leküzdése, valamint az EU legnépesebb kisebbsége integrációjának elősegítése érdekében az EU alapjául szolgáló értékeket a gyakorlatba is átültessék;

| 3. | egyetért a 2010. április 7-i„Romák Európában: a roma integrációt célzó uniós eszközök és politikák végrehajtása (Az elért haladásról szóló jelentés 2008–2010)” című európai bizottsági munkadokumentumban szereplő elemzéssel; |
| --- | --- |

3.

egyetért a 2010. április 7-i„Romák Európában: a roma integrációt célzó uniós eszközök és politikák végrehajtása (Az elért haladásról szóló jelentés 2008–2010)” című európai bizottsági munkadokumentumban szereplő elemzéssel;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság kezdeményezése megfelelő a szubszidiaritási elv tekintetében, tekintettel a roma közösség határokon átnyúló jellegére, az e közösség által Európa különböző részein – köztük a tagjelölt és a potenciális tagjelölt államokban is – elszenvedett, jelentős társadalmi kirekesztésre; elismeri az arányosság elvének tiszteletben tartását, mivel az Európai Bizottság kezdeményezése nem jogi eszközöket teremt, hanem a nyitott koordinációs módszer keretében koordinációs intézkedéseket ír elő; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság kezdeményezése megfelelő a szubszidiaritási elv tekintetében, tekintettel a roma közösség határokon átnyúló jellegére, az e közösség által Európa különböző részein – köztük a tagjelölt és a potenciális tagjelölt államokban is – elszenvedett, jelentős társadalmi kirekesztésre; elismeri az arányosság elvének tiszteletben tartását, mivel az Európai Bizottság kezdeményezése nem jogi eszközöket teremt, hanem a nyitott koordinációs módszer keretében koordinációs intézkedéseket ír elő;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az új tagállamok – ahonnan a vándorló romák többsége származik – uniós csatlakozásával azok állampolgárai teljes jogú uniós polgárokká váltak, és ugyanolyan jogokat élveznek, mint más tagállamok európai állampolgárai. E jogok sorában első helyen áll a mozgás szabadsága, amely az EU polgárainak az Unió alapjogi chartájában rögzített egyik alapvető szabadságjoga. Emlékeztet továbbá arra is, hogy a csatlakozási szerződés ezen tagállamok állampolgárainak vonatkozásában csak a munkaerőpiachoz való hozzáférés tekintetében teszi lehetővé a tagállamok számára a jogok ideiglenes korlátozását, valamint hogy az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelvet megkülönböztetés nélkül kell alkalmazni valamennyi uniós állampolgárra; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az új tagállamok – ahonnan a vándorló romák többsége származik – uniós csatlakozásával azok állampolgárai teljes jogú uniós polgárokká váltak, és ugyanolyan jogokat élveznek, mint más tagállamok európai állampolgárai. E jogok sorában első helyen áll a mozgás szabadsága, amely az EU polgárainak az Unió alapjogi chartájában rögzített egyik alapvető szabadságjoga. Emlékeztet továbbá arra is, hogy a csatlakozási szerződés ezen tagállamok állampolgárainak vonatkozásában csak a munkaerőpiachoz való hozzáférés tekintetében teszi lehetővé a tagállamok számára a jogok ideiglenes korlátozását, valamint hogy az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelvet megkülönböztetés nélkül kell alkalmazni valamennyi uniós állampolgárra;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a munkaerőpiachoz való hozzáférésre vonatkozó egyes korlátozó intézkedések – még ha összhangban állnak is az uniós jogszabályokkal – nem hozhatják bizonytalan helyzetbe ezeket az állampolgárokat, és hogy a munkavállalásra jogot adó tartózkodási engedélyekre vonatkozó kérelmek elbírálása során a tagállamoknak nem lenne szabad túllépniük a három hónapot, ez ugyanis fizikailag lehetetlenné teszi, hogy ezek az állampolgárok három hónapnál tovább tartózkodjanak ezekben a tagállamokban; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a munkaerőpiachoz való hozzáférésre vonatkozó egyes korlátozó intézkedések – még ha összhangban állnak is az uniós jogszabályokkal – nem hozhatják bizonytalan helyzetbe ezeket az állampolgárokat, és hogy a munkavállalásra jogot adó tartózkodási engedélyekre vonatkozó kérelmek elbírálása során a tagállamoknak nem lenne szabad túllépniük a három hónapot, ez ugyanis fizikailag lehetetlenné teszi, hogy ezek az állampolgárok három hónapnál tovább tartózkodjanak ezekben a tagállamokban;

| 7. | külön rámutat arra, hogy néhány tagállamban továbbra is létezik hátrányos megkülönböztetés, és jelen vannak a társadalmi kirekesztés különböző formái; elismeri, hogy a romák egészségügyi és társadalmi-gazdasági körülményei általában rosszabbak a többi etnikai kisebbség körülményeinél, hogy alacsonyabb az iskolázottság, és magasabb a munkanélküliség; hangsúlyozza, hogy a közvetlen és a közvetett költségek tekintetében a romák kirekesztése jelentős gazdasági következményekkel is jár; |
| --- | --- |

7.

külön rámutat arra, hogy néhány tagállamban továbbra is létezik hátrányos megkülönböztetés, és jelen vannak a társadalmi kirekesztés különböző formái; elismeri, hogy a romák egészségügyi és társadalmi-gazdasági körülményei általában rosszabbak a többi etnikai kisebbség körülményeinél, hogy alacsonyabb az iskolázottság, és magasabb a munkanélküliség; hangsúlyozza, hogy a közvetlen és a közvetett költségek tekintetében a romák kirekesztése jelentős gazdasági következményekkel is jár;

| 8. | felkéri ezért az Európai Bizottságot arra, hogy gondoskodjon a nemzeti jogszabályok uniós joganyagnak való jogi megfeleléséről, emellett pedig vizsgálja meg, hogy a követett gyakorlatok összhangban vannak-e az uniós jog helyes értelmezésével; |
| --- | --- |

8.

felkéri ezért az Európai Bizottságot arra, hogy gondoskodjon a nemzeti jogszabályok uniós joganyagnak való jogi megfeleléséről, emellett pedig vizsgálja meg, hogy a követett gyakorlatok összhangban vannak-e az uniós jog helyes értelmezésével;

| 9. | sürgeti, hogy valamennyi nemzeti vagy helyi szintű politika tartózkodjon a roma népesség megbélyegzésétől vagy eszközként való felhasználásától, és attól is, hogy e közösségek gazdasági és társadalmi integrációjának a rovására előnyben részesítse a rosszul értelmezett biztonsági megfontolásokat; ezen belül emlékeztet rá, hogy a roma csoportoknak az egyedi esetek kivizsgálása nélkül történő kiutasítása nem tartja tiszteletben a törvényességre vonatkozó közösségi biztosítékokat, valamint felszólítja a tagállamokat, hogy ne foganatosítsanak külön a romákra vonatkozó szabályokon alapuló visszatoloncolási intézkedéseket; |
| --- | --- |

9.

sürgeti, hogy valamennyi nemzeti vagy helyi szintű politika tartózkodjon a roma népesség megbélyegzésétől vagy eszközként való felhasználásától, és attól is, hogy e közösségek gazdasági és társadalmi integrációjának a rovására előnyben részesítse a rosszul értelmezett biztonsági megfontolásokat; ezen belül emlékeztet rá, hogy a roma csoportoknak az egyedi esetek kivizsgálása nélkül történő kiutasítása nem tartja tiszteletben a törvényességre vonatkozó közösségi biztosítékokat, valamint felszólítja a tagállamokat, hogy ne foganatosítsanak külön a romákra vonatkozó szabályokon alapuló visszatoloncolási intézkedéseket;

| 10. | tudatában van annak, hogy a jelen dokumentumban használt „roma” kifejezés olyan átfogó gyűjtőfogalom, mely a hasonló kulturális jellemzőkkel bíró és az európai társadalomban a marginalizálódás és a társadalmi kirekesztés vonatkozásában hasonló múltra visszatekintő (szinti, cigány, traveller, kalé, camminanti, askali stb.) egyéb népcsoportokat is magában foglalja, ugyanakkor elutasít minden arra irányuló szándékot, amely e csoportok egyetlen szociokulturális valósággá való leegyszerűsítésére és asszimilációjára irányul; |
| --- | --- |

10.

tudatában van annak, hogy a jelen dokumentumban használt „roma” kifejezés olyan átfogó gyűjtőfogalom, mely a hasonló kulturális jellemzőkkel bíró és az európai társadalomban a marginalizálódás és a társadalmi kirekesztés vonatkozásában hasonló múltra visszatekintő (szinti, cigány, traveller, kalé, camminanti, askali stb.) egyéb népcsoportokat is magában foglalja, ugyanakkor elutasít minden arra irányuló szándékot, amely e csoportok egyetlen szociokulturális valósággá való leegyszerűsítésére és asszimilációjára irányul;

| 11. | elismeri, hogy a roma integráció előmozdítása céljából uniós szinten elfogadott eszközök és politikák megfelelőek, véleménye szerint azonban szakadék tátong a nemzeti, regionális és helyi végrehajtás között, ami mind az erőteljes partnerségek és koordinációs mechanizmusok hiányával, mind a romák konkrét életkörülményeinek megváltoztatására alkalmas eszközök elégtelen helyi szintű végrehajtásával magyarázható; |
| --- | --- |

11.

elismeri, hogy a roma integráció előmozdítása céljából uniós szinten elfogadott eszközök és politikák megfelelőek, véleménye szerint azonban szakadék tátong a nemzeti, regionális és helyi végrehajtás között, ami mind az erőteljes partnerségek és koordinációs mechanizmusok hiányával, mind a romák konkrét életkörülményeinek megváltoztatására alkalmas eszközök elégtelen helyi szintű végrehajtásával magyarázható;

| 12. | hangsúlyozza mindazonáltal, hogy ez a helyi önkormányzatok előtt álló szakadék és nehézség nem pusztán a közigazgatásban és helyi közösségekben meglévő előítéletekre és sztereotípiákra, hanem általában a szabályozási referenciakeretet meghatározó nemzeti kormányok felelősségére, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem területén a különböző kormányzati szintek hatásköreinek nem mindig egyértelmű elosztására, valamint a központi kormányok és a helyi önkormányzatok elégtelen vertikális együttműködésére vezethető vissza; emlékeztet arra, hogy az európai szinten kidolgozott, a romák társadalmi integrációjával kapcsolatos helyes gyakorlatok főként a helyi önkormányzatok által elindított projekteken és kísérleteken alapulnak; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza mindazonáltal, hogy ez a helyi önkormányzatok előtt álló szakadék és nehézség nem pusztán a közigazgatásban és helyi közösségekben meglévő előítéletekre és sztereotípiákra, hanem általában a szabályozási referenciakeretet meghatározó nemzeti kormányok felelősségére, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem területén a különböző kormányzati szintek hatásköreinek nem mindig egyértelmű elosztására, valamint a központi kormányok és a helyi önkormányzatok elégtelen vertikális együttműködésére vezethető vissza; emlékeztet arra, hogy az európai szinten kidolgozott, a romák társadalmi integrációjával kapcsolatos helyes gyakorlatok főként a helyi önkormányzatok által elindított projekteken és kísérleteken alapulnak;

| 13. | elismeri, hogy általában nem hiányoznak a roma integrációra irányuló programok kidolgozására felhasználható európai alapok (Európai Szociális Alap – ESZA, Európai Regionális Fejlesztési Alap – ERFA, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap – EMVA), ugyanakkor rámutat, hogy ezeket nemzeti, illetve regionális és helyi szinten nem használják ki elégségesen és folyamatosan, aminek egyik akadálya az is, hogy az intézkedések tervezési szakaszába nem vonják be kellő mértékben a roma népességet, mely gyakran híján van az önszerveződésnek és a civil társadalomban való tevékeny szerepvállalási képességnek; |
| --- | --- |

13.

elismeri, hogy általában nem hiányoznak a roma integrációra irányuló programok kidolgozására felhasználható európai alapok (Európai Szociális Alap – ESZA, Európai Regionális Fejlesztési Alap – ERFA, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap – EMVA), ugyanakkor rámutat, hogy ezeket nemzeti, illetve regionális és helyi szinten nem használják ki elégségesen és folyamatosan, aminek egyik akadálya az is, hogy az intézkedések tervezési szakaszába nem vonják be kellő mértékben a roma népességet, mely gyakran híján van az önszerveződésnek és a civil társadalomban való tevékeny szerepvállalási képességnek;

| 14. | úgy véli, hogy a helyi önkormányzatokkal partnerségben az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak egyeztetett intézkedések alapján intenzívebben kell támogatniuk a roma kisebbség társadalmi integrációját segítő európai finanszírozási politikák és programok által biztosított lehetőségeket, és különösképpen azokat a konkrét intézkedéseket, amelyek azokra a romákra vonatkoznak, akik más országba költöztek; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a helyi önkormányzatokkal partnerségben az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak egyeztetett intézkedések alapján intenzívebben kell támogatniuk a roma kisebbség társadalmi integrációját segítő európai finanszírozási politikák és programok által biztosított lehetőségeket, és különösképpen azokat a konkrét intézkedéseket, amelyek azokra a romákra vonatkoznak, akik más országba költöztek;

A roma integráció európai platformja

| 15. | egyetért azzal a véleménnyel, miszerint az „EU-platform a romák integrációjának előmozdításáért” együttműködési fórumot kínál a különböző szinteken részt vevő valamennyi érdekelt fél (kormányok, nemzetközi szervezetek, nem kormányzati szervezetek, szakértők, a civil társadalom stb.) számára a roma integráció előmozdítására, valamint a tagállamok körében a helyes gyakorlatok és tapasztalatok cseréjére; |
| --- | --- |

15.

egyetért azzal a véleménnyel, miszerint az „EU-platform a romák integrációjának előmozdításáért” együttműködési fórumot kínál a különböző szinteken részt vevő valamennyi érdekelt fél (kormányok, nemzetközi szervezetek, nem kormányzati szervezetek, szakértők, a civil társadalom stb.) számára a roma integráció előmozdítására, valamint a tagállamok körében a helyes gyakorlatok és tapasztalatok cseréjére;

| 16. | úgy véli, hogy a roma integráció európai platformja által végzett munka hatása és eredményei egységesebbek lennének, ha a koordinációs mechanizmusok hivatalos státust élveznének, bevonva az Európai Bizottságot és valamennyi tagállamot is, valamint szorosabb együttműködést biztosítva a helyi önkormányzatokkal és a nem kormányzati szervezetekkel. Egy ilyen formális mechanizmuson keresztül a platform biztosíthatná a romák társadalmi integrációjára vonatkozó európai, nemzeti, regionális és helyi politikák tényleges koordinálását és megvalósítását, valamint ezek eredményeinek hatékony értékelését; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a roma integráció európai platformja által végzett munka hatása és eredményei egységesebbek lennének, ha a koordinációs mechanizmusok hivatalos státust élveznének, bevonva az Európai Bizottságot és valamennyi tagállamot is, valamint szorosabb együttműködést biztosítva a helyi önkormányzatokkal és a nem kormányzati szervezetekkel. Egy ilyen formális mechanizmuson keresztül a platform biztosíthatná a romák társadalmi integrációjára vonatkozó európai, nemzeti, regionális és helyi politikák tényleges koordinálását és megvalósítását, valamint ezek eredményeinek hatékony értékelését;

| 17. | egyetért azzal, hogy a roma integrációra irányuló politikák kialakítása, végrehajtása és értékelése során alkalmazni kell a 2009 áprilisában az európai integrációs platform keretében kidolgozott és hangoztatott tíz közös alapelvet a romák integrációjával kapcsolatban:






  1. | konstruktív, gyakorlatias és diszkriminációmentes politikák |
| --- | --- | --- |

17.

egyetért azzal, hogy a roma integrációra irányuló politikák kialakítása, végrehajtása és értékelése során alkalmazni kell a 2009 áprilisában az európai integrációs platform keretében kidolgozott és hangoztatott tíz közös alapelvet a romák integrációjával kapcsolatban:

1.

konstruktív, gyakorlatias és diszkriminációmentes politikák

| 2. | célzott, de kizárólagosságtól mentes stratégiák |
| --- | --- |

2.

célzott, de kizárólagosságtól mentes stratégiák

| 3. | interkulturális megközelítés |
| --- | --- |

3.

interkulturális megközelítés

| 4. | az általános integrációra való törekvés |
| --- | --- |

4.

az általános integrációra való törekvés

| 5. | a nemi vonatkozás figyelembevétele |
| --- | --- |

5.

a nemi vonatkozás figyelembevétele

| 6. | a bevált szakpolitikák átvétele |
| --- | --- |

6.

a bevált szakpolitikák átvétele

| 7. | a közösségi eszközök használata |
| --- | --- |

7.

a közösségi eszközök használata

| 8. | a regionális és helyi önkormányzatok bevonása |
| --- | --- |

8.

a regionális és helyi önkormányzatok bevonása

| 9. | a civil társadalom bevonása |
| --- | --- |

9.

a civil társadalom bevonása

| 10. | a romák aktív részvétele |
| --- | --- |

10.

a romák aktív részvétele

| 18. | Értékeli azt a konkrét erőfeszítést, amelyről az EU spanyol elnöksége által 2010. június 30-án benyújtott „Integrated European Platform for Roma Inclusion – Road Map” (Útiterv az integrált európai platformhoz a romák integrációjáért) című dokumentum tanúskodik, mely a romák integrációjának előmozdítását célzó, a 2010. június 7-i egészségügyi és fogyasztóvédelmi tanácsülésen (EPSCO) elfogadott tanácsi következtetések gyakorlatba való átültetéseként arra törekszik, hogy középtávon olyan konkrét célkitűzéseket fogalmazzon meg, melyek elősegítik a roma népesség társadalmi integrációjának folyamatát; |
| --- | --- |

18.

Értékeli azt a konkrét erőfeszítést, amelyről az EU spanyol elnöksége által 2010. június 30-án benyújtott „Integrated European Platform for Roma Inclusion – Road Map” (Útiterv az integrált európai platformhoz a romák integrációjáért) című dokumentum tanúskodik, mely a romák integrációjának előmozdítását célzó, a 2010. június 7-i egészségügyi és fogyasztóvédelmi tanácsülésen (EPSCO) elfogadott tanácsi következtetések gyakorlatba való átültetéseként arra törekszik, hogy középtávon olyan konkrét célkitűzéseket fogalmazzon meg, melyek elősegítik a roma népesség társadalmi integrációjának folyamatát;

| 19. | egyetért az Európai Bizottság világos álláspontjával, hogy a szabad mozgás elvének azokra a romákra is teljes egészében vonatkoznia kell, akik az Unió polgárai, méghozzá ugyanolyan feltételek mellett, mint a többi uniós polgárra; |
| --- | --- |

19.

egyetért az Európai Bizottság világos álláspontjával, hogy a szabad mozgás elvének azokra a romákra is teljes egészében vonatkoznia kell, akik az Unió polgárai, méghozzá ugyanolyan feltételek mellett, mint a többi uniós polgárra;

A helyi és regionális önkormányzatok szerepe a roma integrációra irányuló politikákban

| 20. | úgy véli, hogy ezen elvek hatékony végrehajtásához – amint azt az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A kisebbségek integrációja – Romák” című véleményében (2009/C 27/20) hangsúlyozta – a megoldások nem kizárólag uniós szinten, hanem mindenekelőtt tagállami, regionális és helyi szinten keresendők; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy ezen elvek hatékony végrehajtásához – amint azt az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A kisebbségek integrációja – Romák” című véleményében (2009/C 27/20) hangsúlyozta – a megoldások nem kizárólag uniós szinten, hanem mindenekelőtt tagállami, regionális és helyi szinten keresendők;

| 21. | ugyanakkor úgy véli, hogy: a) a helyi önkormányzatokat nem szabad magukra hagyni az őshonos vagy újonnan kialakult roma közösségek társadalmi integrációját célzó politikák megvalósítása során, hiszen a helyzet az Európán belüli mobilitás új formáinak egyenes következménye; b) területi szempontból integrált regionális politikákra van szükség, valamint a bevándorló romák származási országaival való együttműködés formáira; c) a helyi szakpolitikák csak a jól működő európai mobilitás keretében és az európai, illetve nemzeti diszkriminációellenes politikák összefüggésében valósíthatók meg; |
| --- | --- |

21.

ugyanakkor úgy véli, hogy: a) a helyi önkormányzatokat nem szabad magukra hagyni az őshonos vagy újonnan kialakult roma közösségek társadalmi integrációját célzó politikák megvalósítása során, hiszen a helyzet az Európán belüli mobilitás új formáinak egyenes következménye; b) területi szempontból integrált regionális politikákra van szükség, valamint a bevándorló romák származási országaival való együttműködés formáira; c) a helyi szakpolitikák csak a jól működő európai mobilitás keretében és az európai, illetve nemzeti diszkriminációellenes politikák összefüggésében valósíthatók meg;

| 22. | úgy véli, hogy egyrészről azokkal a sürgető kérdésekkel kell foglalkozni, amelyek azonnali fellépést tesznek szükségessé, például azt, hogy a tagállamok jogszabályokat fogadjanak el a polgárok jogait védő, megkülönböztetésmentességre vonatkozó európai jogszabályok érvényesíthetősége és gyakorlati végrehajtása érdekében, másrészről hosszú távú folyamatokat kell elindítani, és azoknak a helyi és regionális önkormányzatok által a megkülönböztetésmentesség, a civil társadalom bevonása, a romák aktív részvétele, a nemi vonatkozással kapcsolatos figyelemfelkeltés, valamint az interkulturális megközelítés területén kialakított politikákon kell alapulniuk; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy egyrészről azokkal a sürgető kérdésekkel kell foglalkozni, amelyek azonnali fellépést tesznek szükségessé, például azt, hogy a tagállamok jogszabályokat fogadjanak el a polgárok jogait védő, megkülönböztetésmentességre vonatkozó európai jogszabályok érvényesíthetősége és gyakorlati végrehajtása érdekében, másrészről hosszú távú folyamatokat kell elindítani, és azoknak a helyi és regionális önkormányzatok által a megkülönböztetésmentesség, a civil társadalom bevonása, a romák aktív részvétele, a nemi vonatkozással kapcsolatos figyelemfelkeltés, valamint az interkulturális megközelítés területén kialakított politikákon kell alapulniuk;

| 23. | tudatában van annak, hogy a roma integrációra irányuló, a gyermekek oktatásával, a fiatalok képzéshez való hozzáférésével, a munkaerő-piaci integrációval, az egészségügyi feltételek javításával, valamint a lakhatással kapcsolatos politikáknak szervesen be kell épülniük a helyi és regionális önkormányzatok szegénység elleni küzdelemre és társadalmi integrációra irányuló politikáiba; |
| --- | --- |

23.

tudatában van annak, hogy a roma integrációra irányuló, a gyermekek oktatásával, a fiatalok képzéshez való hozzáférésével, a munkaerő-piaci integrációval, az egészségügyi feltételek javításával, valamint a lakhatással kapcsolatos politikáknak szervesen be kell épülniük a helyi és regionális önkormányzatok szegénység elleni küzdelemre és társadalmi integrációra irányuló politikáiba;

| 24. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az elsődleges célkitűzés egy befogadó társadalom kialakulása, nem pedig az etnikai szegregáció egyik újabb formája, ennélfogva elengedhetetlen, hogy az állami politikák egyértelműen – de ne kizárólag – a roma népességre irányuljanak, valamint hogy a beavatkozások tágabb politikai keretbe illeszkedjenek az EU-n belüli társadalmi kirekesztés és szegénység leküzdését célzó tagállami nemzeti tervek összefüggésében; a megközelítés ezenfelül integrált és sokoldalú kell, hogy legyen a társadalmi kirekesztéshez és a szegénységhez vezető tényezők összetettségét és egymásra hatását is figyelembe véve; |
| --- | --- |

24.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az elsődleges célkitűzés egy befogadó társadalom kialakulása, nem pedig az etnikai szegregáció egyik újabb formája, ennélfogva elengedhetetlen, hogy az állami politikák egyértelműen – de ne kizárólag – a roma népességre irányuljanak, valamint hogy a beavatkozások tágabb politikai keretbe illeszkedjenek az EU-n belüli társadalmi kirekesztés és szegénység leküzdését célzó tagállami nemzeti tervek összefüggésében; a megközelítés ezenfelül integrált és sokoldalú kell, hogy legyen a társadalmi kirekesztéshez és a szegénységhez vezető tényezők összetettségét és egymásra hatását is figyelembe véve;

| 25. | tudatában van annak, hogy a lakosság figyelmének felkeltése terén, valamint a helyi közösségekben előforduló rasszista, idegengyűlölő, megkülönböztető jellegű magatartás elleni küzdelemben és az interkulturális társadalom előmozdításában alapvető, stratégiai szerepet töltenek be a helyi és regionális önkormányzatok; azt kéri, hogy álljanak a regionális és helyi önkormányzatok rendelkezésére azok az eszközök, amelyek a sztereotípiák médiában történő terjesztése elleni küzdelemhez szükségesek az etikai szempontoknak megfelelő tájékoztatás és a diszkriminációmentes közvélemény kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

tudatában van annak, hogy a lakosság figyelmének felkeltése terén, valamint a helyi közösségekben előforduló rasszista, idegengyűlölő, megkülönböztető jellegű magatartás elleni küzdelemben és az interkulturális társadalom előmozdításában alapvető, stratégiai szerepet töltenek be a helyi és regionális önkormányzatok; azt kéri, hogy álljanak a regionális és helyi önkormányzatok rendelkezésére azok az eszközök, amelyek a sztereotípiák médiában történő terjesztése elleni küzdelemhez szükségesek az etikai szempontoknak megfelelő tájékoztatás és a diszkriminációmentes közvélemény kialakítása érdekében;

| 26. | úgy véli, hogy a regionális és helyi önkormányzatok alapvető, stratégiai szerepet játszanak abban, hogy feltárják a romákban – mint az integrációs folyamat tudatos szereplőiben – rejlő lehetőségeket, továbbá a romák saját jogaikról való tájékoztatásában, a roma nem kormányzati szervezetek és a civil szervezetek alulról felfelé irányuló részvételének előmozdításában; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a regionális és helyi önkormányzatok alapvető, stratégiai szerepet játszanak abban, hogy feltárják a romákban – mint az integrációs folyamat tudatos szereplőiben – rejlő lehetőségeket, továbbá a romák saját jogaikról való tájékoztatásában, a roma nem kormányzati szervezetek és a civil szervezetek alulról felfelé irányuló részvételének előmozdításában;

| 27. | úgy véli, hogy a roma közösségek szegregációjának felszámolására irányuló politikák speciális tervezést és további pénzeszközöket igényelnek: a gyermekek óvodai és iskolai környezetbe való beilleszkedése, amely speciális támogatásokkal – például kulturális közvetítőkkel és tömegközlekedéssel – párosul; a szakképzési vagy mikrohitellel kapcsolatos folyamatokon keresztül a munkaerőpiacra való bejutás ösztönzése a szegregált munkaerőpiacok elkerülése érdekében; a népesség sérülékenyebb és veszélyeztetettebb csoportjaira – például a nőkre – irányuló speciális intézkedések. A lakhatási és a településpolitikát úgy kell kialakítani, hogy az ne legyen kirekesztő; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a roma közösségek szegregációjának felszámolására irányuló politikák speciális tervezést és további pénzeszközöket igényelnek: a gyermekek óvodai és iskolai környezetbe való beilleszkedése, amely speciális támogatásokkal – például kulturális közvetítőkkel és tömegközlekedéssel – párosul; a szakképzési vagy mikrohitellel kapcsolatos folyamatokon keresztül a munkaerőpiacra való bejutás ösztönzése a szegregált munkaerőpiacok elkerülése érdekében; a népesség sérülékenyebb és veszélyeztetettebb csoportjaira – például a nőkre – irányuló speciális intézkedések. A lakhatási és a településpolitikát úgy kell kialakítani, hogy az ne legyen kirekesztő;

A helyi és regionális önkormányzatoknak a romák Európában történő társadalmi és gazdasági integrációjára irányuló kiemelt fontosságú célkitűzései

| 28. | úgy véli, hogy saját várostervezési és lakásépítési politikáik keretében a helyi önkormányzatok stratégiai szerepet játszhatnak, ami igen jelentős hatást gyakorolhat a roma népesség kirekesztettségének és veszélyeztetettségének felszámolására. A lakhatással kapcsolatos, nem szegregáló és nem megkülönböztető jellegű – és a roma közösségek lakhelyét a mai napig gyakran képező illegális táborhelyeket kiváltó – megoldások kidolgozása pozitívan hathat az egészségügyi körülményekre, valamint az oktatáshoz és foglalkoztatáshoz való hozzáférésre. Az erre irányuló politikák támogatása céljából az Európai Parlament a lehető legjobbkor vezetett be nemrégiben olyan, kifejezetten a roma közösségeket célzó intézkedéseket, melyek az Európai Regionális Fejlesztési Alap intézkedési területét kiterjesztik a tagállamok hátrányos helyzetű közösségeinek lakhatási programjaira is; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy saját várostervezési és lakásépítési politikáik keretében a helyi önkormányzatok stratégiai szerepet játszhatnak, ami igen jelentős hatást gyakorolhat a roma népesség kirekesztettségének és veszélyeztetettségének felszámolására. A lakhatással kapcsolatos, nem szegregáló és nem megkülönböztető jellegű – és a roma közösségek lakhelyét a mai napig gyakran képező illegális táborhelyeket kiváltó – megoldások kidolgozása pozitívan hathat az egészségügyi körülményekre, valamint az oktatáshoz és foglalkoztatáshoz való hozzáférésre. Az erre irányuló politikák támogatása céljából az Európai Parlament a lehető legjobbkor vezetett be nemrégiben olyan, kifejezetten a roma közösségeket célzó intézkedéseket, melyek az Európai Regionális Fejlesztési Alap intézkedési területét kiterjesztik a tagállamok hátrányos helyzetű közösségeinek lakhatási programjaira is;

| 29. | hangsúlyozza az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításával összefüggésben a romák társadalmi integrációjára vonatkozó európai politikák és programok hozzáadott értékét, különösképpen azokét, amelyek az oktatásra és a szegénység felszámolására vonatkoznak; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításával összefüggésben a romák társadalmi integrációjára vonatkozó európai politikák és programok hozzáadott értékét, különösképpen azokét, amelyek az oktatásra és a szegénység felszámolására vonatkoznak;

| 30. | úgy véli, hogy az esélyegyenlőségre, a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésére és az anyasági jogok védelmére irányuló politikáik keretében a helyi és regionális önkormányzatok stratégiai szerepet tölthetnek be a roma nők által elszenvedett többszörös megkülönböztetés elleni küzdelemben, a kizsákmányolás felszámolásában, a nők egészségügyi szolgáltatásokhoz és oktatáshoz való hozzáférésének biztosításában, valamint a nők elleni családi és társadalmi erőszak jelenségének leküzdésében; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy az esélyegyenlőségre, a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésére és az anyasági jogok védelmére irányuló politikáik keretében a helyi és regionális önkormányzatok stratégiai szerepet tölthetnek be a roma nők által elszenvedett többszörös megkülönböztetés elleni küzdelemben, a kizsákmányolás felszámolásában, a nők egészségügyi szolgáltatásokhoz és oktatáshoz való hozzáférésének biztosításában, valamint a nők elleni családi és társadalmi erőszak jelenségének leküzdésében;

| 31. | úgy véli, hogy gyermekvédelmi politikáik, valamint a gyermekellátással, az oktatáshoz való jog előmozdításával kapcsolatos politikáik keretében a helyi önkormányzatok stratégiai szerepet tölthetnek be a roma gyermekek óvodai és iskolai oktatási, a megelőzési és az egészségmegőrzési, valamint szocializációs formákba és sporttevékenységekbe való integrációjában; ezek a politikák az egész lakosságra irányulnak, ezáltal már gyermekkortól hozzájárulnak a kirekesztés okainak felszámolásához, a hozzáférés területén az esélyegyenlőség előmozdításához, a kulturális előítéletek és sztereotípiák megszüntetéséhez, valamint az együttélés elősegítéséhez; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy gyermekvédelmi politikáik, valamint a gyermekellátással, az oktatáshoz való jog előmozdításával kapcsolatos politikáik keretében a helyi önkormányzatok stratégiai szerepet tölthetnek be a roma gyermekek óvodai és iskolai oktatási, a megelőzési és az egészségmegőrzési, valamint szocializációs formákba és sporttevékenységekbe való integrációjában; ezek a politikák az egész lakosságra irányulnak, ezáltal már gyermekkortól hozzájárulnak a kirekesztés okainak felszámolásához, a hozzáférés területén az esélyegyenlőség előmozdításához, a kulturális előítéletek és sztereotípiák megszüntetéséhez, valamint az együttélés elősegítéséhez;

| 32. | ajánlatosnak tartja, hogy az ilyen politikák megvalósítása céljából a helyi és regionális önkormányzatok szélesebb és tágabb módon férhessenek hozzá a roma integrációra irányuló programok kidolgozására felhasználható uniós alapokhoz (ESZA, ERFA, EMVA), aminek révén fokozódna az integrációra irányuló politikák kidolgozásával és végrehajtásával kapcsolatos saját kapacitásuk, továbbá hangsúlyozza, hogy e folyamatok elősegítéséhez információkat és technikai támogatást kell rendelkezésre bocsátani azért is, hogy elkerülhetőek legyenek a jelenséget mélységében nem kezelő, hanem csupán töredékes és epizódszerű intézkedések; |
| --- | --- |

32.

ajánlatosnak tartja, hogy az ilyen politikák megvalósítása céljából a helyi és regionális önkormányzatok szélesebb és tágabb módon férhessenek hozzá a roma integrációra irányuló programok kidolgozására felhasználható uniós alapokhoz (ESZA, ERFA, EMVA), aminek révén fokozódna az integrációra irányuló politikák kidolgozásával és végrehajtásával kapcsolatos saját kapacitásuk, továbbá hangsúlyozza, hogy e folyamatok elősegítéséhez információkat és technikai támogatást kell rendelkezésre bocsátani azért is, hogy elkerülhetőek legyenek a jelenséget mélységében nem kezelő, hanem csupán töredékes és epizódszerű intézkedések;

| 33. | a regionális és helyi önkormányzatok számára létfontosságúnak tartja a helyes gyakorlatok cseréjének, a hatékony tapasztalatokkal kapcsolatos ismeretek terjesztésének, a megközelítések modellezésének és terjesztésének, a politikák nyomon követésének elősegítésére irányuló eszközök meghatározásában az Európai Bizottság koordináló szerepét, amely nemcsak a tagállamok közötti cseréket, hanem a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a civil társadalom szereplői közötti hálózatok kiépítését is elősegíti; |
| --- | --- |

33.

a regionális és helyi önkormányzatok számára létfontosságúnak tartja a helyes gyakorlatok cseréjének, a hatékony tapasztalatokkal kapcsolatos ismeretek terjesztésének, a megközelítések modellezésének és terjesztésének, a politikák nyomon követésének elősegítésére irányuló eszközök meghatározásában az Európai Bizottság koordináló szerepét, amely nemcsak a tagállamok közötti cseréket, hanem a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a civil társadalom szereplői közötti hálózatok kiépítését is elősegíti;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a tagállamokban, valamint a tagjelölt és a potenciális tagjelölt államokban a roma közösségek nem alkotnak homogén csoportot, ezért olyan differenciált megközelítésekre van szükség, amelyek figyelembe veszik a különféle történelmi, földrajzi, gazdasági, társadalmi, kulturális és szabályozási háttereket (főként a vándorló romaközösségek esetében, amelyeknek a tagjai uniós polgárok, harmadik országok állampolgárai, hontalanok, vagy menekültek is lehetnek), valamint hangsúlyozza, hogy ez az összetettség nemcsak az államok, hanem a regionális és helyi önkormányzatok számára is nehézséget jelent mind a hatékony integrációs stratégiák azonosítása és kipróbálása, mind a polgárok és a civil társadalom részéről tapasztalható hozzáállás pozitív irányú megváltoztatásának elősegítése tekintetében; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a tagállamokban, valamint a tagjelölt és a potenciális tagjelölt államokban a roma közösségek nem alkotnak homogén csoportot, ezért olyan differenciált megközelítésekre van szükség, amelyek figyelembe veszik a különféle történelmi, földrajzi, gazdasági, társadalmi, kulturális és szabályozási háttereket (főként a vándorló romaközösségek esetében, amelyeknek a tagjai uniós polgárok, harmadik országok állampolgárai, hontalanok, vagy menekültek is lehetnek), valamint hangsúlyozza, hogy ez az összetettség nemcsak az államok, hanem a regionális és helyi önkormányzatok számára is nehézséget jelent mind a hatékony integrációs stratégiák azonosítása és kipróbálása, mind a polgárok és a civil társadalom részéről tapasztalható hozzáállás pozitív irányú megváltoztatásának elősegítése tekintetében;

| 35. | hangsúlyozni kívánja, hogy általában a társadalmi kirekesztéssel és a szegénységgel összefüggő jelenségek az ilyen helyzetben élőket antiszociális és törvénytelen viselkedésre sarkallhatják, ami a lakosságban a biztonság hiányának és a közrend veszélyeztetettségének érzetét, valamint riadalmat kelthet a mindebből következő lehetséges reakciókkal együtt, melyek a megvetés és a diszkrimináció különböző formáit ölthetik. A roma közösségek esetében mindez tovább nehezíti a társadalom szövetébe való integrálódást. A helyi és regionális önkormányzatok saját területi biztonsági és helyi rendfenntartási hatáskörükben – a közrendért felelős szervekkel közösen – stratégiai szerepet és a törvényességi keretek ellenőrzésére és elősegítésére, a polgárok biztonságára, a társadalmi együttélés biztosítására irányuló szerepet játszhatnak, miközben meg kell akadályozniuk azt, hogy egész közösségek lépjenek a bűnözés útjára; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozni kívánja, hogy általában a társadalmi kirekesztéssel és a szegénységgel összefüggő jelenségek az ilyen helyzetben élőket antiszociális és törvénytelen viselkedésre sarkallhatják, ami a lakosságban a biztonság hiányának és a közrend veszélyeztetettségének érzetét, valamint riadalmat kelthet a mindebből következő lehetséges reakciókkal együtt, melyek a megvetés és a diszkrimináció különböző formáit ölthetik. A roma közösségek esetében mindez tovább nehezíti a társadalom szövetébe való integrálódást. A helyi és regionális önkormányzatok saját területi biztonsági és helyi rendfenntartási hatáskörükben – a közrendért felelős szervekkel közösen – stratégiai szerepet és a törvényességi keretek ellenőrzésére és elősegítésére, a polgárok biztonságára, a társadalmi együttélés biztosítására irányuló szerepet játszhatnak, miközben meg kell akadályozniuk azt, hogy egész közösségek lépjenek a bűnözés útjára;

| 36. | kötelezettséget vállal arra, hogy a romákkal szembeni megkülönböztetés és szegregáció minden formájának felszámolására és integrációjuk előmozdítására irányuló projektek végrehajtása céljából együttműködik az Európai Bizottsággal, az európai szervezetekkel és a tagállamokkal a politikák koherenciájának és harmonizációjának elősegítése, a helyes gyakorlatok megszilárdítása, az elért eredmények terjesztése, a helyi közigazgatás szintjén a nagyobb fokú tudatosság előmozdítása és a helyi önkormányzatok tervezési kapacitásának megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

36.

kötelezettséget vállal arra, hogy a romákkal szembeni megkülönböztetés és szegregáció minden formájának felszámolására és integrációjuk előmozdítására irányuló projektek végrehajtása céljából együttműködik az Európai Bizottsággal, az európai szervezetekkel és a tagállamokkal a politikák koherenciájának és harmonizációjának elősegítése, a helyes gyakorlatok megszilárdítása, az elért eredmények terjesztése, a helyi közigazgatás szintjén a nagyobb fokú tudatosság előmozdítása és a helyi önkormányzatok tervezési kapacitásának megerősítése érdekében;

| 37. | Elkötelezi magát amellett, hogy 2011. január 27-én, az ENSZ által a holokauszt áldozataira való emlékezés nemzetközi napjának kikiáltott napon, a Régiók Bizottsága székhelyén a „Porajmos”-nak nevezett roma népirtás emlékére kitűzi a romák zászlaját, ami a roma népesség társadalmi integrációjának 2010-ben – a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évében – elindult folyamatát elősegítő jelképes cselekedet lesz. Javasolja a tagállamok helyi és regionális önkormányzatainak, hogy a társadalmi befogadás és a diszkriminációellenes küzdelem folyamata melletti elkötelezettségük jeléül ugyanezen a napon tűzzék ki a roma zászlót. |
| --- | --- |

37.

Elkötelezi magát amellett, hogy 2011. január 27-én, az ENSZ által a holokauszt áldozataira való emlékezés nemzetközi napjának kikiáltott napon, a Régiók Bizottsága székhelyén a „Porajmos”-nak nevezett roma népirtás emlékére kitűzi a romák zászlaját, ami a roma népesség társadalmi integrációjának 2010-ben – a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évében – elindult folyamatát elősegítő jelképes cselekedet lesz. Javasolja a tagállamok helyi és regionális önkormányzatainak, hogy a társadalmi befogadás és a diszkriminációellenes küzdelem folyamata melletti elkötelezettségük jeléül ugyanezen a napon tűzzék ki a roma zászlót.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 1-jén.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/28

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadítása

2011/C 42/06

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | üdvözli, hogy az Európai Bizottság „A kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról” című zöld könyve által európai szintű párbeszédet kezdeményezett az európai kulturális alkotás és innováció környezetének javításához szükséges feltételekről annak érdekében, hogy a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez hozzájáruló kulturális és kreatív iparágakban rejlő lehetőségek kiteljesedjenek; |
| --- | --- |

—

üdvözli, hogy az Európai Bizottság „A kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról” című zöld könyve által európai szintű párbeszédet kezdeményezett az európai kulturális alkotás és innováció környezetének javításához szükséges feltételekről annak érdekében, hogy a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez hozzájáruló kulturális és kreatív iparágakban rejlő lehetőségek kiteljesedjenek;

| — | örömmel látja, hogy európai szinten a kulturális és kreatív iparágaknak a kreativitás és az innováció támogatásában játszott szerepe egyre nagyobb elismertségnek örvend; |
| --- | --- |

—

örömmel látja, hogy európai szinten a kulturális és kreatív iparágaknak a kreativitás és az innováció támogatásában játszott szerepe egyre nagyobb elismertségnek örvend;

| — | emlékeztet arra, hogy a legtöbb tagországban a kulturális és kreatív iparágakkal kapcsolatban szóba hozott ágazatok – így a kultúra, a kutatás, az oktatás, a turizmus és a foglalkoztatás – a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörébe tartoznak; |
| --- | --- |

—

emlékeztet arra, hogy a legtöbb tagországban a kulturális és kreatív iparágakkal kapcsolatban szóba hozott ágazatok – így a kultúra, a kutatás, az oktatás, a turizmus és a foglalkoztatás – a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörébe tartoznak;

| — | hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseinek – többek között a digitális menetrendnek – a sikeres végrehajtásához bátor újító szellemre van szükség. A kreatív ágazat szerepe itt elsősorban az, hogy interdiszciplináris és kulturálisan sokszínű megoldásokat teremtsen. Ehhez Európának nyitott gondolkodású, úttörő szellemű helyi és regionális szintű szereplőkre van szüksége, akik új társadalmi megoldásokkal állnak elő, és ösztönzik a globális üzleti tevékenységet. |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseinek – többek között a digitális menetrendnek – a sikeres végrehajtásához bátor újító szellemre van szükség. A kreatív ágazat szerepe itt elsősorban az, hogy interdiszciplináris és kulturálisan sokszínű megoldásokat teremtsen. Ehhez Európának nyitott gondolkodású, úttörő szellemű helyi és regionális szintű szereplőkre van szüksége, akik új társadalmi megoldásokkal állnak elő, és ösztönzik a globális üzleti tevékenységet.

| Előadó | : | Ursula MÄNNLE (DE/EPP), a bajorországi tartományi közgyűlés tagja |
| --- | --- | --- |
| Referenciaszöveg | : | Zöld könyv a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról –
  COM(2010) 183 végleges |

Előadó

:

Ursula MÄNNLE (DE/EPP), a bajorországi tartományi közgyűlés tagja

Referenciaszöveg

:

Zöld könyv a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról –

COM(2010) 183 végleges

I.   BEVEZETÉS

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | megállapítja, hogy az Európai Unió egész területén nagy felelősség hárul a helyi és regionális önkormányzatokra a kulturális politikák végrehajtásában; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy az Európai Unió egész területén nagy felelősség hárul a helyi és regionális önkormányzatokra a kulturális politikák végrehajtásában;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak szintén kulcsszerepük van a kultúra támogatásában és előtérbe helyezésében, mindenekelőtt a kulturális örökség megőrzésének és a művészeti innováció előmozdításának keretében (1); |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak szintén kulcsszerepük van a kultúra támogatásában és előtérbe helyezésében, mindenekelőtt a kulturális örökség megőrzésének és a művészeti innováció előmozdításának keretében (1);

| 3. | hangsúlyozza, hogy polgárközeli mivoltukból adódóan a helyi és regionális önkormányzatok stratégiai szempontból a legjobb helyzetben vannak ahhoz, hogy különböző kultúrákkal és kulturális tevékenységekkel kapcsolatba kerüljenek az Unión belül, valamint ahhoz, hogy a helyi és regionális közösségeket egy jobb kultúraközi párbeszéd előmozdítása érdekében mozgósítsák (2); |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy polgárközeli mivoltukból adódóan a helyi és regionális önkormányzatok stratégiai szempontból a legjobb helyzetben vannak ahhoz, hogy különböző kultúrákkal és kulturális tevékenységekkel kapcsolatba kerüljenek az Unión belül, valamint ahhoz, hogy a helyi és regionális közösségeket egy jobb kultúraközi párbeszéd előmozdítása érdekében mozgósítsák (2);

| 4. | megállapítja, hogy a területi önkormányzatok hatékonyan képesek mozgósítani a polgárokat a kreatív tevékenységekben (3) és az innovatív folyamatokban való részvételre is; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a területi önkormányzatok hatékonyan képesek mozgósítani a polgárokat a kreatív tevékenységekben (3) és az innovatív folyamatokban való részvételre is;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a kulturális és kreatív iparágak jelentősen hozzájárulnak a helyi, a regionális és a városfejlesztéshez is, hiszen vonzóbbá teszik az európai városokat és régiókat, elősegítik a fenntartható turizmust és új munkalehetőségeket teremtenek. Döntő szerepük van a versenyképes és innovatív európai piacgazdaság megteremtésében (4); |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a kulturális és kreatív iparágak jelentősen hozzájárulnak a helyi, a regionális és a városfejlesztéshez is, hiszen vonzóbbá teszik az európai városokat és régiókat, elősegítik a fenntartható turizmust és új munkalehetőségeket teremtenek. Döntő szerepük van a versenyképes és innovatív európai piacgazdaság megteremtésében (4);

| 6. | tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság felkérésére a KEA European Affairs intézet által az európai kulturális gazdaságról készített tanulmány arról tanúskodik, hogy a kulturális iparág önmagában is igen dinamikusan hat az Európai Unión belüli gazdasági tevékenységre és munkahelyteremtésre. 2004-ben ez a szektor 5,8 millió személyt foglalkoztatott, ami a teljes aktív népesség 3,1 %-át jelentette a 25 tagú EU-ban. Emellett 2003-ban a kulturális iparág az EU GDP-jének 2,6 %-át tette ki. 1999 és 2003 között pedig az ágazat növekedése jelentősen meghaladta a többi gazdasági ágazatnál tapasztalt növekedést (5); |
| --- | --- |

6.

tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság felkérésére a KEA European Affairs intézet által az európai kulturális gazdaságról készített tanulmány arról tanúskodik, hogy a kulturális iparág önmagában is igen dinamikusan hat az Európai Unión belüli gazdasági tevékenységre és munkahelyteremtésre. 2004-ben ez a szektor 5,8 millió személyt foglalkoztatott, ami a teljes aktív népesség 3,1 %-át jelentette a 25 tagú EU-ban. Emellett 2003-ban a kulturális iparág az EU GDP-jének 2,6 %-át tette ki. 1999 és 2003 között pedig az ágazat növekedése jelentősen meghaladta a többi gazdasági ágazatnál tapasztalt növekedést (5);

| 7. | tudomásul veszi továbbá, hogy az Európai Bizottság a zöld könyvben rámutat arra, hogy a digitális forradalom a kulturális és kreatív iparágak átlagosnál nagyobb növekedését teszi lehetővé. Olyan, gyorsan változó környezethez kell alkalmazkodniuk ezeknek az iparágaknak, melyben a (globális) digitális információs és kommunikációs technológiák (ikt) az értékláncban szereplő valamennyi ágazatra jelentős hatást gyakorolnak; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi továbbá, hogy az Európai Bizottság a zöld könyvben rámutat arra, hogy a digitális forradalom a kulturális és kreatív iparágak átlagosnál nagyobb növekedését teszi lehetővé. Olyan, gyorsan változó környezethez kell alkalmazkodniuk ezeknek az iparágaknak, melyben a (globális) digitális információs és kommunikációs technológiák (ikt) az értékláncban szereplő valamennyi ágazatra jelentős hatást gyakorolnak;

| 8. | megállapítja, hogy ha az ikt teljes potenciálját kiaknázzák a végfelhasználók, tartalomszolgáltatók, valamint az ikt-szolgáltatók érdekeinek kellő figyelembevételével, és felülvizsgálják a hagyományos termelési és terjesztési módokat, akkor lehetővé válik szélesebb közönség megszólítása, az alkotók rendelkezésére álló piacok növelése, valamint a polgároknak szánt kulturális kínálat szélesítése; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy ha az ikt teljes potenciálját kiaknázzák a végfelhasználók, tartalomszolgáltatók, valamint az ikt-szolgáltatók érdekeinek kellő figyelembevételével, és felülvizsgálják a hagyományos termelési és terjesztési módokat, akkor lehetővé válik szélesebb közönség megszólítása, az alkotók rendelkezésére álló piacok növelése, valamint a polgároknak szánt kulturális kínálat szélesítése;

| 9. | örömmel fogadja, hogy ebben az összefüggésben az Európai Bizottság három nagy stratégiai keretet fog kidolgozni, melyek – előzetes konzultációs folyamatokra támaszkodva – jelentős hatással lesznek a digitális környezetben működő kulturális és kreatív iparágakra vonatkozó általános feltételekre. Az alábbi három keretről van szó:






  — | „Digitális stratégia Európa számára”, mely az Európa 2020 elnevezésű stratégia hét kiemelt kezdeményezésének egyike; |
| --- | --- | --- |

9.

örömmel fogadja, hogy ebben az összefüggésben az Európai Bizottság három nagy stratégiai keretet fog kidolgozni, melyek – előzetes konzultációs folyamatokra támaszkodva – jelentős hatással lesznek a digitális környezetben működő kulturális és kreatív iparágakra vonatkozó általános feltételekre. Az alábbi három keretről van szó:

—

„Digitális stratégia Európa számára”, mely az Európa 2020 elnevezésű stratégia hét kiemelt kezdeményezésének egyike;

| — | az „Innovatív unió” elnevezésű kiemelt kezdeményezés, melynek célja, hogy a kulturális és kreatív iparágaknak az innováció és a szerkezetváltás katalizátoraiként betöltött szerepét növelő konkrét fellépésekre kerüljön sor; |
| --- | --- |

—

az „Innovatív unió” elnevezésű kiemelt kezdeményezés, melynek célja, hogy a kulturális és kreatív iparágaknak az innováció és a szerkezetváltás katalizátoraiként betöltött szerepét növelő konkrét fellépésekre kerüljön sor;

| — | a szellemi tulajdonra vonatkozó uniós stratégia, amelynek középpontjában természetes módon a jogok felhasználása és kezelése, az alkotási folyamat nélkülözhetetlen védelme és életképessége közötti egyensúly, valamint az új szolgáltatások és üzleti modellek kialakításának szükségessége áll. |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonra vonatkozó uniós stratégia, amelynek középpontjában természetes módon a jogok felhasználása és kezelése, az alkotási folyamat nélkülözhetetlen védelme és életképessége közötti egyensúly, valamint az új szolgáltatások és üzleti modellek kialakításának szükségessége áll.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 10. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság „A kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról” című zöld könyve által európai szintű párbeszédet kezdeményezett az európai kulturális alkotás és innováció környezetének javításához szükséges feltételekről annak érdekében, hogy a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez hozzájáruló kulturális és kreatív iparágakban rejlő lehetőségek kiteljesedjenek; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság „A kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról” című zöld könyve által európai szintű párbeszédet kezdeményezett az európai kulturális alkotás és innováció környezetének javításához szükséges feltételekről annak érdekében, hogy a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez hozzájáruló kulturális és kreatív iparágakban rejlő lehetőségek kiteljesedjenek;

| 11. | kedvezően fogadja azt a tényt, hogy a zöld könyv egészében a kultúrát mint a helyi és regionális fejlesztés eszközét ismerik el; |
| --- | --- |

11.

kedvezően fogadja azt a tényt, hogy a zöld könyv egészében a kultúrát mint a helyi és regionális fejlesztés eszközét ismerik el;

| 12. | örömmel látja, hogy európai szinten a kulturális és kreatív iparágaknak a kreativitás és az innováció támogatásában játszott szerepe egyre nagyobb elismertségnek örvend; |
| --- | --- |

12.

örömmel látja, hogy európai szinten a kulturális és kreatív iparágaknak a kreativitás és az innováció támogatásában játszott szerepe egyre nagyobb elismertségnek örvend;

| 13. | úgy véli, hogy az innovációs politika mind európai és nemzeti, mind helyi és regionális szinten hidat verhet a kulturális és a kreatív iparágak felé; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az innovációs politika mind európai és nemzeti, mind helyi és regionális szinten hidat verhet a kulturális és a kreatív iparágak felé;

| 14. | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkével tökéletes összhangban – kiemelt kezdeményezéseiben figyelembe vegye a kulturális és kreatív iparágak szükségleteit; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkével tökéletes összhangban – kiemelt kezdeményezéseiben figyelembe vegye a kulturális és kreatív iparágak szükségleteit;

| 15. | emlékeztet arra, hogy a legtöbb tagországban a kulturális és kreatív iparágakkal kapcsolatban szóba hozott ágazatok – így a kultúra, a kutatás, az oktatás, a turizmus és a foglalkoztatás – a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörébe tartoznak; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy a legtöbb tagországban a kulturális és kreatív iparágakkal kapcsolatban szóba hozott ágazatok – így a kultúra, a kutatás, az oktatás, a turizmus és a foglalkoztatás – a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörébe tartoznak;

| 16. | rámutat, hogy a kulturális és kreatív iparágak nem csupán a fejlődés, a foglalkoztatás és a versenyképesség szempontjából alapvetők, hanem hozzájárulhatnak a kulturális identitás és sokféleség előmozdításához is helyi és regionális szinten; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy a kulturális és kreatív iparágak nem csupán a fejlődés, a foglalkoztatás és a versenyképesség szempontjából alapvetők, hanem hozzájárulhatnak a kulturális identitás és sokféleség előmozdításához is helyi és regionális szinten;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a helyi önkormányzatoknak kiemelt szerepük van az infrastruktúra (próba-, rendezvény- és produkciós termek), a stratégia és tervezés (kulturális stratégiák, ágazatfejlesztési kezdeményezések), valamint a hálózatépítés tekintetében. A helyi önkormányzatok továbbá támogatják a képzőművészeti és kulturális rendezvényeket, valamint komoly beruházásokkal segítik a fiatal, kreatív tehetségeket is; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a helyi önkormányzatoknak kiemelt szerepük van az infrastruktúra (próba-, rendezvény- és produkciós termek), a stratégia és tervezés (kulturális stratégiák, ágazatfejlesztési kezdeményezések), valamint a hálózatépítés tekintetében. A helyi önkormányzatok továbbá támogatják a képzőművészeti és kulturális rendezvényeket, valamint komoly beruházásokkal segítik a fiatal, kreatív tehetségeket is;

| 18. | emlékeztet a sokféleség és a többnyelvűség fontosságára, amelyek a kreativitás serkentéséhez hozzájáruló európai sajátosságok; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet a sokféleség és a többnyelvűség fontosságára, amelyek a kreativitás serkentéséhez hozzájáruló európai sajátosságok;

| 19. | kéri, hogy a kulturális és kreatív iparágak terén megfelelő figyelmet fordítsanak a hátrányos helyzetű csoportokra; |
| --- | --- |

19.

kéri, hogy a kulturális és kreatív iparágak terén megfelelő figyelmet fordítsanak a hátrányos helyzetű csoportokra;

| 20. | úgy ítéli meg, hogy a kreatív iparágak felemelkedését elősegítő európai szintű keret felállítása jelentős hozzáadott értékkel fog járni az Európai Unió országaiban, és hozzájárulhat olyan uniós állami, regionális és városi szintű programok és kezdeményezések megindításához is, melyek a főbb szereplők közötti együttműködés megerősítésével járnak majd; |
| --- | --- |

20.

úgy ítéli meg, hogy a kreatív iparágak felemelkedését elősegítő európai szintű keret felállítása jelentős hozzáadott értékkel fog járni az Európai Unió országaiban, és hozzájárulhat olyan uniós állami, regionális és városi szintű programok és kezdeményezések megindításához is, melyek a főbb szereplők közötti együttműködés megerősítésével járnak majd;

| 21. | rámutat, hogy fontos megerősíteni a helyi és regionális szintek szerepét az európai kulturális és kreatív iparágak fejlesztése során, ezért azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban vonja be a területi önkormányzatokat a zöld könyvvel kapcsolatos intézkedésekbe; |
| --- | --- |

21.

rámutat, hogy fontos megerősíteni a helyi és regionális szintek szerepét az európai kulturális és kreatív iparágak fejlesztése során, ezért azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban vonja be a területi önkormányzatokat a zöld könyvvel kapcsolatos intézkedésekbe;

| 22. | megerősíti, hogy szükség van az új intelligens, fenntartható és kreatív erőforrásokra szánt európai beruházások növelésére; |
| --- | --- |

22.

megerősíti, hogy szükség van az új intelligens, fenntartható és kreatív erőforrásokra szánt európai beruházások növelésére;

| 23. | úgy ítéli meg, hogy minden kormányzati szintnek különösen támogatnia kell a kis és középvállalatokat, hiszen ezek képesek leginkább helyben tartani az új tehetségeket és az európai kulturális és kreatív iparágak fejlesztését megerősíteni; |
| --- | --- |

23.

úgy ítéli meg, hogy minden kormányzati szintnek különösen támogatnia kell a kis és középvállalatokat, hiszen ezek képesek leginkább helyben tartani az új tehetségeket és az európai kulturális és kreatív iparágak fejlesztését megerősíteni;

| 24. | emlékeztet rá, hogy fejlesztési stratégiáik keretében a területi önkormányzatoknak sikerült számos ágazatba bevonni a kulturális és kreatív iparágakat, ami a helyi gazdaságok megerősödéséhez is hozzájárult; különösen a területi önkormányzatok szintjén van lehetőség fiatal művészekkel kapcsolatos hálózatokat és adatbankokat létrehozni, a fiatalok képzését művészeti-kulturális téren előmozdítani, az ifjú művészek professzionalizálódását elősegíteni, multimédiás és multikulturális kísérleteket beindítani, a fiatal művészek művei számára közterületeket rendelkezésre bocsátani, az ifjú közönség művészeti és kulturális kiteljesedését ösztönözni, a fiatalok művészeti-kulturális irányú közösségi életét támogatni, valamint a helyi hagyományok és kötődések mentén az innovációt előmozdítani; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet rá, hogy fejlesztési stratégiáik keretében a területi önkormányzatoknak sikerült számos ágazatba bevonni a kulturális és kreatív iparágakat, ami a helyi gazdaságok megerősödéséhez is hozzájárult; különösen a területi önkormányzatok szintjén van lehetőség fiatal művészekkel kapcsolatos hálózatokat és adatbankokat létrehozni, a fiatalok képzését művészeti-kulturális téren előmozdítani, az ifjú művészek professzionalizálódását elősegíteni, multimédiás és multikulturális kísérleteket beindítani, a fiatal művészek művei számára közterületeket rendelkezésre bocsátani, az ifjú közönség művészeti és kulturális kiteljesedését ösztönözni, a fiatalok művészeti-kulturális irányú közösségi életét támogatni, valamint a helyi hagyományok és kötődések mentén az innovációt előmozdítani;

| 25. | ezért azt javasolja, hogy hozzák létre a bevált gyakorlatok átadásához, a tudás megerősítéséhez, valamint a fenti iparágakban rejlő potenciál kiaknázási lehetőségeire vonatkozó tapasztalatok terjesztéséhez szükséges feltételeket; továbbá – hozzájárulásukra való tekintettel – javasolja a kulturális és kreatív iparágak figyelembevételét az EU gazdasági és társadalmi kohéziós politikájára vonatkozó alapelvek meghatározása során; |
| --- | --- |

25.

ezért azt javasolja, hogy hozzák létre a bevált gyakorlatok átadásához, a tudás megerősítéséhez, valamint a fenti iparágakban rejlő potenciál kiaknázási lehetőségeire vonatkozó tapasztalatok terjesztéséhez szükséges feltételeket; továbbá – hozzájárulásukra való tekintettel – javasolja a kulturális és kreatív iparágak figyelembevételét az EU gazdasági és társadalmi kohéziós politikájára vonatkozó alapelvek meghatározása során;

| 26. | javasolja, hogy a helyi és a nemzeti szint konstruktív együttműködésének egyik módját az eredményorientált megállapodások jelentsék, melyek keretében az egyes kormányzati szintek elkötelezik magukat bizonyos közösen kitűzött célok mellett a helyi szintű kulturális és kreatív iparágak fejlődésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

javasolja, hogy a helyi és a nemzeti szint konstruktív együttműködésének egyik módját az eredményorientált megállapodások jelentsék, melyek keretében az egyes kormányzati szintek elkötelezik magukat bizonyos közösen kitűzött célok mellett a helyi szintű kulturális és kreatív iparágak fejlődésének előmozdítása érdekében;

| 27. | megállapítja, hogy a kreativitás gyökerei helyi szinten találhatóak, és ebből arra következtet, hogy a kulturális és kreatív iparágaknak szükségük van hálózatok, csoportosulások és vállalati inkubátorházak felállítására, valamint a művészeti és formatervezői iskolák, az egyetemek és a vállalatok közötti partnerségek fokozódó kibővítésére; |
| --- | --- |

27.

megállapítja, hogy a kreativitás gyökerei helyi szinten találhatóak, és ebből arra következtet, hogy a kulturális és kreatív iparágaknak szükségük van hálózatok, csoportosulások és vállalati inkubátorházak felállítására, valamint a művészeti és formatervezői iskolák, az egyetemek és a vállalatok közötti partnerségek fokozódó kibővítésére;

| 28. | a művészeti és formatervezési szakképző intézményeket és egyetemeket szoros együttműködésre hívja fel más szakterületek tanintézeteivel, és úgy véli, hogy olyan új egyesülésekre és egyéb funkcionális és strukturális megoldásokra kell törekedni, amelyek révén vadonatúj és a világkereskedelmi siker előtt utat nyitó európai termékek és szolgáltatások születnek. A sikerhez gyakran alapvető a fiatalok prekoncepció-mentes gondolkodása; |
| --- | --- |

28.

a művészeti és formatervezési szakképző intézményeket és egyetemeket szoros együttműködésre hívja fel más szakterületek tanintézeteivel, és úgy véli, hogy olyan új egyesülésekre és egyéb funkcionális és strukturális megoldásokra kell törekedni, amelyek révén vadonatúj és a világkereskedelmi siker előtt utat nyitó európai termékek és szolgáltatások születnek. A sikerhez gyakran alapvető a fiatalok prekoncepció-mentes gondolkodása;

| 29. | megállapítja, hogy a kulturális tevékenységek a társadalmi kohézió támogatása céljából is hasznosak lehetnek, amennyiben a kultúraközi megértést fejlesztik, valamint erős és pozitív kapcsolatokat alakítanak ki eltérő szakmai és iskolai háttérrel rendelkező emberek között, mindez pedig erősíti a kulturális és kreatív iparágakban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy a kulturális tevékenységek a társadalmi kohézió támogatása céljából is hasznosak lehetnek, amennyiben a kultúraközi megértést fejlesztik, valamint erős és pozitív kapcsolatokat alakítanak ki eltérő szakmai és iskolai háttérrel rendelkező emberek között, mindez pedig erősíti a kulturális és kreatív iparágakban rejlő lehetőségeket;

| 30. | emlékeztet arra, hogy Európa kulturális sokszínűsége komoly gazdasági előnyt jelent egyéb térségekkel összehasonlítva, és arra ösztönöz, hogy a kulturális tevékenységekre szánt beruházásokat az európai kulturális sokszínűség és a kultúraközi párbeszéd támogatására használják fel a kulturális és társadalmi integráció megerősítése céljából; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy Európa kulturális sokszínűsége komoly gazdasági előnyt jelent egyéb térségekkel összehasonlítva, és arra ösztönöz, hogy a kulturális tevékenységekre szánt beruházásokat az európai kulturális sokszínűség és a kultúraközi párbeszéd támogatására használják fel a kulturális és társadalmi integráció megerősítése céljából;

| 31. | ismét megerősíti, hogy a kulturális és kreatív iparágakban rejlő lehetőségek sikeres kiaknázása érdekében az Európai Unió kulturális téren kifejtett erőfeszítéseit arra kell összpontosítani, hogy milyen fontosak a társadalom számára a kultúra nem anyagi értékei, ezért hangsúlyozza azt, hogy a társadalom kreatív erőforrásainak kiaknázása és a kulturális iparágak virágzása a kulturális képzésen és a kulturális együttműködéseken keresztül valósulhat meg, A kultúra létezhet a kulturális iparágak nélkül, a kulturális iparágak azonban nem létezhetnek kultúra nélkül (6); |
| --- | --- |

31.

ismét megerősíti, hogy a kulturális és kreatív iparágakban rejlő lehetőségek sikeres kiaknázása érdekében az Európai Unió kulturális téren kifejtett erőfeszítéseit arra kell összpontosítani, hogy milyen fontosak a társadalom számára a kultúra nem anyagi értékei, ezért hangsúlyozza azt, hogy a társadalom kreatív erőforrásainak kiaknázása és a kulturális iparágak virágzása a kulturális képzésen és a kulturális együttműködéseken keresztül valósulhat meg, A kultúra létezhet a kulturális iparágak nélkül, a kulturális iparágak azonban nem létezhetnek kultúra nélkül (6);

| 32. | elvárja, hogy a kulturális és kreatív iparágak fejlődése során fellépő nehézségeket és/vagy akadályokat mérjék fel, és a megfelelő politikai szinten kezeljék őket; |
| --- | --- |

32.

elvárja, hogy a kulturális és kreatív iparágak fejlődése során fellépő nehézségeket és/vagy akadályokat mérjék fel, és a megfelelő politikai szinten kezeljék őket;

| 33. | ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy mérje föl, mennyire célirányosak a kulturális, az audiovizuális, az ifjúsági és az oktatási ágazatra vonatkozó strukturális alapok és a jelenlegi és jövőbeli programok a tekintetben, hogy milyen mértékben képesek támogatni a kreatív iparágakat; |
| --- | --- |

33.

ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy mérje föl, mennyire célirányosak a kulturális, az audiovizuális, az ifjúsági és az oktatási ágazatra vonatkozó strukturális alapok és a jelenlegi és jövőbeli programok a tekintetben, hogy milyen mértékben képesek támogatni a kreatív iparágakat;

| 34. | különösen hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak támogatnia és ösztönöznie kellene a fiatal művészek európai mobilitását, nemzetközi művészeti hálózatok és csoportok létrehozását, valamint a fiatal művészek cserelehetőségeit és „kreatív jellegű útjait” közösségi szinten, illetve a harmadik országok szintjén; |
| --- | --- |

34.

különösen hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak támogatnia és ösztönöznie kellene a fiatal művészek európai mobilitását, nemzetközi művészeti hálózatok és csoportok létrehozását, valamint a fiatal művészek cserelehetőségeit és „kreatív jellegű útjait” közösségi szinten, illetve a harmadik országok szintjén;

| 35. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a zöld könyvvel kapcsolatos intézkedések során vegye figyelembe a helyi és regionális önkormányzatok pénzügyi és adminisztratív szükségleteit is; |
| --- | --- |

35.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a zöld könyvvel kapcsolatos intézkedések során vegye figyelembe a helyi és regionális önkormányzatok pénzügyi és adminisztratív szükségleteit is;

| 36. | közös mutatók, kódok és definíciók kidolgozására van szükség, hogy mérni lehessen a kulturális és kreatív iparágak foglalkoztatási arányát és piaci hatásait; |
| --- | --- |

36.

közös mutatók, kódok és definíciók kidolgozására van szükség, hogy mérni lehessen a kulturális és kreatív iparágak foglalkoztatási arányát és piaci hatásait;

III.   KÖVETKEZTETÉSEK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 37. | emlékeztet arra, hogy Európában a kulturális és kreatív iparágak fontos szerepet játszhatnak a helyi és regionális szintű gazdasági és szociális célkitűzések megvalósításában; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra, hogy Európában a kulturális és kreatív iparágak fontos szerepet játszhatnak a helyi és regionális szintű gazdasági és szociális célkitűzések megvalósításában;

| 38. | hangsúlyozza azt a kulcsfontosságú szerepet, amelyet a kulturális és kreatív iparágak töltenek be a kulturális menetrend részeként azáltal, hogy támogatják a helyi közösségeket és gazdaságokat abban, hogy eredményeket érjenek el a szakpolitikai területek széles spektrumában, így például a gazdasági fejlődés, az oktatás, az egész életen át tartó tanulás, a közbiztonság és a bűnözés kezelése terén; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza azt a kulcsfontosságú szerepet, amelyet a kulturális és kreatív iparágak töltenek be a kulturális menetrend részeként azáltal, hogy támogatják a helyi közösségeket és gazdaságokat abban, hogy eredményeket érjenek el a szakpolitikai területek széles spektrumában, így például a gazdasági fejlődés, az oktatás, az egész életen át tartó tanulás, a közbiztonság és a bűnözés kezelése terén;

| 39. | úgy véli, hogy a kulturális és kreatív iparágak leírásában a vendéglátóipart, illetve az idegenforgalmat is meg kellene említeni; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a kulturális és kreatív iparágak leírásában a vendéglátóipart, illetve az idegenforgalmat is meg kellene említeni;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a válság utáni gazdaságban a kultúra azzal tölthet be szerepet, ha képes kreatívan hozzásegíteni a társadalompolitikai célkitűzések eléréséhez azáltal, hogy az újító tevékenységeket a társadalmi szinten jelentkező eredmények elérése céljából támogatja. A kultúra és a művészet megváltoztathatja az emberek magatartását, új társadalmi kapcsolatokat hozhat létre, melyek az e területen tehetséggel rendelkező személyek kreativitását is ösztönzik; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a válság utáni gazdaságban a kultúra azzal tölthet be szerepet, ha képes kreatívan hozzásegíteni a társadalompolitikai célkitűzések eléréséhez azáltal, hogy az újító tevékenységeket a társadalmi szinten jelentkező eredmények elérése céljából támogatja. A kultúra és a művészet megváltoztathatja az emberek magatartását, új társadalmi kapcsolatokat hozhat létre, melyek az e területen tehetséggel rendelkező személyek kreativitását is ösztönzik;

| 41. | megállapítja, hogy mindebből az következik, hogy a kultúra, és különösen a kulturális és kreatív iparágak hozzájárulása alapvető fontossággal bír az Európa 2020 stratégia megvalósítása során (7); |
| --- | --- |

41.

megállapítja, hogy mindebből az következik, hogy a kultúra, és különösen a kulturális és kreatív iparágak hozzájárulása alapvető fontossággal bír az Európa 2020 stratégia megvalósítása során (7);

| 42. | hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseinek – többek között a digitális menetrendnek – a sikeres végrehajtásához bátor újító szellemre van szükség. A kreatív ágazat szerepe itt elsősorban az, hogy interdiszciplináris és kulturálisan sokszínű megoldásokat teremtsen. Ehhez Európának nyitott gondolkodású, úttörő szellemű helyi és regionális szintű szereplőkre van szüksége, akik új társadalmi megoldásokkal állnak elő, és ösztönzik a globális üzleti tevékenységet. |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseinek – többek között a digitális menetrendnek – a sikeres végrehajtásához bátor újító szellemre van szükség. A kreatív ágazat szerepe itt elsősorban az, hogy interdiszciplináris és kulturálisan sokszínű megoldásokat teremtsen. Ehhez Európának nyitott gondolkodású, úttörő szellemű helyi és regionális szintű szereplőkre van szüksége, akik új társadalmi megoldásokkal állnak elő, és ösztönzik a globális üzleti tevékenységet.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 1-jén.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 172/2007 fin.

1

(2)  CdR 44/2006 fin.

2

(3)  CdR 11/2006 fin.

3

(4)  A Tanács következtetései a kultúrának a regionális és a helyi fejlődéshez való hozzájárulásáról, 2010. május 10.

4

(5)  „Study on the Economy of Culture in Europe” (Tanulmány az európai kulturális gazdaságról): az Európai Bizottság megrendelésére készítette a KEA European Affairs intézet.

5

(6)  CdR 172/2007 fin.

6

(7)  CdR 172/2007 fin.

7

---

| 10.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/32

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Európai szakoktatási és szakképzési együttműködés az Európa 2020 stratégia támogatására

2011/C 42/07

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | üdvözli az európai szakképzési együttműködés terén a koppenhágai folyamat támogatásával eddig elért eredményeket, és nyomatékosítani kívánja, hogy az elkövetkező időszak során a legnagyobb hangsúlyt a rendelkezésre álló leghatékonyabb eszközök, kezdeményezések és programok gyors végrehajtására, egyszerűsítésére és megszilárdítására kell helyezni; |
| --- | --- |

—

üdvözli az európai szakképzési együttműködés terén a koppenhágai folyamat támogatásával eddig elért eredményeket, és nyomatékosítani kívánja, hogy az elkövetkező időszak során a legnagyobb hangsúlyt a rendelkezésre álló leghatékonyabb eszközök, kezdeményezések és programok gyors végrehajtására, egyszerűsítésére és megszilárdítására kell helyezni;

| — | osztja az Európai Bizottság azon véleményét, hogy az oktatásnak és a képzésnek, így a szakképzésnek is alkalmazkodnia kell a munkahelyek és a társadalmi struktúrák olyan jövőbeli változásaira, mint például az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé való elmozdulás és a népesség elöregedése. A szakképzésnek emellett kettős szerepet kell játszania: egyfelől eszközül kell szolgálnia Európa rövid és hosszú távú képzettségi igényeinek kielégítéséhez; másfelől, ezzel párhuzamosan, hozzá kell járulnia a válság társadalmi következményeinek csökkentéséhez, és elő kell segítenie a talpra állást. E szerepek a kiválóság és a méltányosság biztosítása érdekében sürgős reformokat tesznek szükségessé; |
| --- | --- |

—

osztja az Európai Bizottság azon véleményét, hogy az oktatásnak és a képzésnek, így a szakképzésnek is alkalmazkodnia kell a munkahelyek és a társadalmi struktúrák olyan jövőbeli változásaira, mint például az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé való elmozdulás és a népesség elöregedése. A szakképzésnek emellett kettős szerepet kell játszania: egyfelől eszközül kell szolgálnia Európa rövid és hosszú távú képzettségi igényeinek kielégítéséhez; másfelől, ezzel párhuzamosan, hozzá kell járulnia a válság társadalmi következményeinek csökkentéséhez, és elő kell segítenie a talpra állást. E szerepek a kiválóság és a méltányosság biztosítása érdekében sürgős reformokat tesznek szükségessé;

| — | hangsúlyozza, hogy a szakképzés területén folytatott hatékony együttműködés és a végrehajtás valamennyi kormányzati szint folyamatos politikai és adminisztratív együttműködését, illetve hosszan tartó elkötelezettségét kívánja meg. Az Európai Bizottságnak ennélfogva biztosítania kell a helyi és regionális önkormányzatok érdemi bevonását, hogy az európai oktatásban és képzésben kulcsfontosságú partnerként betöltött alapvető szerepük kellően érvényesüljön; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy a szakképzés területén folytatott hatékony együttműködés és a végrehajtás valamennyi kormányzati szint folyamatos politikai és adminisztratív együttműködését, illetve hosszan tartó elkötelezettségét kívánja meg. Az Európai Bizottságnak ennélfogva biztosítania kell a helyi és regionális önkormányzatok érdemi bevonását, hogy az európai oktatásban és képzésben kulcsfontosságú partnerként betöltött alapvető szerepük kellően érvényesüljön;

| — | támogatja a közlemény céljait, miszerint növelni kell a szakképzés relevanciáját az európai munkaerőpiac készségbázisának erősítése érdekében, és elismeri, hogy az oktatás és képzés egyben a társadalmi részvétel támogatásának és továbbfejlesztésének eszközéül is szolgál. Nem utolsósorban a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének (2010) összefüggésében a szakképzés a társadalmi és gazdasági hátrányok csökkentésére irányuló stratégiák fontos eleme. Kimutatták, hogy a munkaerő képzettségének viszonylag kismértékű javulása jelentős hatást gyakorolhat egy nemzetállam jövőbeli jólétére. |
| --- | --- |

—

támogatja a közlemény céljait, miszerint növelni kell a szakképzés relevanciáját az európai munkaerőpiac készségbázisának erősítése érdekében, és elismeri, hogy az oktatás és képzés egyben a társadalmi részvétel támogatásának és továbbfejlesztésének eszközéül is szolgál. Nem utolsósorban a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének (2010) összefüggésében a szakképzés a társadalmi és gazdasági hátrányok csökkentésére irányuló stratégiák fontos eleme. Kimutatták, hogy a munkaerő képzettségének viszonylag kismértékű javulása jelentős hatást gyakorolhat egy nemzetállam jövőbeli jólétére.

| Előadó | : | Robert BRIGHT (UK/PES), Newport város tanácsának tagja |
| --- | --- | --- |
| Referenciaszöveg | : | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új lendület az európai szakképzési együttműködésnek az „Európa 2020” stratégia támogatására
  COM(2010) 296 végleges |

Előadó

:

Robert BRIGHT (UK/PES), Newport város tanácsának tagja

Referenciaszöveg

:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új lendület az európai szakképzési együttműködésnek az „Európa 2020” stratégia támogatására

COM(2010) 296 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | helyesli, hogy az Európai Bizottság hangsúlyt helyez az európai szakképzési együttműködés új lendülettel való folytatására, ami támogatni fogja az Európa 2020 stratégiát; |
| --- | --- |

1.

helyesli, hogy az Európai Bizottság hangsúlyt helyez az európai szakképzési együttműködés új lendülettel való folytatására, ami támogatni fogja az Európa 2020 stratégiát;

| 2. | üdvözli az európai szakképzési együttműködés terén a koppenhágai folyamat támogatásával eddig elért eredményeket, és nyomatékosítani kívánja, hogy az elkövetkező időszak során a legnagyobb hangsúlyt a rendelkezésre álló leghatékonyabb eszközök, kezdeményezések és programok gyors végrehajtására, egyszerűsítésére és megszilárdítására kell helyezni; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az európai szakképzési együttműködés terén a koppenhágai folyamat támogatásával eddig elért eredményeket, és nyomatékosítani kívánja, hogy az elkövetkező időszak során a legnagyobb hangsúlyt a rendelkezésre álló leghatékonyabb eszközök, kezdeményezések és programok gyors végrehajtására, egyszerűsítésére és megszilárdítására kell helyezni;

| 3. | úgy véli, hogy az európai kormányzatok közötti információ- és tapasztalatcsere előmozdítása minden szinten sok előnnyel jár, kiemelt jelentőséget tulajdonít a legjobb gyakorlatok Európai Bizottság általi terjesztésének, és ígéretet tesz arra, hogy saját tagjainak és hálózatainak bevonásával adott esetben támogatja az ilyen jellegű fellépéseket; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az európai kormányzatok közötti információ- és tapasztalatcsere előmozdítása minden szinten sok előnnyel jár, kiemelt jelentőséget tulajdonít a legjobb gyakorlatok Európai Bizottság általi terjesztésének, és ígéretet tesz arra, hogy saját tagjainak és hálózatainak bevonásával adott esetben támogatja az ilyen jellegű fellépéseket;

| 4. | megismétli, hogy támogatja a 2020-ra kitűzött versenyképességi és innovációs célok elérését, és elismeri, hogy e célok teljesítése érdekében továbbra is fenn kell tartani az oktatási és képzési célú befektetéseket, főként a gazdasági bizonytalanság idején; |
| --- | --- |

4.

megismétli, hogy támogatja a 2020-ra kitűzött versenyképességi és innovációs célok elérését, és elismeri, hogy e célok teljesítése érdekében továbbra is fenn kell tartani az oktatási és képzési célú befektetéseket, főként a gazdasági bizonytalanság idején;

| 5. | osztja az Európai Bizottság azon véleményét, hogy az oktatásnak és a képzésnek, így a szakképzésnek is alkalmazkodnia kell a munkahelyek és a társadalmi struktúrák olyan jövőbeli változásaira, mint például az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé való elmozdulás és a népesség elöregedése. A szakképzésnek emellett kettős szerepet kell játszania: egyfelől eszközül kell szolgálnia Európa rövid és hosszú távú képzettségi igényeinek kielégítéséhez; másfelől, ezzel párhuzamosan, hozzá kell járulnia a válság társadalmi következményeinek csökkentéséhez, és elő kell segítenie a talpra állást. E szerepek a kiválóság és a méltányosság biztosítása érdekében sürgős reformokat tesznek szükségessé; |
| --- | --- |

5.

osztja az Európai Bizottság azon véleményét, hogy az oktatásnak és a képzésnek, így a szakképzésnek is alkalmazkodnia kell a munkahelyek és a társadalmi struktúrák olyan jövőbeli változásaira, mint például az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé való elmozdulás és a népesség elöregedése. A szakképzésnek emellett kettős szerepet kell játszania: egyfelől eszközül kell szolgálnia Európa rövid és hosszú távú képzettségi igényeinek kielégítéséhez; másfelől, ezzel párhuzamosan, hozzá kell járulnia a válság társadalmi következményeinek csökkentéséhez, és elő kell segítenie a talpra állást. E szerepek a kiválóság és a méltányosság biztosítása érdekében sürgős reformokat tesznek szükségessé;

| 6. | támogatja azokat a fellépéseket, amelyek az oktatás, a képzés és a munka világának egymáshoz való közelebb vitelét célozzák. Ilyen például „Az új munkahelyekhez szükséges új készségek” kezdeményezés. A jövőben az oktatás és képzés, valamint a munkahelyi képzés közötti határvonalak egyre inkább elmosódnak majd, és a nagyobb fokú integráció eléréséhez alapvető változásra lesz szükség az oktatás és képzés megítélésében, nem csupán az egyén szintjén, hanem intézményi és valamennyi kormányzati szinten is. Foglalkozni kell az integrációt gátló rendszerjellegű és hozzáállásbeli akadályokkal, ha azt akarjuk, hogy az európai tanulók előrelépjenek a készség- és értékláncon, és hatékonyan hozzájáruljanak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez; |
| --- | --- |

6.

támogatja azokat a fellépéseket, amelyek az oktatás, a képzés és a munka világának egymáshoz való közelebb vitelét célozzák. Ilyen például „Az új munkahelyekhez szükséges új készségek” kezdeményezés. A jövőben az oktatás és képzés, valamint a munkahelyi képzés közötti határvonalak egyre inkább elmosódnak majd, és a nagyobb fokú integráció eléréséhez alapvető változásra lesz szükség az oktatás és képzés megítélésében, nem csupán az egyén szintjén, hanem intézményi és valamennyi kormányzati szinten is. Foglalkozni kell az integrációt gátló rendszerjellegű és hozzáállásbeli akadályokkal, ha azt akarjuk, hogy az európai tanulók előrelépjenek a készség- és értékláncon, és hatékonyan hozzájáruljanak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a szakképzés területén folytatott hatékony együttműködés és a végrehajtás valamennyi kormányzati szint folyamatos politikai és adminisztratív együttműködését, illetve hosszan tartó elkötelezettségét kívánja meg. Az Európai Bizottságnak ennélfogva biztosítania kell a helyi és regionális önkormányzatok érdemi bevonását, hogy az európai oktatásban és képzésben kulcsfontosságú partnerként betöltött alapvető szerepük kellően érvényesüljön; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a szakképzés területén folytatott hatékony együttműködés és a végrehajtás valamennyi kormányzati szint folyamatos politikai és adminisztratív együttműködését, illetve hosszan tartó elkötelezettségét kívánja meg. Az Európai Bizottságnak ennélfogva biztosítania kell a helyi és regionális önkormányzatok érdemi bevonását, hogy az európai oktatásban és képzésben kulcsfontosságú partnerként betöltött alapvető szerepük kellően érvényesüljön;

| 8. | kiemeli, hogy a szakképzést integrált módon kell biztosítani, mégpedig úgy, hogy a partnerségeket, a párbeszédet és a tanterveket az oktatási és képzési intézmények, a különböző kormányzati szintek és az üzleti szféra szoros együttműködésével alakítsák ki. A képzések nyújtói, a munkaadók és a pályaválasztási és munkaerő-közvetítő szolgálatok közötti hatékonyabb partnerségeket megalapozott és célzott prioritásokkal és az érintettek között megosztott naprakész és megbízható adatok hatékony felhasználásával kell támogatni; |
| --- | --- |

8.

kiemeli, hogy a szakképzést integrált módon kell biztosítani, mégpedig úgy, hogy a partnerségeket, a párbeszédet és a tanterveket az oktatási és képzési intézmények, a különböző kormányzati szintek és az üzleti szféra szoros együttműködésével alakítsák ki. A képzések nyújtói, a munkaadók és a pályaválasztási és munkaerő-közvetítő szolgálatok közötti hatékonyabb partnerségeket megalapozott és célzott prioritásokkal és az érintettek között megosztott naprakész és megbízható adatok hatékony felhasználásával kell támogatni;

| 9. | létfontosságúnak tartja, hogy a közleményben tárgyalt kérdések a társadalom minden szintjéhez eljussanak. Ebben alapvetően fontos szerepet játszhatnak a helyi és regionális önkormányzatok a hálózataikon keresztül megvalósított kommunikáció és információterjesztés révén, csakúgy mint az esély- és jogegyenlőség előmozdításával, világszínvonalú minőségbiztosítás megvalósításával, és mind a formális, mind pedig a nem formális oktatás és képzés fejlesztésével, valamint programok végrehajtásával; |
| --- | --- |

9.

létfontosságúnak tartja, hogy a közleményben tárgyalt kérdések a társadalom minden szintjéhez eljussanak. Ebben alapvetően fontos szerepet játszhatnak a helyi és regionális önkormányzatok a hálózataikon keresztül megvalósított kommunikáció és információterjesztés révén, csakúgy mint az esély- és jogegyenlőség előmozdításával, világszínvonalú minőségbiztosítás megvalósításával, és mind a formális, mind pedig a nem formális oktatás és képzés fejlesztésével, valamint programok végrehajtásával;

| 10. | támogatja a közlemény céljait, miszerint növelni kell a szakképzés relevanciáját az európai munkaerőpiac készségbázisának erősítése érdekében, és elismeri, hogy az oktatás és képzés egyben a társadalmi részvétel támogatásának és továbbfejlesztésének eszközéül is szolgál. Nem utolsósorban a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének (2010) összefüggésében a szakképzés a társadalmi és gazdasági hátrányok csökkentésére irányuló stratégiák fontos eleme. Kimutatták, hogy a munkaerő képzettségének viszonylag kismértékű javulása jelentős hatást gyakorolhat egy nemzetállam jövőbeli jólétére; (1) |
| --- | --- |

10.

támogatja a közlemény céljait, miszerint növelni kell a szakképzés relevanciáját az európai munkaerőpiac készségbázisának erősítése érdekében, és elismeri, hogy az oktatás és képzés egyben a társadalmi részvétel támogatásának és továbbfejlesztésének eszközéül is szolgál. Nem utolsósorban a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének (2010) összefüggésében a szakképzés a társadalmi és gazdasági hátrányok csökkentésére irányuló stratégiák fontos eleme. Kimutatták, hogy a munkaerő képzettségének viszonylag kismértékű javulása jelentős hatást gyakorolhat egy nemzetállam jövőbeli jólétére; (1)

| 11. | hangsúlyozza, hogy a szakképzés gazdasági és társadalmi funkcióira tekintettel létfontosságú, hogy a szakmai rátermettséghez szükséges tulajdonságok megfelelő kombinációja, valamint a transznacionális és a foglalkozások közötti mobilitás a szakképzés szerves részévé váljon, ideértve a nyelvismeret fejlesztését is. A mobilitás segít a nyelvi akadályok leküzdésében és az önbizalom, az alkalmazkodóképesség, a felelősségtudat, a foglalkoztathatóság és az interkulturális kompetencia javításában; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a szakképzés gazdasági és társadalmi funkcióira tekintettel létfontosságú, hogy a szakmai rátermettséghez szükséges tulajdonságok megfelelő kombinációja, valamint a transznacionális és a foglalkozások közötti mobilitás a szakképzés szerves részévé váljon, ideértve a nyelvismeret fejlesztését is. A mobilitás segít a nyelvi akadályok leküzdésében és az önbizalom, az alkalmazkodóképesség, a felelősségtudat, a foglalkoztathatóság és az interkulturális kompetencia javításában;

| 12. | felkéri az Európai Bizottságot annak figyelembevételére, hogy a felnőttek növekvő részvétele az egész életen át tartó tanulásban jelentős kihívást jelent számos, az oktatásért helyi, regionális és nemzeti szinten felelős kormány számára, és hogy a készségek terén fennálló jelenlegi és jövőbeli hiányosságokat – amennyiben azokkal foglalkozni akarnak – a fiatalok, valamint a felnőtt munkaerő számára a kulcskompetenciák erősítését, valamint a szakmához jobban kapcsolódó tudást és készségeket nyújtó képzések egyéni kombinációjával kell pótolni; |
| --- | --- |

12.

felkéri az Európai Bizottságot annak figyelembevételére, hogy a felnőttek növekvő részvétele az egész életen át tartó tanulásban jelentős kihívást jelent számos, az oktatásért helyi, regionális és nemzeti szinten felelős kormány számára, és hogy a készségek terén fennálló jelenlegi és jövőbeli hiányosságokat – amennyiben azokkal foglalkozni akarnak – a fiatalok, valamint a felnőtt munkaerő számára a kulcskompetenciák erősítését, valamint a szakmához jobban kapcsolódó tudást és készségeket nyújtó képzések egyéni kombinációjával kell pótolni;

| 13. | úgy véli, hogy a mostani gazdasági helyzet jelentős terhet róhat a helyi, regionális és nemzeti kormányzatokra az oktatási és képzési célú befektetések jelenlegi szintjének fenntartása terén. Ha azonban Európa versenyképes akar maradni a világgazdasági színtéren, szakadatlan erőfeszítéseket kell tennie ahhoz, hogy a mai és a jövőbeli munkaerőt felruházza a vállalkozások sikeres működéséhez szükséges készségekkel. A kormányzat valamennyi szintjének együtt kell működnie annak érdekében, hogy a befektetéseket a képzettségi igényekhez igazítsák, hogy biztosítani lehessen, hogy a gazdasági fellendülés előmozdításához Európa magasan képzett munkaerővel rendelkezzen; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a mostani gazdasági helyzet jelentős terhet róhat a helyi, regionális és nemzeti kormányzatokra az oktatási és képzési célú befektetések jelenlegi szintjének fenntartása terén. Ha azonban Európa versenyképes akar maradni a világgazdasági színtéren, szakadatlan erőfeszítéseket kell tennie ahhoz, hogy a mai és a jövőbeli munkaerőt felruházza a vállalkozások sikeres működéséhez szükséges készségekkel. A kormányzat valamennyi szintjének együtt kell működnie annak érdekében, hogy a befektetéseket a képzettségi igényekhez igazítsák, hogy biztosítani lehessen, hogy a gazdasági fellendülés előmozdításához Európa magasan képzett munkaerővel rendelkezzen;

A szakképzés központi szerepe az egész életen át tartó tanulásban és a mobilitásban

| 14. | támogatja azt a kulcsfontosságú fellépést, miszerint a folyamatos tanuláshoz és továbbképzéshez való hozzáférés maximalizálása érdekében „à la carte” megközelítéseket kell kidolgozni a szakképzésre vonatkozóan, valamint a szerzett tudás elismerésére épülő rugalmas rendszereket kell kialakítani. A képzések és képzésszolgáltatók valódi választékának biztosítása garantálni fogja, hogy az oktatás és képzés élethelyzettől függetlenül bárki számára elérhető legyen; |
| --- | --- |

14.

támogatja azt a kulcsfontosságú fellépést, miszerint a folyamatos tanuláshoz és továbbképzéshez való hozzáférés maximalizálása érdekében „à la carte” megközelítéseket kell kidolgozni a szakképzésre vonatkozóan, valamint a szerzett tudás elismerésére épülő rugalmas rendszereket kell kialakítani. A képzések és képzésszolgáltatók valódi választékának biztosítása garantálni fogja, hogy az oktatás és képzés élethelyzettől függetlenül bárki számára elérhető legyen;

| 15. | hangsúlyozza, hogy ez a megközelítés elkerülhetetlenül kihat a helyi és regionális önkormányzatok igazgatására és finanszírozására. A szolgáltatás minőségének, az erőforrások optimális felhasználásának és az államháztartás fenntarthatóságának biztosítása érdekében azonban garantálni kell, hogy a képzésszolgáltató intézmények együttműködjenek egy olyan képzéskínálat kialakításában, amelynek komponensei különböző összetételben hozzáférhetők, és amelyek úgy egészítik ki egymást, hogy eközben helyi szinten nincs köztük átfedés; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy ez a megközelítés elkerülhetetlenül kihat a helyi és regionális önkormányzatok igazgatására és finanszírozására. A szolgáltatás minőségének, az erőforrások optimális felhasználásának és az államháztartás fenntarthatóságának biztosítása érdekében azonban garantálni kell, hogy a képzésszolgáltató intézmények együttműködjenek egy olyan képzéskínálat kialakításában, amelynek komponensei különböző összetételben hozzáférhetők, és amelyek úgy egészítik ki egymást, hogy eközben helyi szinten nincs köztük átfedés;

| 16. | támogatja az olyan szakképzési programok kidolgozására irányuló felhívást, amelyek a szakképzésből valódi átjárást kínálnak az egyetemi oktatásba. Ennek megvalósítása érdekében a felsőoktatási intézményeket ösztönözni kell, hogy működjenek együtt minden kormányzati szinttel, az EU-ban található felsőoktatási intézményekkel és az érintett vállalkozásokkal, hogy releváns és magas színvonalú szakképzést nyújtó minőségi szakképzési programok létrejöttéről gondoskodjanak. Ösztönözni kell a felsőfokú szakképzés fejlesztése terén bevált legjobb gyakorlatok cseréjét, és közös, folyamatos programok kidolgozása által meg kellene erősíteni koherenciájukat; |
| --- | --- |

16.

támogatja az olyan szakképzési programok kidolgozására irányuló felhívást, amelyek a szakképzésből valódi átjárást kínálnak az egyetemi oktatásba. Ennek megvalósítása érdekében a felsőoktatási intézményeket ösztönözni kell, hogy működjenek együtt minden kormányzati szinttel, az EU-ban található felsőoktatási intézményekkel és az érintett vállalkozásokkal, hogy releváns és magas színvonalú szakképzést nyújtó minőségi szakképzési programok létrejöttéről gondoskodjanak. Ösztönözni kell a felsőfokú szakképzés fejlesztése terén bevált legjobb gyakorlatok cseréjét, és közös, folyamatos programok kidolgozása által meg kellene erősíteni koherenciájukat;

| 17. | javasolja, hogy Európa gazdasági fellendülésének felgyorsítása, a készségek fejlesztése, a foglalkoztatás növelése és az Európa 2020 stratégia azon fő célkitűzésének elérése érdekében, hogy az Európai Unió GDP-jének 3 %-át a kutatásba és fejlesztésbe fektessék be, (2) a szakképzést nyújtó intézményeknek több és jobb szakképzés nyújtására kellene berendezkedniük. Ösztönözni kell a nem tantermi, munkahelyi tapasztalaton alapuló tanulást is, elő kell mozdítani, hogy a kevésbé elméleti irányultságú tanulók is olyan képesítést szerezhessenek, amellyel el tudnak helyezkedni, és biztosítani kell a szakképesítések és az elsősorban elméleti tanulmányok elvégzését igazoló oklevelek közötti egyenértékűséget. A tantermi foglalkozásoknak nagymértékben építeniük kellene az egyes tanulók igényeire és tanulási módszereire, emellett célul tűzve ki a kreativitás, az innováció és a vállalkozói szellem fejlesztését is. A hatékony és vonzó szakképzés központi szerepet játszhat abban, hogy a korai iskolaelhagyók számára lehetőség nyíljon a tanuláshoz való visszatérésre, valamint segítheti az európai fiatalok körében tapasztalható magas munkanélküliségi arány problémájának kezelését is; (3) |
| --- | --- |

17.

javasolja, hogy Európa gazdasági fellendülésének felgyorsítása, a készségek fejlesztése, a foglalkoztatás növelése és az Európa 2020 stratégia azon fő célkitűzésének elérése érdekében, hogy az Európai Unió GDP-jének 3 %-át a kutatásba és fejlesztésbe fektessék be, (2) a szakképzést nyújtó intézményeknek több és jobb szakképzés nyújtására kellene berendezkedniük. Ösztönözni kell a nem tantermi, munkahelyi tapasztalaton alapuló tanulást is, elő kell mozdítani, hogy a kevésbé elméleti irányultságú tanulók is olyan képesítést szerezhessenek, amellyel el tudnak helyezkedni, és biztosítani kell a szakképesítések és az elsősorban elméleti tanulmányok elvégzését igazoló oklevelek közötti egyenértékűséget. A tantermi foglalkozásoknak nagymértékben építeniük kellene az egyes tanulók igényeire és tanulási módszereire, emellett célul tűzve ki a kreativitás, az innováció és a vállalkozói szellem fejlesztését is. A hatékony és vonzó szakképzés központi szerepet játszhat abban, hogy a korai iskolaelhagyók számára lehetőség nyíljon a tanuláshoz való visszatérésre, valamint segítheti az európai fiatalok körében tapasztalható magas munkanélküliségi arány problémájának kezelését is; (3)

| 18. | egyetért azzal, hogy a különféle tanulási szakaszokból a munka világába való hatékony átmenet megvalósítása érdekében pályaorientációs és tanácsadási szolgáltatásokat kell nyújtani, amelyek a tanulókat a pályaválasztáshoz szükséges érdemi és időszerű információkkal látják el. Az efféle pályaválasztási tanácsadási szolgáltatásokat, csakúgy mint a tanulmányok lezárását követő tanácsadást, a tanulás minden szakaszában elérhetővé kell tenni a fiatalok és a felnőttek számára egyaránt, hogy a munkaerőpiac aktuális helyzetének megfelelően dönthessenek tanulmányaikról. A helyi és a regionális önkormányzatok vannak leginkább abban a helyzetben, hogy ilyen támogatást nyújtsanak az oktatás és képzés bármilyen szintjén tanulók számára, és ezt a hozzájárulást a támogatási programok kidolgozásakor figyelembe kell venni. Ahhoz, hogy a pályaválasztási tanácsadók megfelelően el tudják látni a feladataikat, hasznos, megbízható és harmonizált információkat kell a rendelkezésükre bocsátani a munkaerőpiac aktuális helyzetéről és legégetőbb szükségleteiről; |
| --- | --- |

18.

egyetért azzal, hogy a különféle tanulási szakaszokból a munka világába való hatékony átmenet megvalósítása érdekében pályaorientációs és tanácsadási szolgáltatásokat kell nyújtani, amelyek a tanulókat a pályaválasztáshoz szükséges érdemi és időszerű információkkal látják el. Az efféle pályaválasztási tanácsadási szolgáltatásokat, csakúgy mint a tanulmányok lezárását követő tanácsadást, a tanulás minden szakaszában elérhetővé kell tenni a fiatalok és a felnőttek számára egyaránt, hogy a munkaerőpiac aktuális helyzetének megfelelően dönthessenek tanulmányaikról. A helyi és a regionális önkormányzatok vannak leginkább abban a helyzetben, hogy ilyen támogatást nyújtsanak az oktatás és képzés bármilyen szintjén tanulók számára, és ezt a hozzájárulást a támogatási programok kidolgozásakor figyelembe kell venni. Ahhoz, hogy a pályaválasztási tanácsadók megfelelően el tudják látni a feladataikat, hasznos, megbízható és harmonizált információkat kell a rendelkezésükre bocsátani a munkaerőpiac aktuális helyzetéről és legégetőbb szükségleteiről;

| 19. | emlékeztet arra, hogy a mobilitás és a csere előmozdítása érdekében létfontosságú, hogy egy adott térségben nyújtott magas színvonalú szakképzést az Európai Unió teljes területén elismerjék. Ezt a megközelítést a helyi és regionális önkormányzatok által támogatott magas színvonalú és következetes minőségbiztosítási mechanizmusokkal kell alátámasztani, amelyeket valamennyi érintett (az illetékes kormányzatok, a szociális partnerek, a szakképzést nyújtó intézmények és a tanulók) elismer; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy a mobilitás és a csere előmozdítása érdekében létfontosságú, hogy egy adott térségben nyújtott magas színvonalú szakképzést az Európai Unió teljes területén elismerjék. Ezt a megközelítést a helyi és regionális önkormányzatok által támogatott magas színvonalú és következetes minőségbiztosítási mechanizmusokkal kell alátámasztani, amelyeket valamennyi érintett (az illetékes kormányzatok, a szociális partnerek, a szakképzést nyújtó intézmények és a tanulók) elismer;

| 20. | hangsúlyozza, hogy mivel a közleményben említett területekért a tagállamok megfelelő hatóságai felelnek, az oktatás és képzés területén folytatott európai együttműködés legmegfelelőbb munkamódszere a nyitott koordinációs módszer. A nyitott koordinációs módszernek az oktatás és képzés területén való alkalmazása során figyelembe kell venni továbbá a helyi és regionális önkormányzatokra háruló adminisztratív és pénzügyi terheket; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy mivel a közleményben említett területekért a tagállamok megfelelő hatóságai felelnek, az oktatás és képzés területén folytatott európai együttműködés legmegfelelőbb munkamódszere a nyitott koordinációs módszer. A nyitott koordinációs módszernek az oktatás és képzés területén való alkalmazása során figyelembe kell venni továbbá a helyi és regionális önkormányzatokra háruló adminisztratív és pénzügyi terheket;

| 21. | ajánlja, hogy vegyék fontolóra az olyan projektek alkalmazását is, mint a nyitott koordinációs módszer „puha” változata, amely a tanulás és az ismeretátadás tudományos rendszerezésén keresztül támogatja a szakképzési gyakorlatok régiók közötti átadását; (4) |
| --- | --- |

21.

ajánlja, hogy vegyék fontolóra az olyan projektek alkalmazását is, mint a nyitott koordinációs módszer „puha” változata, amely a tanulás és az ismeretátadás tudományos rendszerezésén keresztül támogatja a szakképzési gyakorlatok régiók közötti átadását; (4)

| 22. | emlékezteti az Európai Bizottságot, hogy Európában a szakképzési mobilitási tevékenységek kidolgozása terén a helyi és regionális önkormányzatok vezető szerepet játszanak. A helyi és regionális önkormányzatok jelentős mértékben hozzájárulhatnak a tanulási mobilitás előmozdításához, különösen ami a tájékoztatást, a tanácsadást és a tudatosságnövelést illeti, valamint az olyan intézkedések támogatásával, amelyek biztosítják a minőséget és a finanszírozás rendelkezésre állását, ahogy azt a barcelonai nyilatkozat is felvázolta. (5) Az európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC), amely új jogi keretet biztosít a határokon átnyúló és régiók közötti együttműködés számára, hasznos eszköz lehet a szakoktatási és szakképzési mobilitási tevékenységek támogatásában; |
| --- | --- |

22.

emlékezteti az Európai Bizottságot, hogy Európában a szakképzési mobilitási tevékenységek kidolgozása terén a helyi és regionális önkormányzatok vezető szerepet játszanak. A helyi és regionális önkormányzatok jelentős mértékben hozzájárulhatnak a tanulási mobilitás előmozdításához, különösen ami a tájékoztatást, a tanácsadást és a tudatosságnövelést illeti, valamint az olyan intézkedések támogatásával, amelyek biztosítják a minőséget és a finanszírozás rendelkezésre állását, ahogy azt a barcelonai nyilatkozat is felvázolta. (5) Az európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC), amely új jogi keretet biztosít a határokon átnyúló és régiók közötti együttműködés számára, hasznos eszköz lehet a szakoktatási és szakképzési mobilitási tevékenységek támogatásában;

| 23. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy a szakképzés-szolgáltatást támogató európai kezdeményezések – mint például az „Új készségek és munkahelyek menetrendje” és a „Mozgásban az ifjúság” – kialakítása során aktívan keresse a kapcsolatot a helyi és regionális önkormányzatokkal, és megfelelően vegye figyelembe az általuk a Régiók Bizottságán vagy a hálózatokon keresztül közösen, vagy akár önálló kormányzati tényezőként kifejezésre juttatott véleményeket; |
| --- | --- |

23.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy a szakképzés-szolgáltatást támogató európai kezdeményezések – mint például az „Új készségek és munkahelyek menetrendje” és a „Mozgásban az ifjúság” – kialakítása során aktívan keresse a kapcsolatot a helyi és regionális önkormányzatokkal, és megfelelően vegye figyelembe az általuk a Régiók Bizottságán vagy a hálózatokon keresztül közösen, vagy akár önálló kormányzati tényezőként kifejezésre juttatott véleményeket;

| 24. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra azt a lehetőséget, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a szakképzési mobilitást támogató programokban mobilitástámogató struktúraként vegyék ki részüket; |
| --- | --- |

24.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra azt a lehetőséget, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a szakképzési mobilitást támogató programokban mobilitástámogató struktúraként vegyék ki részüket;

| 25. | emlékeztet arra, hogy az Uniónak garantálnia kell, hogy ezek a képzési mobilitást támogató programok egyenlő feltételek mellett, lakóhelyüktől függetlenül valamennyi diák számára hozzáférhetőek legyenek, ezért javasolja az egyedi földrajzi jellegzetességgel bíró régiók támogatását, például a legkülső régiókét, amelyek számára a kontinenstől való távolságuk és földrajzi elszigeteltségük miatt a mobilitási politikák végrehajtása komoly nehézségekbe ütközik; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra, hogy az Uniónak garantálnia kell, hogy ezek a képzési mobilitást támogató programok egyenlő feltételek mellett, lakóhelyüktől függetlenül valamennyi diák számára hozzáférhetőek legyenek, ezért javasolja az egyedi földrajzi jellegzetességgel bíró régiók támogatását, például a legkülső régiókét, amelyek számára a kontinenstől való távolságuk és földrajzi elszigeteltségük miatt a mobilitási politikák végrehajtása komoly nehézségekbe ütközik;

A szakképzés vonzerejének és kiválóságának növelése minőség és hatékonyság révén

| 26. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy folytassa az olyan minőségbiztosítási rendszerek támogatását, mint amelyeket az európai minőségbiztosítási referenciakeret a szakképzés területén (EQAVET) ajánl; |
| --- | --- |

26.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy folytassa az olyan minőségbiztosítási rendszerek támogatását, mint amelyeket az európai minőségbiztosítási referenciakeret a szakképzés területén (EQAVET) ajánl;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a minőségbiztosítás a rugalmas és átvihető szakképzés biztosításának kulcsa. Az ilyen jellegű keretrendszereknek azonban helyi és regionális szinten – ahol számos szakképzést nyújtó intézmény található – pénzügyi vonzata van. Elengedhetetlen tehát, hogy minden ilyen keretrendszer tekintetbe vegye a már létező helyi minőségbiztosítási rendszereket, és a meglévő helyes gyakorlatokra kívánjon építkezni; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a minőségbiztosítás a rugalmas és átvihető szakképzés biztosításának kulcsa. Az ilyen jellegű keretrendszereknek azonban helyi és regionális szinten – ahol számos szakképzést nyújtó intézmény található – pénzügyi vonzata van. Elengedhetetlen tehát, hogy minden ilyen keretrendszer tekintetbe vegye a már létező helyi minőségbiztosítási rendszereket, és a meglévő helyes gyakorlatokra kívánjon építkezni;

| 28. | támogatja azt a javaslatot, hogy növeljék a munkahelyi tapasztalaton alapuló tanulás különböző formáinak alkalmazását. A munkavállalók körében hiányzó legfontosabb képzettségek kezeléséhez elengedhetetlen, hogy a jelenlegi munkavállalók aktívan részt vegyenek a szakképzésben, hiszen a jövőbeli munkavállalók többsége, akiken a gazdasági fellendülés múlik, már jelenleg is dolgoznak; |
| --- | --- |

28.

támogatja azt a javaslatot, hogy növeljék a munkahelyi tapasztalaton alapuló tanulás különböző formáinak alkalmazását. A munkavállalók körében hiányzó legfontosabb képzettségek kezeléséhez elengedhetetlen, hogy a jelenlegi munkavállalók aktívan részt vegyenek a szakképzésben, hiszen a jövőbeli munkavállalók többsége, akiken a gazdasági fellendülés múlik, már jelenleg is dolgoznak;

| 29. | kiemeli, hogy a munkahelyi tapasztalaton alapuló tanulás alkalmazásának fokozása érdekében a vállalkozások teljes körű támogatására és részvételére van szükség. Az oktatás- és képzésszolgáltatók, valamint a vállalkozások közötti együttműködés intenzívebbé tételét szolgáló megfelelő ösztönzők biztosítása alapvető fontossággal bír majd. A többszintű kormányzati megközelítéssel a helyi és regionális önkormányzatok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy kapcsolatokat alakítsanak ki és tartsanak fenn az európai munkaerő jelentős hányadát foglalkoztató vállalkozásokkal, elsősorban a kis- és középvállalkozásokkal. A készségek e vállalkozásokon belüli fejlesztésének ösztönzése elősegíti a gazdasági fejlődést ebben a fontos ágazatban; |
| --- | --- |

29.

kiemeli, hogy a munkahelyi tapasztalaton alapuló tanulás alkalmazásának fokozása érdekében a vállalkozások teljes körű támogatására és részvételére van szükség. Az oktatás- és képzésszolgáltatók, valamint a vállalkozások közötti együttműködés intenzívebbé tételét szolgáló megfelelő ösztönzők biztosítása alapvető fontossággal bír majd. A többszintű kormányzati megközelítéssel a helyi és regionális önkormányzatok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy kapcsolatokat alakítsanak ki és tartsanak fenn az európai munkaerő jelentős hányadát foglalkoztató vállalkozásokkal, elsősorban a kis- és középvállalkozásokkal. A készségek e vállalkozásokon belüli fejlesztésének ösztönzése elősegíti a gazdasági fejlődést ebben a fontos ágazatban;

| 30. | támogatja azt az elképzelést, miszerint a szakképzés munkaerő-piaci relevanciáját meg lehet erősíteni a képzettségeket a munkalehetőségekhez igazító tervezési eszközök kidolgozása révén, és hangsúlyozza, hogy a szakképzést nyújtó intézmények – a helyi és regionális önkormányzatokkal, valamint a helyi munkaerőpiac képviselőivel együttműködésben – olyan különleges helyet foglalnak el, aminek köszönhetően felismerik, hogy hol és mikor kell a tanterveket a képzett munkaerő terén jelentkező hiányoknak és feleslegeknek, valamint a hiányzó és elavult képzettségeknek megfelelően kiigazítani; |
| --- | --- |

30.

támogatja azt az elképzelést, miszerint a szakképzés munkaerő-piaci relevanciáját meg lehet erősíteni a képzettségeket a munkalehetőségekhez igazító tervezési eszközök kidolgozása révén, és hangsúlyozza, hogy a szakképzést nyújtó intézmények – a helyi és regionális önkormányzatokkal, valamint a helyi munkaerőpiac képviselőivel együttműködésben – olyan különleges helyet foglalnak el, aminek köszönhetően felismerik, hogy hol és mikor kell a tanterveket a képzett munkaerő terén jelentkező hiányoknak és feleslegeknek, valamint a hiányzó és elavult képzettségeknek megfelelően kiigazítani;

| 31. | úgy véli, hogy a tanulók és a munkavállalók alkalmazkodóképessége és rugalmassága alapvető fontossággal bír. Ennek eléréséhez a szakképzésnek kiigazítható és rugalmas, kompetenciaalapú és a vállalkozások jelenlegi és majdani igényeinek megfelelő készségekkel kell felruháznia a tanulókat és a munkavállalókat; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a tanulók és a munkavállalók alkalmazkodóképessége és rugalmassága alapvető fontossággal bír. Ennek eléréséhez a szakképzésnek kiigazítható és rugalmas, kompetenciaalapú és a vállalkozások jelenlegi és majdani igényeinek megfelelő készségekkel kell felruháznia a tanulókat és a munkavállalókat;

| 32. | támogatja az Európai Bizottság felhívását a piaci igényekre jobban reagáló szakképzés kialakítására annak érdekében, hogy az alkalmazkodóképes és rugalmas munkaerő elképzelése valósággá váljon. Meg kell jegyezni azonban, hogy az üzleti igények nem minden esetben találkoznak a kormányoknak a társadalmi részvétel és a kohéziós politikák előmozdítása iránti igényeivel, és hogy egyensúlyt kell teremteni a munkaerőtől elvárt rugalmassági és az egyéni biztonság megfelelő szintjének biztosítása között (amint azt a „rugalmas biztonság” elve is kifejezi); |
| --- | --- |

32.

támogatja az Európai Bizottság felhívását a piaci igényekre jobban reagáló szakképzés kialakítására annak érdekében, hogy az alkalmazkodóképes és rugalmas munkaerő elképzelése valósággá váljon. Meg kell jegyezni azonban, hogy az üzleti igények nem minden esetben találkoznak a kormányoknak a társadalmi részvétel és a kohéziós politikák előmozdítása iránti igényeivel, és hogy egyensúlyt kell teremteni a munkaerőtől elvárt rugalmassági és az egyéni biztonság megfelelő szintjének biztosítása között (amint azt a „rugalmas biztonság” elve is kifejezi);

| 33. | mivel sok esetben számos ágazat, illetve cég számára az is nehézséget okoz, hogy több évre előre pontosan lássa az igényeit, valamint hogy átfogó képet alkosson az ágazathoz tartozó összes szakma igényeiről, jól átgondolt egyensúlyra van szükség az általános és a szakképzés között. Ezenkívül elérhetővé kell tenni mind olyan képzéseket, amelyek hosszabb távra szólnak és egyúttal tartósabbak, mind pedig olyanokat, amelyek rövidebb távra szólnak, viszont gyorsabban fejtik ki hatásukat. Ennek során hangsúlyozni kell az állami és a magánszektor közötti együttműködés lehetőségeit és szükségességét. A kulcskompetenciák kiépítése révén az egyén jobb helyzetbe kerül ahhoz, hogy kezelni tudja a munkakörülményekben bekövetkező hirtelen és előre nem látható változásokat; |
| --- | --- |

33.

mivel sok esetben számos ágazat, illetve cég számára az is nehézséget okoz, hogy több évre előre pontosan lássa az igényeit, valamint hogy átfogó képet alkosson az ágazathoz tartozó összes szakma igényeiről, jól átgondolt egyensúlyra van szükség az általános és a szakképzés között. Ezenkívül elérhetővé kell tenni mind olyan képzéseket, amelyek hosszabb távra szólnak és egyúttal tartósabbak, mind pedig olyanokat, amelyek rövidebb távra szólnak, viszont gyorsabban fejtik ki hatásukat. Ennek során hangsúlyozni kell az állami és a magánszektor közötti együttműködés lehetőségeit és szükségességét. A kulcskompetenciák kiépítése révén az egyén jobb helyzetbe kerül ahhoz, hogy kezelni tudja a munkakörülményekben bekövetkező hirtelen és előre nem látható változásokat;

| 34. | rámutat arra, hogy a vállalkozások képzettségi igényeinek feltérképezése adminisztratív terheket róhat a helyi és regionális önkormányzatokra, különösen ha azok jelenleg nem végeznek ilyen jellegű feladatot. Ahhoz, hogy a képzettségek ilyen típusú elemzése hasznos legyen, azt rendszeresen frissíteni kell, hiszen a vállalkozások szükségletei gyorsan változhatnak. Ezen a területen ösztönözni kell az ismeretek megosztását, ideértve az elemző rendszerekre vonatkozó ismereteket is az olyan kormányzatok esetében, amelyek jelenleg nem alkalmaznak ilyen technikát; |
| --- | --- |

34.

rámutat arra, hogy a vállalkozások képzettségi igényeinek feltérképezése adminisztratív terheket róhat a helyi és regionális önkormányzatokra, különösen ha azok jelenleg nem végeznek ilyen jellegű feladatot. Ahhoz, hogy a képzettségek ilyen típusú elemzése hasznos legyen, azt rendszeresen frissíteni kell, hiszen a vállalkozások szükségletei gyorsan változhatnak. Ezen a területen ösztönözni kell az ismeretek megosztását, ideértve az elemző rendszerekre vonatkozó ismereteket is az olyan kormányzatok esetében, amelyek jelenleg nem alkalmaznak ilyen technikát;

Méltányosság és aktív polgári szerepvállalás

| 35. | üdvözli az Európai Bizottság befogadó megközelítését, és egyetért a jog- és esélyegyenlőség előmozdításának fontosságával, ami a leghátrányosabb helyzetben lévők kulcskompetenciáinak és készségeinek elismerésével valósulhat meg. A szakképzés meghatározó szerepet játszik a társadalmi méltányosság, a társadalmi befogadás és az aktív polgári szerepvállalás előmozdításában, főként az alacsony képzettséggel rendelkezők, a migráns tanulók, a munkanélküliek és a sajátos nevelési igényű tanulók esetében; |
| --- | --- |

35.

üdvözli az Európai Bizottság befogadó megközelítését, és egyetért a jog- és esélyegyenlőség előmozdításának fontosságával, ami a leghátrányosabb helyzetben lévők kulcskompetenciáinak és készségeinek elismerésével valósulhat meg. A szakképzés meghatározó szerepet játszik a társadalmi méltányosság, a társadalmi befogadás és az aktív polgári szerepvállalás előmozdításában, főként az alacsony képzettséggel rendelkezők, a migráns tanulók, a munkanélküliek és a sajátos nevelési igényű tanulók esetében;

| 36. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy a tanulási szakaszok közötti átjárások és a szakképzésből az egyéb képzésekbe való átjárás vizsgálata során maradéktalanul vegye figyelembe a rizikócsoportok szükségleteit. A kiszolgáltatott csoportokhoz és rizikócsoportokhoz tartozó felnőttek és fiatalok számára jelentős előnyökkel jár az elérhető és megfelelő szakképzés, amely lehetővé teszi számukra az aktív polgári szerepvállalást és azt, hogy és érdemben hozzájáruljanak a gazdasághoz. A programokat az egyének igényeinek megfelelően kell kialakítani, és az ilyen veszélyeztetett csoportok számára azokat a helyben nyújtott szolgáltatások keretein belül kell biztosítani. Elengedhetetlen, hogy a helyi és regionális önkormányzatok központi szerepet játsszanak a helyi képzésszolgáltatás fejlesztésének előmozdításában és annak biztosításában, hogy a képzésekre vonatkozó információk közvetlenül elérhetők legyenek, különösen a veszélyeztetett személyek számára; |
| --- | --- |

36.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy a tanulási szakaszok közötti átjárások és a szakképzésből az egyéb képzésekbe való átjárás vizsgálata során maradéktalanul vegye figyelembe a rizikócsoportok szükségleteit. A kiszolgáltatott csoportokhoz és rizikócsoportokhoz tartozó felnőttek és fiatalok számára jelentős előnyökkel jár az elérhető és megfelelő szakképzés, amely lehetővé teszi számukra az aktív polgári szerepvállalást és azt, hogy és érdemben hozzájáruljanak a gazdasághoz. A programokat az egyének igényeinek megfelelően kell kialakítani, és az ilyen veszélyeztetett csoportok számára azokat a helyben nyújtott szolgáltatások keretein belül kell biztosítani. Elengedhetetlen, hogy a helyi és regionális önkormányzatok központi szerepet játsszanak a helyi képzésszolgáltatás fejlesztésének előmozdításában és annak biztosításában, hogy a képzésekre vonatkozó információk közvetlenül elérhetők legyenek, különösen a veszélyeztetett személyek számára;

| 37. | hangsúlyozza, hogy noha fontos biztosítani, hogy legyenek olyanak rendszerek, amelyek nyomon követik a szakképzésben részt vevő tanulók foglalkoztatási arányát. Különösen a rizikócsoportokba tartozók esetében az ilyen rendszereknek arra is törekedniük kell, hogy e csoportok foglalkoztatásának minőségét is megvizsgálják. Ily módon az összehasonlított információk felhasználhatók a szakképzésfejlesztés jövőbeli irányainak meghatározására, aminek következtében a szakképző intézmények olyan képzettséget nyújthatnak a tanulóknak, amellyel tisztességes munkalehetőségek nyílnak meg előttük; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy noha fontos biztosítani, hogy legyenek olyanak rendszerek, amelyek nyomon követik a szakképzésben részt vevő tanulók foglalkoztatási arányát. Különösen a rizikócsoportokba tartozók esetében az ilyen rendszereknek arra is törekedniük kell, hogy e csoportok foglalkoztatásának minőségét is megvizsgálják. Ily módon az összehasonlított információk felhasználhatók a szakképzésfejlesztés jövőbeli irányainak meghatározására, aminek következtében a szakképző intézmények olyan képzettséget nyújthatnak a tanulóknak, amellyel tisztességes munkalehetőségek nyílnak meg előttük;

| 38. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság hangsúlyt helyez az aktív polgári szerepvállaláshoz szükséges kulcskompetenciáknak a szakképzést nyújtó intézmények, a helyi közösségek, a civil szervezetek, a szülők és a tanulók közötti partnerség keretében megvalósítandó fejlesztésére. E megközelítés keretei között törekedni kell a helyi közösségek támogatásában és a polgári szerepvállalás fejlesztésében központi szerepet játszó helyi és regionális önkormányzatok bevonására; |
| --- | --- |

38.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság hangsúlyt helyez az aktív polgári szerepvállaláshoz szükséges kulcskompetenciáknak a szakképzést nyújtó intézmények, a helyi közösségek, a civil szervezetek, a szülők és a tanulók közötti partnerség keretében megvalósítandó fejlesztésére. E megközelítés keretei között törekedni kell a helyi közösségek támogatásában és a polgári szerepvállalás fejlesztésében központi szerepet játszó helyi és regionális önkormányzatok bevonására;

| 39. | támogatja, hogy az Európai Bizottság hangsúlyt helyezi kulcskompetenciák fejlesztésére, továbbá úgy véli, hogy az írás, az olvasás, a matematikai alapműveltség és az egyéb alapvető készségek, csakúgy mint az informatikai és nyelvi készségek fejlesztése elengedhetetlen a veszélyeztetett és rizikócsoportok – köztük a migráns munkavállalók – bevonásához, különös tekintettel arra, hogy az Európai Unió lakosságának megközelítőleg 20 %-a az írás-olvasás terén gyengén teljesít; (6) |
| --- | --- |

39.

támogatja, hogy az Európai Bizottság hangsúlyt helyezi kulcskompetenciák fejlesztésére, továbbá úgy véli, hogy az írás, az olvasás, a matematikai alapműveltség és az egyéb alapvető készségek, csakúgy mint az informatikai és nyelvi készségek fejlesztése elengedhetetlen a veszélyeztetett és rizikócsoportok – köztük a migráns munkavállalók – bevonásához, különös tekintettel arra, hogy az Európai Unió lakosságának megközelítőleg 20 %-a az írás-olvasás terén gyengén teljesít; (6)

Innováció, kreativitás és vállalkozói szellem

| 40. | gratulál az Európai Bizottságnak ahhoz, hogy a tapasztalaton alapuló és aktív tanulás biztosításának kérdésével is foglalkozik a magas szintű e-készségek, a kockázatvállalás és a kritikus gondolkodás fejlesztése érdekében. Az európai gazdaság virágzásához az ilyen jellegű készségek szakmai képzettségekkel együtt történő támogatása lehetőségeket teremt a tanulók vonatkozásában, és gyarapítja a vállalkozások számára szükséges készségek kínálatát; |
| --- | --- |

40.

gratulál az Európai Bizottságnak ahhoz, hogy a tapasztalaton alapuló és aktív tanulás biztosításának kérdésével is foglalkozik a magas szintű e-készségek, a kockázatvállalás és a kritikus gondolkodás fejlesztése érdekében. Az európai gazdaság virágzásához az ilyen jellegű készségek szakmai képzettségekkel együtt történő támogatása lehetőségeket teremt a tanulók vonatkozásában, és gyarapítja a vállalkozások számára szükséges készségek kínálatát;

Új program a szakképzés területén folytatott európai együttműködés számára

| 41. | támogatja az Európai Bizottságnak az Európai Unió szakképzésért felelős minisztereihez intézett felhívását, hogy dolgozzanak ki ambiciózus programot a szakképzés korszerűsítésére, határozzanak meg konkrét, teljesíthető célokat a következő évtizedre, és az Európa 2020 nemzeti reformprogramok keretében határozottan kötelezzék el magukat a program végrehajtása mellett. A magasabb szintű készségeknek a jobb oktatási és képzési rendszerek általi kifejlesztése szerves részét képezi a jelenlegi és jövőbeli kihívásoknak való megfelelést célzó európai stratégiának, amely kihívásokat egy, az oktatási rendszerek minden szintjét felölelő integrált politika keretében kell kezelni; |
| --- | --- |

41.

támogatja az Európai Bizottságnak az Európai Unió szakképzésért felelős minisztereihez intézett felhívását, hogy dolgozzanak ki ambiciózus programot a szakképzés korszerűsítésére, határozzanak meg konkrét, teljesíthető célokat a következő évtizedre, és az Európa 2020 nemzeti reformprogramok keretében határozottan kötelezzék el magukat a program végrehajtása mellett. A magasabb szintű készségeknek a jobb oktatási és képzési rendszerek általi kifejlesztése szerves részét képezi a jelenlegi és jövőbeli kihívásoknak való megfelelést célzó európai stratégiának, amely kihívásokat egy, az oktatási rendszerek minden szintjét felölelő integrált politika keretében kell kezelni;

| 42. | üdvözli azt a megállapítást, hogy a szakképzési prioritások 2010. decemberi felülvizsgálatakor a tagállamok, az Európai Bizottság és a szociális partnerek között szoros partnerségekre van szükség, és hogy a helyi és regionális önkormányzatokat, a szakképzést nyújtó intézményeket, valamint az oktatás és képzés valamennyi szintjén tevékenykedő oktatókat, tanárokat és tanulókat be kell vonni a végrehajtás folyamatába. Az oktatás, a képzés és a munka integrációja helyi, nemzeti és európai szinten is jobb koherenciát kíván meg. Emellett a szakképzési stratégiáknak ugyancsak helyi, nemzeti és európai szinten kapcsolódniuk kell a gazdasági fejlesztési stratégiákhoz; |
| --- | --- |

42.

üdvözli azt a megállapítást, hogy a szakképzési prioritások 2010. decemberi felülvizsgálatakor a tagállamok, az Európai Bizottság és a szociális partnerek között szoros partnerségekre van szükség, és hogy a helyi és regionális önkormányzatokat, a szakképzést nyújtó intézményeket, valamint az oktatás és képzés valamennyi szintjén tevékenykedő oktatókat, tanárokat és tanulókat be kell vonni a végrehajtás folyamatába. Az oktatás, a képzés és a munka integrációja helyi, nemzeti és európai szinten is jobb koherenciát kíván meg. Emellett a szakképzési stratégiáknak ugyancsak helyi, nemzeti és európai szinten kapcsolódniuk kell a gazdasági fejlesztési stratégiákhoz;

| 43. | megismétli, hogy a tagállamoknak a helyi és regionális önkormányzatokat a kitűzött célok végrehajtásának valamennyi szakaszába teljes körűen be kell vonniuk. A hosszú távú európai oktatási és képzési együttműködéshez kiválasztott munkamódszereknek figyelembe kell venniük a helyi és regionális önkormányzatok felelősségi köreit, és az oktatás és képzés jobbá tételét megcélzó folyamatba azokat partnerként be kell vonni; |
| --- | --- |

43.

megismétli, hogy a tagállamoknak a helyi és regionális önkormányzatokat a kitűzött célok végrehajtásának valamennyi szakaszába teljes körűen be kell vonniuk. A hosszú távú európai oktatási és képzési együttműködéshez kiválasztott munkamódszereknek figyelembe kell venniük a helyi és regionális önkormányzatok felelősségi köreit, és az oktatás és képzés jobbá tételét megcélzó folyamatba azokat partnerként be kell vonni;

| 44. | hangsúlyozza, hogy a közösen meghatározott fellépések megtervezése és végrehajtása nemcsak az olyan európai szintű platformok, mint a szakképzésért felelős főigazgatók és a szakképzési tanácsadó bizottság támogatását kívánja meg, hanem az olyan vonatkozó uniós programok és eszközök általi támogatást is, mint a Leonardo da Vinci program, amelyeknek az egész életen át tartó tanulás programjának keretében továbbra is támogatniuk kell a hozzáférést, a mobilitást és a szakképzéssel kapcsolatos innovációt; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a közösen meghatározott fellépések megtervezése és végrehajtása nemcsak az olyan európai szintű platformok, mint a szakképzésért felelős főigazgatók és a szakképzési tanácsadó bizottság támogatását kívánja meg, hanem az olyan vonatkozó uniós programok és eszközök általi támogatást is, mint a Leonardo da Vinci program, amelyeknek az egész életen át tartó tanulás programjának keretében továbbra is támogatniuk kell a hozzáférést, a mobilitást és a szakképzéssel kapcsolatos innovációt;

| 45. | úgy véli, hogy elengedhetetlenül fontos maximalizálni a strukturális alapoknak a szakképzés támogatását célzó felhasználását. Az új irányt kapott Európai Szociális Alap testre szabott megoldásokat kínálhat az olyan tanulók számára, akiknek magasabb szintű képzettségre van szükségük ahhoz, hogy új munkalehetőségekhez jussanak, vagy megtartsák jelenlegi munkájukat. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap szintén mozgósítható ilyen célokra. |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy elengedhetetlenül fontos maximalizálni a strukturális alapoknak a szakképzés támogatását célzó felhasználását. Az új irányt kapott Európai Szociális Alap testre szabott megoldásokat kínálhat az olyan tanulók számára, akiknek magasabb szintű képzettségre van szükségük ahhoz, hogy új munkalehetőségekhez jussanak, vagy megtartsák jelenlegi munkájukat. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap szintén mozgósítható ilyen célokra.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 1-jén.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

(1)  OECD 2010 – The High Cost of Low Educational Performance [Az alacsony oktatási teljesítmény magas költsége]

1

(2)  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/115346.pdf.

2

(3)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=113&newsId=831&furtherNews=yes.

3

(4)  http://www.earlall.eu/page.asp?n=newsdetails&i=13340.

4

(5)  http://www.earlall.eu/filebank/G%C3%B6teborg_BarcelonaDeclaration_English.pdf.

5

(6)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/report09/report_en.pdf

6

---

| 10.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/38

---

A Régiók Bizottsága saját kezdeményezésű véleménye – A területi önkormányzatok szerepe a 2008–2013-as egészségügyi stratégia végrehajtásában

2011/C 42/08

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy változtassák meg a stratégia végrehajtásának módját, a helyi és regionális önkormányzatok érdekei és tapasztalatai teljes körű figyelembe vétele érdekében, valamint arra szólít fel, hogy az Európa 2020 stratégiába vegyenek bele egészségüggyel kapcsolatos mutatókat és célokat; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy változtassák meg a stratégia végrehajtásának módját, a helyi és regionális önkormányzatok érdekei és tapasztalatai teljes körű figyelembe vétele érdekében, valamint arra szólít fel, hogy az Európa 2020 stratégiába vegyenek bele egészségüggyel kapcsolatos mutatókat és célokat;

| — | úgy véli, hogy sok lehetőség van a jelenlegi stratégia javítására, főként, ha a stratégiák megvalósítására irányuló európai uniós alapokról, eszközökről és struktúrákról, a regionális egészségügyi mutatókról és célokról, valamint az egészségügyi rendszerek új követelményekhez való hozzáigazításáról van szó; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy sok lehetőség van a jelenlegi stratégia javítására, főként, ha a stratégiák megvalósítására irányuló európai uniós alapokról, eszközökről és struktúrákról, a regionális egészségügyi mutatókról és célokról, valamint az egészségügyi rendszerek új követelményekhez való hozzáigazításáról van szó;

| — | felhívja a figyelmet arra, hogy a gazdasági válsággal kapcsolatos költségvetési megszorítások az egyes tagállamokban nem vezethetnek az egészségügyi politikával és az egészségügyi rendszerekkel kapcsolatban előirányzott eszközök csökkentéséhez, hanem – az egészségügyi rendszerek stabilitásának biztosítása érdekében – megfontoltan kell őket véghezvinni. Mindez megkönnyíti, hogy az egészségügyi rendszerek megfeleljenek a jövő kihívásainak. El lehetne gondolkodni például a PPP-kből nyerhető szinergialehetőségeken; |
| --- | --- |

—

felhívja a figyelmet arra, hogy a gazdasági válsággal kapcsolatos költségvetési megszorítások az egyes tagállamokban nem vezethetnek az egészségügyi politikával és az egészségügyi rendszerekkel kapcsolatban előirányzott eszközök csökkentéséhez, hanem – az egészségügyi rendszerek stabilitásának biztosítása érdekében – megfontoltan kell őket véghezvinni. Mindez megkönnyíti, hogy az egészségügyi rendszerek megfeleljenek a jövő kihívásainak. El lehetne gondolkodni például a PPP-kből nyerhető szinergialehetőségeken;

| — | megállapítja, hogy az egészségmegőrzést és a betegségmegelőzést célzó intézkedések alkalmasak arra, hogy biztosítsák a lakosság egészségének megőrzését, és határt szabjanak az egyre növekvő egészségügyi kiadásoknak, valamint meggyőződése, hogy az egészségmegőrzés támogatására minden életkorban szükség van; |
| --- | --- |

—

megállapítja, hogy az egészségmegőrzést és a betegségmegelőzést célzó intézkedések alkalmasak arra, hogy biztosítsák a lakosság egészségének megőrzését, és határt szabjanak az egyre növekvő egészségügyi kiadásoknak, valamint meggyőződése, hogy az egészségmegőrzés támogatására minden életkorban szükség van;

| — | amellett száll síkra, hogy a Régiók Bizottságát rendszeresen és magas szinten vonják be a közegészségügyi munkacsoport munkájába, illetve néhány, a tárggyal foglalkozó európai uniós szintű munkacsoport tevékenységébe; |
| --- | --- |

—

amellett száll síkra, hogy a Régiók Bizottságát rendszeresen és magas szinten vonják be a közegészségügyi munkacsoport munkájába, illetve néhány, a tárggyal foglalkozó európai uniós szintű munkacsoport tevékenységébe;

| — | üdvözli az új technológiák – például a betegekkel kapcsolatos legfontosabb információkat tartalmazó elektronikus egészségügyi kártya vagy más megoldások – bevezetésére irányuló kezdeményezéseket – amennyiben az érzékeny személyes adatok védelme biztosított –, amelyek révén az egész EU-ban könnyebben hozzáférhetővé válnak az egyes betegekre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

—

üdvözli az új technológiák – például a betegekkel kapcsolatos legfontosabb információkat tartalmazó elektronikus egészségügyi kártya vagy más megoldások – bevezetésére irányuló kezdeményezéseket – amennyiben az érzékeny személyes adatok védelme biztosított –, amelyek révén az egész EU-ban könnyebben hozzáférhetővé válnak az egyes betegekre vonatkozó információk;

| — | örömmel veszi tudomásul az Európai Bizottság Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóságának kezdeményezését, amelynek célja a Régiók Bizottságával közös projektek kidolgozása úgy, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat bevonják a stratégiába; |
| --- | --- |

—

örömmel veszi tudomásul az Európai Bizottság Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóságának kezdeményezését, amelynek célja a Régiók Bizottságával közös projektek kidolgozása úgy, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat bevonják a stratégiába;

| Előadó | : | Adam BANASZAK (PL/UEN–EA), Kujávia-Pomeránia vajdaság regionális közgyűlésének tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Adam BANASZAK (PL/UEN–EA), Kujávia-Pomeránia vajdaság regionális közgyűlésének tagja

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | úgy véli, hogy a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó egészségügyi stratégia közvetlenül érinti a helyi és regionális önkormányzatokat, mivel a legtöbb tagállamban ezek felelősek a területükön a lakosság egészségével kapcsolatos szolgáltatásokért, valamint a regionális fejlesztés feltételeiért; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó egészségügyi stratégia közvetlenül érinti a helyi és regionális önkormányzatokat, mivel a legtöbb tagállamban ezek felelősek a területükön a lakosság egészségével kapcsolatos szolgáltatásokért, valamint a regionális fejlesztés feltételeiért;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az egészségügy területén a régiók és a helyi szereplők foglalkoznak a tervezéssel, a végrehajtással és a fejlesztéssel, valamint az egészségügy kezelésével. A megelőző és egészség-megőrzési programokkal is ők foglalkoznak. Ezenfelül gyakran ők viselik a gazdasági felelősséget, rálátással rendelkeznek a polgárok gondjaira, következésképpen alapos ismereteik vannak az egészségügy területén, és megértik az itt felmerülő problémákat; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az egészségügy területén a régiók és a helyi szereplők foglalkoznak a tervezéssel, a végrehajtással és a fejlesztéssel, valamint az egészségügy kezelésével. A megelőző és egészség-megőrzési programokkal is ők foglalkoznak. Ezenfelül gyakran ők viselik a gazdasági felelősséget, rálátással rendelkeznek a polgárok gondjaira, következésképpen alapos ismereteik vannak az egészségügy területén, és megértik az itt felmerülő problémákat;

| 3. | a Régiók Bizottsága megállapítja, hogy a stratégia széles körű, és egyetért annak céljaival; |
| --- | --- |

3.

a Régiók Bizottsága megállapítja, hogy a stratégia széles körű, és egyetért annak céljaival;

| 4. | hangsúlyozza, hogy eljárásokat kell kialakítani, melyek segítségével az elfogadott alapelvek a szubszidiaritás elvével összhangban valósíthatók meg; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy eljárásokat kell kialakítani, melyek segítségével az elfogadott alapelvek a szubszidiaritás elvével összhangban valósíthatók meg;

| 5. | úgy véli, hogy a stratégiákat és intézkedéseket a nemek közötti egyenlőség elvének, valamint a diszkriminációmentesség egyéb szempontjainak összefüggésében kell mérlegelni és megfogalmazni; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a stratégiákat és intézkedéseket a nemek közötti egyenlőség elvének, valamint a diszkriminációmentesség egyéb szempontjainak összefüggésében kell mérlegelni és megfogalmazni;

| 6. | felhívja a figyelmet arra, hogy ezeket az eljárásokat semmi esetre sem szabad a gazdasági válság miatt kétségbe vonni; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet arra, hogy ezeket az eljárásokat semmi esetre sem szabad a gazdasági válság miatt kétségbe vonni;

| 7. | nem ért egyet azzal, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat nem vonják be kellő mértékben a stratégia végrehajtásába; |
| --- | --- |

7.

nem ért egyet azzal, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat nem vonják be kellő mértékben a stratégia végrehajtásába;

| 8. | megállapítja, hogy az Együtt az egészségért: stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013 című fehér könyv, valamint a Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban című közlemény kapcsán készült véleményekben megfogalmazott kérésekre, valamint az RB más véleményeiben található számos javaslatra nem érkezett válasz; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy az Együtt az egészségért: stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013 című fehér könyv, valamint a Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban című közlemény kapcsán készült véleményekben megfogalmazott kérésekre, valamint az RB más véleményeiben található számos javaslatra nem érkezett válasz;

| 9. | ismételten emlékeztet az előzőleg említett véleményekben található kérésekre, főként azokra, amelyek a tagállamokban és a tagállamok között az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentését szolgáló erőfeszítésekre vonatkoznak; |
| --- | --- |

9.

ismételten emlékeztet az előzőleg említett véleményekben található kérésekre, főként azokra, amelyek a tagállamokban és a tagállamok között az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentését szolgáló erőfeszítésekre vonatkoznak;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a stratégia megvalósításának módját úgy kell megváltoztatni, hogy az teljes mértékben figyelembe vegye a helyi és regionális önkormányzatok érdekeit és tapasztalatait, biztosítva egyben a jelenlegi és az elkövetkezendő évekre szóló stratégia sikerét; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a stratégia megvalósításának módját úgy kell megváltoztatni, hogy az teljes mértékben figyelembe vegye a helyi és regionális önkormányzatok érdekeit és tapasztalatait, biztosítva egyben a jelenlegi és az elkövetkezendő évekre szóló stratégia sikerét;

| 11. | megjegyzi, hogy az egészségmegőrzést szolgáló, illetve a preventív intézkedések a leghatásosabbak arra, hogy határt szabjanak az egyre növekvő egészségügyi kiadásoknak – az egészségmegőrzésnek minden korcsoportra ki kell terjednie, támogatva egyben, hogy az emberek egészséges életmódot folytassanak. Erőteljesen folytatni kellene a dohányzás visszaszorításáról szóló WHO-keretegyezmény végrehajtásával kapcsolatos munkát; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy az egészségmegőrzést szolgáló, illetve a preventív intézkedések a leghatásosabbak arra, hogy határt szabjanak az egyre növekvő egészségügyi kiadásoknak – az egészségmegőrzésnek minden korcsoportra ki kell terjednie, támogatva egyben, hogy az emberek egészséges életmódot folytassanak. Erőteljesen folytatni kellene a dohányzás visszaszorításáról szóló WHO-keretegyezmény végrehajtásával kapcsolatos munkát;

| 12. | úgy véli, hogy a tágabb értelemben vett egészségmegőrzésre irányuló intézkedések az EU egészségügyi koncepciójának állandó részét kell, hogy képezzék a politika minden területén; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a tágabb értelemben vett egészségmegőrzésre irányuló intézkedések az EU egészségügyi koncepciójának állandó részét kell, hogy képezzék a politika minden területén;

| 13. | üdvözli az új technológiák – például a betegekkel kapcsolatos legfontosabb információkat tartalmazó elektronikus egészségügyi kártya vagy más megoldások – bevezetésére irányuló kezdeményezéseket – amennyiben az érzékeny személyes adatok védelme biztosított –, amelyek révén az egész EU-ban könnyebben hozzáférhetővé válnak az egyes betegekre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az új technológiák – például a betegekkel kapcsolatos legfontosabb információkat tartalmazó elektronikus egészségügyi kártya vagy más megoldások – bevezetésére irányuló kezdeményezéseket – amennyiben az érzékeny személyes adatok védelme biztosított –, amelyek révén az egész EU-ban könnyebben hozzáférhetővé válnak az egyes betegekre vonatkozó információk;

| 14. | úgy véli, hogy sok lehetőség van a jelenlegi stratégia javítására, főként, ha a stratégiák megvalósítására irányuló európai uniós alapokról, eszközökről és struktúrákról, a regionális egészségügyi mutatókról és célokról, valamint az egészségügyi rendszerek új követelményekhez való hozzáigazításáról van szó; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy sok lehetőség van a jelenlegi stratégia javítására, főként, ha a stratégiák megvalósítására irányuló európai uniós alapokról, eszközökről és struktúrákról, a regionális egészségügyi mutatókról és célokról, valamint az egészségügyi rendszerek új követelményekhez való hozzáigazításáról van szó;

A stratégia működésének értékelése a gazdasági válság tükrében

| 15. | egyetért a stratégiában megfogalmazott gondolattal, mely szerint az egészség a legnagyobb kincsünk, és a társadalom jó egészségi állapota elengedhetetlen feltétele a termelékenységnek és a jólétnek. Ezért az egészségüggyel kapcsolatos kiadásokat befektetésnek, nem pedig puszta költségnek kell tekinteni; |
| --- | --- |

15.

egyetért a stratégiában megfogalmazott gondolattal, mely szerint az egészség a legnagyobb kincsünk, és a társadalom jó egészségi állapota elengedhetetlen feltétele a termelékenységnek és a jólétnek. Ezért az egészségüggyel kapcsolatos kiadásokat befektetésnek, nem pedig puszta költségnek kell tekinteni;

| 16. | kiemeli, hogy az egészségre nem csak gazdasági tényezőként kell tekinteni, és hogy az mindenekelőtt a polgárok életminőségének alapvető meghatározója; |
| --- | --- |

16.

kiemeli, hogy az egészségre nem csak gazdasági tényezőként kell tekinteni, és hogy az mindenekelőtt a polgárok életminőségének alapvető meghatározója;

| 17. | felhívja a figyelmet arra, hogy a gazdasági válsággal kapcsolatos költségvetési megszorítások az egyes tagállamokban nem vezethetnek az egészségügyi politikával és az egészségügyi rendszerekkel kapcsolatban előirányzott eszközök csökkentéséhez, hanem – az egészségügyi rendszerek stabilitásának biztosítása érdekében – megfontoltan kell őket véghezvinni. Mindez megkönnyíti, hogy az egészségügyi rendszerek megfeleljenek a jövő kihívásainak. El lehetne gondolkodni például a PPP-kből nyerhető szinergialehetőségeken; |
| --- | --- |

17.

felhívja a figyelmet arra, hogy a gazdasági válsággal kapcsolatos költségvetési megszorítások az egyes tagállamokban nem vezethetnek az egészségügyi politikával és az egészségügyi rendszerekkel kapcsolatban előirányzott eszközök csökkentéséhez, hanem – az egészségügyi rendszerek stabilitásának biztosítása érdekében – megfontoltan kell őket véghezvinni. Mindez megkönnyíti, hogy az egészségügyi rendszerek megfeleljenek a jövő kihívásainak. El lehetne gondolkodni például a PPP-kből nyerhető szinergialehetőségeken;

| 18. | megállapítja, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság nem lehet ok a tagállamokban arra, hogy csökkentsék az egészséges életmód támogatására szolgáló intézkedéseket, illetve az egészségmegőrzési programokat; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság nem lehet ok a tagállamokban arra, hogy csökkentsék az egészséges életmód támogatására szolgáló intézkedéseket, illetve az egészségmegőrzési programokat;

| 19. | úgy véli, hogy a valamennyi tagállamra kiterjedő gazdasági válság nem vezethet ahhoz, hogy a felelős önkormányzatok költségcsökkentési szándékra hivatkozva (például az egészségügyben) figyelmen kívül hagyják a prioritásokat. Éppen ellenkezőleg: a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a lakosság egészségi állapota a lehetőségek függvényében tovább javuljon; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a valamennyi tagállamra kiterjedő gazdasági válság nem vezethet ahhoz, hogy a felelős önkormányzatok költségcsökkentési szándékra hivatkozva (például az egészségügyben) figyelmen kívül hagyják a prioritásokat. Éppen ellenkezőleg: a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a lakosság egészségi állapota a lehetőségek függvényében tovább javuljon;

Az EU támogatási eszközeinek használata az egészségügyi projektek finanszírozására

| 20. | kiemeli, hogy az egészségügyi cselekvési program keretében nyújtott uniós támogatás fontos szerepet tölt be a polgárok jobb egészségvédelmében, az egészségmegőrzésben, valamint az egészséggel kapcsolatos információk és ismeretek összegyűjtésében és terjesztésében, továbbá úgy véli, hogy felül kell vizsgálni az európai alapokból finanszírozni kívánt projektek kiválasztási és minősítési kritériumait többek között a szociális egészségügyi tényezők befolyásolása végett, és e vizsgálatba közvetlenül be kell vonni a régiókat annak érdekében, hogy a lehető legjobban kihasználjuk az ezen a területen szerzett tapasztalataikat; |
| --- | --- |

20.

kiemeli, hogy az egészségügyi cselekvési program keretében nyújtott uniós támogatás fontos szerepet tölt be a polgárok jobb egészségvédelmében, az egészségmegőrzésben, valamint az egészséggel kapcsolatos információk és ismeretek összegyűjtésében és terjesztésében, továbbá úgy véli, hogy felül kell vizsgálni az európai alapokból finanszírozni kívánt projektek kiválasztási és minősítési kritériumait többek között a szociális egészségügyi tényezők befolyásolása végett, és e vizsgálatba közvetlenül be kell vonni a régiókat annak érdekében, hogy a lehető legjobban kihasználjuk az ezen a területen szerzett tapasztalataikat;

| 21. | elengedhetetlennek tartja, hogy a kohéziós alapokba továbbra is kerüljenek európai uniós eszközök, és hogy nyomon kövessék az alapok hatékonyságát – többek között a társadalmak egészségére vonatkozó közös mutatók segítségével. A kohéziós politika alkalmazásának európai uniós szinten történő folytatása kézzelfoghatósan kihathat az európai polgárok általános egészségi állapotára is; |
| --- | --- |

21.

elengedhetetlennek tartja, hogy a kohéziós alapokba továbbra is kerüljenek európai uniós eszközök, és hogy nyomon kövessék az alapok hatékonyságát – többek között a társadalmak egészségére vonatkozó közös mutatók segítségével. A kohéziós politika alkalmazásának európai uniós szinten történő folytatása kézzelfoghatósan kihathat az európai polgárok általános egészségi állapotára is;

| 22. | elengedhetetlennek tartja a régiók közvetlen részvételét az uniós alapok programozásában, ami lehetővé teszi a regionális prioritások figyelembevételét a programok tervezésénél, és aminek köszönhetően jóval nagyobb mértékben ki lehet használni a rendelkezésre álló eszközöket; |
| --- | --- |

22.

elengedhetetlennek tartja a régiók közvetlen részvételét az uniós alapok programozásában, ami lehetővé teszi a regionális prioritások figyelembevételét a programok tervezésénél, és aminek köszönhetően jóval nagyobb mértékben ki lehet használni a rendelkezésre álló eszközöket;

| 23. | a következőket javasolja:






  — | a támogatási eszközök igénylési eljárásának egyszerűsítését, valamint az előzetes kifizetések határidejének 45 napra való csökkentését, |
| --- | --- | --- |

23.

a következőket javasolja:

—

a támogatási eszközök igénylési eljárásának egyszerűsítését, valamint az előzetes kifizetések határidejének 45 napra való csökkentését,

| — | a pályázati felhívások átláthatóságának javítását azáltal, hogy ezeket valamennyi hivatalos nyelvre lefordítják és egy speciális internetes oldalon publikálják, |
| --- | --- |

—

a pályázati felhívások átláthatóságának javítását azáltal, hogy ezeket valamennyi hivatalos nyelvre lefordítják és egy speciális internetes oldalon publikálják,

| — | a különböző támogatási eszközök egyidejű használatának megkönnyítését az eljárások egyszerűsítése révén, illetve könnyen hozzáférhető közös információforrások létrehozása által, |
| --- | --- |

—

a különböző támogatási eszközök egyidejű használatának megkönnyítését az eljárások egyszerűsítése révén, illetve könnyen hozzáférhető közös információforrások létrehozása által,

| — | a támogatási eszközök növelését a határokon átnyúló együttműködés területén; |
| --- | --- |

—

a támogatási eszközök növelését a határokon átnyúló együttműködés területén;

| 24. | azoknak a programoknak a hosszú távú támogatása mellett száll síkra, amelyek célja a meglévő egészségügyi rendszer átalakítása oly módon, hogy az jobban megfeleljen az új kihívásoknak, amilyen például a betegek nagyobb mobilitása, a társadalom elöregedése vagy a krónikus betegségekben szenvedők, a fogyatékkal élők és az önmagukat ellátni nem tudók számának növekedése; |
| --- | --- |

24.

azoknak a programoknak a hosszú távú támogatása mellett száll síkra, amelyek célja a meglévő egészségügyi rendszer átalakítása oly módon, hogy az jobban megfeleljen az új kihívásoknak, amilyen például a betegek nagyobb mobilitása, a társadalom elöregedése vagy a krónikus betegségekben szenvedők, a fogyatékkal élők és az önmagukat ellátni nem tudók számának növekedése;

| 25. | olyan mutatók kidolgozását tartja szükségesnek, melyek segítségével mérhető, hogy az uniós alapokból finanszírozott projektek hogyan befolyásolják nemcsak a társadalom egészségi állapotát, hanem annak hatását is a régiók gazdasági fejlődésére; |
| --- | --- |

25.

olyan mutatók kidolgozását tartja szükségesnek, melyek segítségével mérhető, hogy az uniós alapokból finanszírozott projektek hogyan befolyásolják nemcsak a társadalom egészségi állapotát, hanem annak hatását is a régiók gazdasági fejlődésére;

Egészségmegőrzés és betegségmegelőzés

| 26. | megállapítja, hogy az egészségmegőrzést és a betegségmegelőzést célzó intézkedések alkalmasak arra, hogy biztosítsák a lakosság egészségének megőrzését, és határt szabjanak az egyre növekvő egészségügyi kiadásoknak; |
| --- | --- |

26.

megállapítja, hogy az egészségmegőrzést és a betegségmegelőzést célzó intézkedések alkalmasak arra, hogy biztosítsák a lakosság egészségének megőrzését, és határt szabjanak az egyre növekvő egészségügyi kiadásoknak;

| 27. | meggyőződése, hogy az egészségmegőrzésre minden életkorban szükség van; ennek célja mindenekelőtt a gazdasági önállóság előfeltételeinek és körülményeinek megteremtése, és ezáltal az emberek fizikai, mentális és társadalmi jólétének kortól független biztosítása; |
| --- | --- |

27.

meggyőződése, hogy az egészségmegőrzésre minden életkorban szükség van; ennek célja mindenekelőtt a gazdasági önállóság előfeltételeinek és körülményeinek megteremtése, és ezáltal az emberek fizikai, mentális és társadalmi jólétének kortól független biztosítása;

| 28. | azon intézkedések támogatása mellett száll síkra, amelyek több szinten segítik az egészségmegőrzést és a betegségmegelőzést a társadalmi és gazdasági élet minden területén; |
| --- | --- |

28.

azon intézkedések támogatása mellett száll síkra, amelyek több szinten segítik az egészségmegőrzést és a betegségmegelőzést a társadalmi és gazdasági élet minden területén;

| 29. | szükségesnek tartja olyan kezdeményezések ösztönzését, amelyek növelik mind a gyermekek, mind a felnőttek fizikai aktivitását, és több mozgásra késztetik őket; |
| --- | --- |

29.

szükségesnek tartja olyan kezdeményezések ösztönzését, amelyek növelik mind a gyermekek, mind a felnőttek fizikai aktivitását, és több mozgásra késztetik őket;

| 30. | arra szólítja fel a helyi önkormányzatokat, hogy segítsék, támogassák és népszerűsítsék azokat a szervezeteket, amelyek különböző korú embereket fognak össze, és amelyek tevékenységének középpontjában a különböző generációk közötti együttműködés, valamint az ismeretek és tapasztalatok cseréje áll; |
| --- | --- |

30.

arra szólítja fel a helyi önkormányzatokat, hogy segítsék, támogassák és népszerűsítsék azokat a szervezeteket, amelyek különböző korú embereket fognak össze, és amelyek tevékenységének középpontjában a különböző generációk közötti együttműködés, valamint az ismeretek és tapasztalatok cseréje áll;

| 31. | hangsúlyozza, hogy fontos a fiatalok és gyermekek nevelésének támogatása a következő területeken:






  — | egészséges táplálkozás (konyhakertek létesítése az óvodák és iskolák környékén, valamint minőségi ételek elkészítésének oktatása), |
| --- | --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy fontos a fiatalok és gyermekek nevelésének támogatása a következő területeken:

—

egészséges táplálkozás (konyhakertek létesítése az óvodák és iskolák környékén, valamint minőségi ételek elkészítésének oktatása),

| — | testmozgás (gyalogtúra- és kerékpárversenyek, sportnapok, iskolák közötti versenyek, a határokon átnyúló együttműködés keretében rendezett versenyek, iskolai sportklubok, országismereti-turisztikai körök az iskolákban), |
| --- | --- |

—

testmozgás (gyalogtúra- és kerékpárversenyek, sportnapok, iskolák közötti versenyek, a határokon átnyúló együttműködés keretében rendezett versenyek, iskolai sportklubok, országismereti-turisztikai körök az iskolákban),

| — | környezet- és egészségvédelmi nevelés (terepen végzett környezeti nevelés, környezetvédelmi programok, zöld iskolák, a kerékpározás, görkorcsolyázás és úszás népszerűsítése a gyermekek körében); |
| --- | --- |

—

környezet- és egészségvédelmi nevelés (terepen végzett környezeti nevelés, környezetvédelmi programok, zöld iskolák, a kerékpározás, görkorcsolyázás és úszás népszerűsítése a gyermekek körében);

| 32. | támogatja a gyermekek egészséges étkeztetésére irányuló kezdeményezéseket. Azokban az intézményekben, amelyekben a gyermekek étkeztetésben részesülnek (iskolákban, óvodákban, szociálisan hátrányos helyzetű vagy problémás családokból származó gyermekeket nevelő intézményekben) hangsúlyt kell helyezni arra, hogy genetikailag nem módosított, ökologikus úton előállított élelmiszereket használjanak, és úgy dolgozzák fel őket, hogy ne vesszenek el az értékes összetevők; |
| --- | --- |

32.

támogatja a gyermekek egészséges étkeztetésére irányuló kezdeményezéseket. Azokban az intézményekben, amelyekben a gyermekek étkeztetésben részesülnek (iskolákban, óvodákban, szociálisan hátrányos helyzetű vagy problémás családokból származó gyermekeket nevelő intézményekben) hangsúlyt kell helyezni arra, hogy genetikailag nem módosított, ökologikus úton előállított élelmiszereket használjanak, és úgy dolgozzák fel őket, hogy ne vesszenek el az értékes összetevők;

| 33. | szükségesnek tartja, hogy nagyobb lendületet kapjon a felnőttek egészségmegőrzése. Ennek megfelelően hangsúlyt kell fektetni egyrészt a fizikai szempontokra, például az ötven éven felülieknek létesített sportegyesületek vagy tornafoglalkozások támogatása által, másrészt olyan intézkedésekre, amelyek a társadalmi elidegenedés ellen hatnak, megkönnyítik a kapcsolatteremtést és elősegítik, hogy szokássá váljon a szabadidő csoportos és aktív eltöltése, a testi edzettség fokától függetlenül. A társadalom elöregedése és a társadalmi változások ahhoz vezetnek, hogy nem kevés felnőtt veszíti el a kapcsolatot azzal a csoporttal, amelyhez addig tartozott (például a munkahely elvesztése, válás, a házastárs halála miatt). A magány és a szabadidő aktív csoportos eltöltésére alkalmas lehetőségek hiánya negatív viselkedési módokat ösztönöz, és depresszióhoz vezethet, ami a „betegségbe menekülés” jele. |
| --- | --- |

33.

szükségesnek tartja, hogy nagyobb lendületet kapjon a felnőttek egészségmegőrzése. Ennek megfelelően hangsúlyt kell fektetni egyrészt a fizikai szempontokra, például az ötven éven felülieknek létesített sportegyesületek vagy tornafoglalkozások támogatása által, másrészt olyan intézkedésekre, amelyek a társadalmi elidegenedés ellen hatnak, megkönnyítik a kapcsolatteremtést és elősegítik, hogy szokássá váljon a szabadidő csoportos és aktív eltöltése, a testi edzettség fokától függetlenül. A társadalom elöregedése és a társadalmi változások ahhoz vezetnek, hogy nem kevés felnőtt veszíti el a kapcsolatot azzal a csoporttal, amelyhez addig tartozott (például a munkahely elvesztése, válás, a házastárs halála miatt). A magány és a szabadidő aktív csoportos eltöltésére alkalmas lehetőségek hiánya negatív viselkedési módokat ösztönöz, és depresszióhoz vezethet, ami a „betegségbe menekülés” jele.

| 34. | úgy véli, hogy célszerű lenne a például 40, 50 vagy 60 éven felüli felnőtteket célzó „egészségügyi felülvizsgálat” bevezetése, és az egészségügyi nevelést is szolgálhatná: segítene a kornak megfelelő testsúly megtartásában, az egészséges szív- és érrendszer, illetve a látás megőrzésében, a minőségileg és mennyiségileg az életkorhoz igazodó táplálkozásban, a rossz szokások elhagyásában, ezeket alátámasztó tudományos ismeretekre épülve. Ennek során különös figyelmet kell fordítani a nők specifikus, eltérő egészségügyi kockázati helyzetére, ami a szív- és érrendszert, valamint a szívinfarktust illeti; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy célszerű lenne a például 40, 50 vagy 60 éven felüli felnőtteket célzó „egészségügyi felülvizsgálat” bevezetése, és az egészségügyi nevelést is szolgálhatná: segítene a kornak megfelelő testsúly megtartásában, az egészséges szív- és érrendszer, illetve a látás megőrzésében, a minőségileg és mennyiségileg az életkorhoz igazodó táplálkozásban, a rossz szokások elhagyásában, ezeket alátámasztó tudományos ismeretekre épülve. Ennek során különös figyelmet kell fordítani a nők specifikus, eltérő egészségügyi kockázati helyzetére, ami a szív- és érrendszert, valamint a szívinfarktust illeti;

| 35. | hangsúlyozza, hogy mivel a legtöbb esetben a leghatásosabb eszköz a megelőzés és az egészséges életmód támogatása, a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszhatnak az ezzel kapcsolatos politikákban, mivel szoros kapcsolatban állnak a polgárokkal, és ismerik azok igényeit. A regionális és helyi önkormányzatok közeli kapcsolata a helyi szereplőkkel (hivatalnokokkal, munkavállalókkal, egészségügyi intézményekkel, szakszervezetekkel, munkavállalói képviseletekkel, betegbiztosítókkal, iskolákkal, amelyek egészségügyi nevelést végeznek stb.) elengedhetetlenné teszi figyelembevételüket a megfelelő intézkedések végrehajtása során; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy mivel a legtöbb esetben a leghatásosabb eszköz a megelőzés és az egészséges életmód támogatása, a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszhatnak az ezzel kapcsolatos politikákban, mivel szoros kapcsolatban állnak a polgárokkal, és ismerik azok igényeit. A regionális és helyi önkormányzatok közeli kapcsolata a helyi szereplőkkel (hivatalnokokkal, munkavállalókkal, egészségügyi intézményekkel, szakszervezetekkel, munkavállalói képviseletekkel, betegbiztosítókkal, iskolákkal, amelyek egészségügyi nevelést végeznek stb.) elengedhetetlenné teszi figyelembevételüket a megfelelő intézkedések végrehajtása során;

| 36. | úgy véli, hogy alapvetően fontos az elkövetkezendő években a regionális és helyi önkormányzatok bevonása a megelőző intézkedések és információs rendezvények megtervezésébe és végrehajtásába, illetve az, hogy ellássák őket az ehhez szükséges eszközökkel; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy alapvetően fontos az elkövetkezendő években a regionális és helyi önkormányzatok bevonása a megelőző intézkedések és információs rendezvények megtervezésébe és végrehajtásába, illetve az, hogy ellássák őket az ehhez szükséges eszközökkel;

| 37. | úgy véli, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat olyan eszközökkel is el kell látni, amelyek segítik őket a hálózatépítésben annak érdekében, hogy ezen a területen tapasztalatokat cserélhessenek és más, az EU régióiban fellépő problémákat is megoldhassanak; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat olyan eszközökkel is el kell látni, amelyek segítik őket a hálózatépítésben annak érdekében, hogy ezen a területen tapasztalatokat cserélhessenek és más, az EU régióiban fellépő problémákat is megoldhassanak;

Az egészségügyi szint kiegyenlítése mint az európai területi kohézió eleme az Európa 2020 stratégia fényében

| 38. | a Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a vidéki térségekben, az ipari átalakulás által érintett térségekben és az olyan súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiókban, mint a legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiók, valamint a szigeti, a határon átnyúló, a hegyvidéki és a szegény régiók, különösen ügyelni kell arra, hogy az emberek hasonló módon férjenek hozzá az egészségügyi szolgáltatásokhoz és azokhoz tényezőkhöz, amelyek minden korosztályban lehetővé teszik a jó egészségi állapot fenntartását; |
| --- | --- |

38.

a Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a vidéki térségekben, az ipari átalakulás által érintett térségekben és az olyan súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiókban, mint a legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiók, valamint a szigeti, a határon átnyúló, a hegyvidéki és a szegény régiók, különösen ügyelni kell arra, hogy az emberek hasonló módon férjenek hozzá az egészségügyi szolgáltatásokhoz és azokhoz tényezőkhöz, amelyek minden korosztályban lehetővé teszik a jó egészségi állapot fenntartását;

| 39. | javasolja a már rendelkezésre álló mutatók jobb kihasználását annak érdekében, hogy mindenki egészsége javuljon, különösen az átlagnál alacsonyabb várható egészséges élettartammal rendelkezőké, valamint hogy megszűnjenek a régiók között fennálló egyenlőtlenségek; |
| --- | --- |

39.

javasolja a már rendelkezésre álló mutatók jobb kihasználását annak érdekében, hogy mindenki egészsége javuljon, különösen az átlagnál alacsonyabb várható egészséges élettartammal rendelkezőké, valamint hogy megszűnjenek a régiók között fennálló egyenlőtlenségek;

| 40. | hangsúlyozza, hogy igen fontos azoknak az adatoknak a szisztematikus gyűjtése, amelyek elengedhetetlenek az EU lakosai egészségügyi mutatóinak meghatározásához, elemzéséhez és nyomon követéséhez annak érdekében, hogy végkövetkeztetéseket lehessen levonni, illetve javaslatokat és ajánlásokat lehessen benyújtani a betegségek megelőzését és az egészség támogatását, valamint az esetleges egészségkárosodások kiküszöbölését célzó intézkedéseket illetően. Ehhez olyan közös minimális adatbázist kell létrehozni, melynek adatait európai, nemzeti és helyi szinten össze lehet hasonlítani és meg lehet osztani egymással, ezzel is segítve a fenti mutatók kidolgozását; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy igen fontos azoknak az adatoknak a szisztematikus gyűjtése, amelyek elengedhetetlenek az EU lakosai egészségügyi mutatóinak meghatározásához, elemzéséhez és nyomon követéséhez annak érdekében, hogy végkövetkeztetéseket lehessen levonni, illetve javaslatokat és ajánlásokat lehessen benyújtani a betegségek megelőzését és az egészség támogatását, valamint az esetleges egészségkárosodások kiküszöbölését célzó intézkedéseket illetően. Ehhez olyan közös minimális adatbázist kell létrehozni, melynek adatait európai, nemzeti és helyi szinten össze lehet hasonlítani és meg lehet osztani egymással, ezzel is segítve a fenti mutatók kidolgozását;

| 41. | meggyőződése, hogy célszerű az egészségügyi és segítő személyzet foglalkoztatási mutatóinak meghatározása, és az azok közötti különbségek kiegyenlítésére való törekvés, főként azokban az országokban, melyekben ilyen mutatók még nem kerültek kidolgozásra. Kívánatos a regionális önkormányzatok bevonása ezekbe az intézkedésekbe; |
| --- | --- |

41.

meggyőződése, hogy célszerű az egészségügyi és segítő személyzet foglalkoztatási mutatóinak meghatározása, és az azok közötti különbségek kiegyenlítésére való törekvés, főként azokban az országokban, melyekben ilyen mutatók még nem kerültek kidolgozásra. Kívánatos a regionális önkormányzatok bevonása ezekbe az intézkedésekbe;

| 42. | javasolja az egészségügyi személyzettel kapcsolatos foglalkoztatási és migrációs mutatók nyomon követését annak biztosítására, hogy az EU minden régiójában optimálisan működjön az egészségügyi rendszer, illetve hogy olyan adatok álljanak rendelkezésre, amelyek alapján megvizsgálható azoknak a területeknek a kompenzálása, amelyek beruháznak az oktatásba, de nem térülnek meg beruházásaik; |
| --- | --- |

42.

javasolja az egészségügyi személyzettel kapcsolatos foglalkoztatási és migrációs mutatók nyomon követését annak biztosítására, hogy az EU minden régiójában optimálisan működjön az egészségügyi rendszer, illetve hogy olyan adatok álljanak rendelkezésre, amelyek alapján megvizsgálható azoknak a területeknek a kompenzálása, amelyek beruháznak az oktatásba, de nem térülnek meg beruházásaik;

| 43. | támogatja azokat az intézkedéseket, melyeknek célja standardok kidolgozása a bevált gyakorlatokra, valamint a bevált gyakorlatok cseréje a hasonló régiókban; |
| --- | --- |

43.

támogatja azokat az intézkedéseket, melyeknek célja standardok kidolgozása a bevált gyakorlatokra, valamint a bevált gyakorlatok cseréje a hasonló régiókban;

| 44. | a végrehajtott politikai stratégiák utólagos értékelése érdekében olyan elemzések kidolgozására szólít fel, amelyek figyelembe veszik a projektek regionális szintű gazdasági hatásait, és így lehetővé teszik az egészségügyi (beruházási) projektek eredményeinek értékelését. Meg kell határozni azokat az eszközöket, melyek segítségével nemcsak utólag, hanem már előre vagy megelőző jelleggel elvégezhetők ezek az elemzések. Ilyen lehet például az egészségügyi hatásvizsgálat; |
| --- | --- |

44.

a végrehajtott politikai stratégiák utólagos értékelése érdekében olyan elemzések kidolgozására szólít fel, amelyek figyelembe veszik a projektek regionális szintű gazdasági hatásait, és így lehetővé teszik az egészségügyi (beruházási) projektek eredményeinek értékelését. Meg kell határozni azokat az eszközöket, melyek segítségével nemcsak utólag, hanem már előre vagy megelőző jelleggel elvégezhetők ezek az elemzések. Ilyen lehet például az egészségügyi hatásvizsgálat;

| 45. | arra szólít fel, hogy az Európa 2020 stratégiába vegyenek bele egészségüggyel kapcsolatos mutatókat és célokat, elősegítve ezzel az intelligens és fenntartható – a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemnek kedvező – növekedést; |
| --- | --- |

45.

arra szólít fel, hogy az Európa 2020 stratégiába vegyenek bele egészségüggyel kapcsolatos mutatókat és célokat, elősegítve ezzel az intelligens és fenntartható – a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemnek kedvező – növekedést;

| 46. | arra szólítja fel az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki megfelelő egészségügyi mutatókat, és amellett foglal állást, hogy ezek a mutatók teljességgel vegyék figyelembe a regionális adottságokat; |
| --- | --- |

46.

arra szólítja fel az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki megfelelő egészségügyi mutatókat, és amellett foglal állást, hogy ezek a mutatók teljességgel vegyék figyelembe a regionális adottságokat;

| 47. | arra szólítja fel az Európai Bizottságot, hogy továbbra is támogasson olyan projekteket, amelyek regionális mutatókra irányulnak, mint az I2SARE, és gondoskodjon arról, hogy e mutatók meghatározását követően és alkalmazhatóságuk bizonyítása után olyan intézmények folytassák tovább a projektekkel kapcsolatos munkát, amelyek képesek adatok gyűjtésére és elemzésére. Emellett az említett munkákat, amennyire csak lehetséges, nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, hogy lehetővé tegyék a régiók számára a tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

47.

arra szólítja fel az Európai Bizottságot, hogy továbbra is támogasson olyan projekteket, amelyek regionális mutatókra irányulnak, mint az I2SARE, és gondoskodjon arról, hogy e mutatók meghatározását követően és alkalmazhatóságuk bizonyítása után olyan intézmények folytassák tovább a projektekkel kapcsolatos munkát, amelyek képesek adatok gyűjtésére és elemzésére. Emellett az említett munkákat, amennyire csak lehetséges, nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, hogy lehetővé tegyék a régiók számára a tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjét;

Az egészségügyi kérdések alapvető figyelembevétele valamennyi politikai területen, minden kormányzati szinten

| 48. | úgy véli, hogy az egészségügyi kérdések minden politikai területen való figyelembevételével kapcsolatos alapelv végrehajtásához jobb koordinációra van szükség az Európai Bizottság egyes főigazgatóságai között, és az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóságot jobban fel kell szerelni olyan eszközökkel, amelyek lehetővé teszik számára annak ellenőrzését, hogy az Európai Bizottság többi főigazgatósága követi-e ezt az alapelvet; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy az egészségügyi kérdések minden politikai területen való figyelembevételével kapcsolatos alapelv végrehajtásához jobb koordinációra van szükség az Európai Bizottság egyes főigazgatóságai között, és az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóságot jobban fel kell szerelni olyan eszközökkel, amelyek lehetővé teszik számára annak ellenőrzését, hogy az Európai Bizottság többi főigazgatósága követi-e ezt az alapelvet;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a döntési folyamat valamennyi résztvevőjének tevékenysége során szem előtt kell tartania ezt az alapelvet, hogy ez az elvárás valósággá válhasson; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a döntési folyamat valamennyi résztvevőjének tevékenysége során szem előtt kell tartania ezt az alapelvet, hogy ez az elvárás valósággá válhasson;

| 50. | hangsúlyozza, hogy az egészségügyi kérdéseket valamennyi politikai területen általánosan figyelembe kell venni, valamint az összes nemzeti szint alatti résztvevő határozott elkötelezettségére van szükség ahhoz, hogy ez az elv átültethető legyen a gyakorlatba; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy az egészségügyi kérdéseket valamennyi politikai területen általánosan figyelembe kell venni, valamint az összes nemzeti szint alatti résztvevő határozott elkötelezettségére van szükség ahhoz, hogy ez az elv átültethető legyen a gyakorlatba;

Az egészségügyi rendszerek új kihívásai

| 51. | azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy végezzen elemzést, amely kiértékeli az új információs és kommunikációs technológiák alkalmazását az egészségügyi szolgáltatások jövőbeni aktualizálása során, főként a népesség elöregedése és a krónikus betegségek figyelembevétele tekintetében. Kiemeli egyben, hogy felhasználóközpontú egészségügyi szolgáltatásokra van szükség. A már létező szaktanácsadási struktúrákat és az egészségmegőrzésre irányuló helyi kínálatot területi alapon kellene kialakítani, és elsősorban az idősgondozási kínálattal összekapcsolni. Ennek során erősíteni kell az idősek egészségügyi ellátásával kapcsolatos települési kompetenciákat; |
| --- | --- |

51.

azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy végezzen elemzést, amely kiértékeli az új információs és kommunikációs technológiák alkalmazását az egészségügyi szolgáltatások jövőbeni aktualizálása során, főként a népesség elöregedése és a krónikus betegségek figyelembevétele tekintetében. Kiemeli egyben, hogy felhasználóközpontú egészségügyi szolgáltatásokra van szükség. A már létező szaktanácsadási struktúrákat és az egészségmegőrzésre irányuló helyi kínálatot területi alapon kellene kialakítani, és elsősorban az idősgondozási kínálattal összekapcsolni. Ennek során erősíteni kell az idősek egészségügyi ellátásával kapcsolatos települési kompetenciákat;

| 52. | támogatja az új technológiák – például az elektronikus kórtörténethez vagy a betegekkel kapcsolatos legfontosabb információkhoz való hozzáférést biztosító egészségügyi kártya –, illetve egyéb megoldások bevezetésére irányuló kezdeményezéseket, amelyek megkönnyítenék a leggyengébbek, idősebbek, pszichés betegek, képzetlen polgárok, valamint a nyelvi korlátok miatt kifejezési nehézségekkel küzdő polgárok számára az egészségügyi szolgáltatások igénybevételét életveszélyes helyzetekben, és lehetővé tennék számukra, hogy ne csak abban az országban részesüljenek teljes egészségügyi ellátásban, ahol egészségbiztosításuk van vagy a társadalombiztosítási rendszerben egészségügyi ellátásra jogosultak, hanem másikban is. Az elektronikus rendszer, amelynek biztonságosnak kell lennie, segítséget nyújtana az egészségügyi személyzet számára abban, hogy információt cseréljen, és közvetlen hozzáférést biztosítana a beteg kórtörténetéhez, a krónikus betegségekre vonatkozó információkhoz, valamint a javasolt terápiához, ami felbecsülhetetlen értékű a mai világban, amikor is a betegek mobilitása jóval nagyobb, és joguk van a határokon átnyúló egészségügyi szolgáltatások igénybevételére; |
| --- | --- |

52.

támogatja az új technológiák – például az elektronikus kórtörténethez vagy a betegekkel kapcsolatos legfontosabb információkhoz való hozzáférést biztosító egészségügyi kártya –, illetve egyéb megoldások bevezetésére irányuló kezdeményezéseket, amelyek megkönnyítenék a leggyengébbek, idősebbek, pszichés betegek, képzetlen polgárok, valamint a nyelvi korlátok miatt kifejezési nehézségekkel küzdő polgárok számára az egészségügyi szolgáltatások igénybevételét életveszélyes helyzetekben, és lehetővé tennék számukra, hogy ne csak abban az országban részesüljenek teljes egészségügyi ellátásban, ahol egészségbiztosításuk van vagy a társadalombiztosítási rendszerben egészségügyi ellátásra jogosultak, hanem másikban is. Az elektronikus rendszer, amelynek biztonságosnak kell lennie, segítséget nyújtana az egészségügyi személyzet számára abban, hogy információt cseréljen, és közvetlen hozzáférést biztosítana a beteg kórtörténetéhez, a krónikus betegségekre vonatkozó információkhoz, valamint a javasolt terápiához, ami felbecsülhetetlen értékű a mai világban, amikor is a betegek mobilitása jóval nagyobb, és joguk van a határokon átnyúló egészségügyi szolgáltatások igénybevételére;

| 53. | hangsúlyozza, hogy szükség van a helyi és regionális önkormányzatok támogatására azért, hogy képesek legyenek egészségügyi rendszereik fenntartására és azon problémák hatékony kezelésére, amelyekkel jelenleg a gyéren lakott vagy szórványközösségek jellemezte területek, illetve a turisztikai célpontok küzdenek, amelyek népessége szezonálisan ingadozik; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy szükség van a helyi és regionális önkormányzatok támogatására azért, hogy képesek legyenek egészségügyi rendszereik fenntartására és azon problémák hatékony kezelésére, amelyekkel jelenleg a gyéren lakott vagy szórványközösségek jellemezte területek, illetve a turisztikai célpontok küzdenek, amelyek népessége szezonálisan ingadozik;

| 54. | hangsúlyozza, hogy ebben a tekintetben szoros együttműködésre van szükség a nemzetközi szervezetekkel, különösen az Egészségügyi Világszervezettel; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy ebben a tekintetben szoros együttműködésre van szükség a nemzetközi szervezetekkel, különösen az Egészségügyi Világszervezettel;

| 55. | hangsúlyozza, hogy a tagállami egészségügyi rendszerek valamennyi szereplőjének részvétele szükséges e rendszerek fejlesztési és működési terveinek kidolgozásához (azoknak az egyesületeknek, régióknak, szerveknek a véleményei, amelyek alakítják a tagállamok egészségügyi politikáját, illetve az egészségügyi személyzet képzésével foglalkozó intézmények); |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy a tagállami egészségügyi rendszerek valamennyi szereplőjének részvétele szükséges e rendszerek fejlesztési és működési terveinek kidolgozásához (azoknak az egyesületeknek, régióknak, szerveknek a véleményei, amelyek alakítják a tagállamok egészségügyi politikáját, illetve az egészségügyi személyzet képzésével foglalkozó intézmények);

| 56. | arra szólít fel, hogy a Régiók Bizottságát vegyék be az ad hoc munkacsoportokba, hogy ezzel egyszerűsítsék a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

56.

arra szólít fel, hogy a Régiók Bizottságát vegyék be az ad hoc munkacsoportokba, hogy ezzel egyszerűsítsék a bevált gyakorlatok cseréjét;

| 57. | hangsúlyozza, hogy a Régiók Bizottsága egyetért azzal a megegyezéssel, amelyre nemrégiben a Tanács keretében került sor a betegjogok határokon átnyúló egészségügyi ellátásban való gyakorlására vonatkozó irányelvvel kapcsolatban, főként a származási országgal kapcsolatos rendelkezéseket és az ellátási költségek elszámolását illetően; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a Régiók Bizottsága egyetért azzal a megegyezéssel, amelyre nemrégiben a Tanács keretében került sor a betegjogok határokon átnyúló egészségügyi ellátásban való gyakorlására vonatkozó irányelvvel kapcsolatban, főként a származási országgal kapcsolatos rendelkezéseket és az ellátási költségek elszámolását illetően;

| 58. | arra szólítja fel az Európai Parlamentet, hogy mindenekelőtt adja fel azokat a követeléseit, amelyek az ún. „utalványrendszer” bevezetésére – ez kötelezi a kórházat az ellátási költségeknek közvetlenül a külföldi betegbiztosítóval való elszámolására –, valamint a Tanács által meghatározott, a más tagállamban nyújtott külföldi kórházi ellátás igénybevételének szándéka esetén érvényes előzetes engedélyezési kritériumok korlátozására vonatkoznak; |
| --- | --- |

58.

arra szólítja fel az Európai Parlamentet, hogy mindenekelőtt adja fel azokat a követeléseit, amelyek az ún. „utalványrendszer” bevezetésére – ez kötelezi a kórházat az ellátási költségeknek közvetlenül a külföldi betegbiztosítóval való elszámolására –, valamint a Tanács által meghatározott, a más tagállamban nyújtott külföldi kórházi ellátás igénybevételének szándéka esetén érvényes előzetes engedélyezési kritériumok korlátozására vonatkoznak;

A regionális és helyi önkormányzatok tényleges bevonásának szükségessége a stratégia megvalósításába

| 59. | kéri, hogy a Régiók Bizottságát közvetlenül és rendszeresen hívják meg a magas beosztású tisztviselők részvételével zajló közegészségügyi munkacsoport üléseire; |
| --- | --- |

59.

kéri, hogy a Régiók Bizottságát közvetlenül és rendszeresen hívják meg a magas beosztású tisztviselők részvételével zajló közegészségügyi munkacsoport üléseire;

| 60. | amellett száll síkra, hogy amennyiben e közegészségügyi munkacsoport olyan kérdésekkel foglalkozik, amelyek a tagállami regionális vagy helyi önkormányzatok illetékességi körébe tartoznak, a regionális és helyi önkormányzatok képviselője részt vehessen a vitában; |
| --- | --- |

60.

amellett száll síkra, hogy amennyiben e közegészségügyi munkacsoport olyan kérdésekkel foglalkozik, amelyek a tagállami regionális vagy helyi önkormányzatok illetékességi körébe tartoznak, a regionális és helyi önkormányzatok képviselője részt vehessen a vitában;

| 61. | kéri, hogy a Régiók Bizottságát vonják be egyes európai uniós szintű tematikus munkacsoportok tevékenységébe; |
| --- | --- |

61.

kéri, hogy a Régiók Bizottságát vonják be egyes európai uniós szintű tematikus munkacsoportok tevékenységébe;

| 62. | örömmel veszi tudomásul az Európai Bizottság Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóságának kezdeményezését, amelynek célja a Régiók Bizottságával közös projektek kidolgozása úgy, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat bevonják a stratégiába; |
| --- | --- |

62.

örömmel veszi tudomásul az Európai Bizottság Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóságának kezdeményezését, amelynek célja a Régiók Bizottságával közös projektek kidolgozása úgy, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat bevonják a stratégiába;

| 63. | megállapítja, hogy a Régiók Bizottsága technikai platformjának létrehozása az egészségügy területén folytatott együttműködés céljából lehetővé teszi a regionális és helyi önkormányzatok számára, hogy jobban elsajátítsák és könnyebben végrehajtsák az EU egészségügyi stratégiáját, főként a bevált gyakorlatok cseréje révén. Ebben a tekintetben a platform létrehozását a megfelelő irányba tett lépésként értelmezi. |
| --- | --- |

63.

megállapítja, hogy a Régiók Bizottsága technikai platformjának létrehozása az egészségügy területén folytatott együttműködés céljából lehetővé teszi a regionális és helyi önkormányzatok számára, hogy jobban elsajátítsák és könnyebben végrehajtsák az EU egészségügyi stratégiáját, főként a bevált gyakorlatok cseréje révén. Ebben a tekintetben a platform létrehozását a megfelelő irányba tett lépésként értelmezi.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 2-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/43

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Kohéziós politika – 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról

2011/C 42/09

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | sajnálja, hogy a finanszírozási mechanizmus bonyolultsága miatt az európai projekteket a fejlesztési stratégia helyett egyre inkább az adminisztratív eljárásoknak való megfelelés vezérli; |
| --- | --- |

—

sajnálja, hogy a finanszírozási mechanizmus bonyolultsága miatt az európai projekteket a fejlesztési stratégia helyett egyre inkább az adminisztratív eljárásoknak való megfelelés vezérli;

| — | hangsúlyozza, hogy az EU-finanszírozás szétaprózódottsága akadályozza a projektek hatékony végrehajtását és a közös fejlesztési prioritásokra való összpontosítást; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az EU-finanszírozás szétaprózódottsága akadályozza a projektek hatékony végrehajtását és a közös fejlesztési prioritásokra való összpontosítást;

| — | kéri, hogy a strukturális alapokról szóló rendeletek jövőbeli módosításai tekintetében intelligens megközelítést alkalmazzanak, mert a gyakori változtatások növelik az adminisztratív terheket és késleltetik a végrehajtást; |
| --- | --- |

—

kéri, hogy a strukturális alapokról szóló rendeletek jövőbeli módosításai tekintetében intelligens megközelítést alkalmazzanak, mert a gyakori változtatások növelik az adminisztratív terheket és késleltetik a végrehajtást;

| — | meggyőződése, hogy ha a helyi és regionális önkormányzatokat aktívan bevonják az operatív programok megtervezésébe, több megvalósítható projekt születik, amelyek jobban megfelelnek a helyi szükségleteknek, és garantálják a források gyors felhasználását; |
| --- | --- |

—

meggyőződése, hogy ha a helyi és regionális önkormányzatokat aktívan bevonják az operatív programok megtervezésébe, több megvalósítható projekt születik, amelyek jobban megfelelnek a helyi szükségleteknek, és garantálják a források gyors felhasználását;

| — | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a rendelkezésre álló tanulmányokból, elemzésekből és jelentésekből – leginkább amiatt, hogy a projektek tényleges eredménye és a regionális növekedés jelentősége helyett inkább a programok célkitűzéseinek teljesítésére és a pénzügyi végrehajtás mértékére összpontosítanak – hiányoznak a kohéziós politika teljesítményére és hatékonyságára utaló konkrét bizonyítékok; |
| --- | --- |

—

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a rendelkezésre álló tanulmányokból, elemzésekből és jelentésekből – leginkább amiatt, hogy a projektek tényleges eredménye és a regionális növekedés jelentősége helyett inkább a programok célkitűzéseinek teljesítésére és a pénzügyi végrehajtás mértékére összpontosítanak – hiányoznak a kohéziós politika teljesítményére és hatékonyságára utaló konkrét bizonyítékok;

| — | úgy gondolja, hogy a politika által elért eredmények és az elindított strukturális változások nagyobb láthatósága érdekében olyan jelentéstételi módszertant kell kialakítani, amely elsősorban az eredményekre és másodsorban a források igénybevételére összpontosít. |
| --- | --- |

—

úgy gondolja, hogy a politika által elért eredmények és az elindított strukturális változások nagyobb láthatósága érdekében olyan jelentéstételi módszertant kell kialakítani, amely elsősorban az eredményekre és másodsorban a források igénybevételére összpontosít.

| Előadó | : | Constantin OSTAFICIUC (RO/EPP), a Timiș (Temes) Megyei Tanács elnöke |
| --- | --- | --- |
| Referenciaszöveg | : | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kohéziós Politika: a 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról
  COM(2010) 110 végleges |

Előadó

:

Constantin OSTAFICIUC (RO/EPP), a Timiș (Temes) Megyei Tanács elnöke

Referenciaszöveg

:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kohéziós Politika: a 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról

COM(2010) 110 végleges

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli az általános rendelet által bevezetett stratégiai jelentéstételt, melynek célja az, hogy előzetes képet adjon a 2007–2013-as időszakra vonatkozó kohéziós politika végrehajtásának eredményeiről. A stratégiai jelentés nagyobb hangsúlyt helyez annak szükségességére, hogy az EU kohéziós politikai intézkedéseinek hatásait helyi, regionális és nemzeti szinten maximalizálják; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az általános rendelet által bevezetett stratégiai jelentéstételt, melynek célja az, hogy előzetes képet adjon a 2007–2013-as időszakra vonatkozó kohéziós politika végrehajtásának eredményeiről. A stratégiai jelentés nagyobb hangsúlyt helyez annak szükségességére, hogy az EU kohéziós politikai intézkedéseinek hatásait helyi, regionális és nemzeti szinten maximalizálják;

| 2. | sajnálja, hogy a finanszírozási mechanizmus bonyolultsága miatt az európai projekteket a fejlesztési stratégia helyett egyre inkább az adminisztratív eljárásoknak való megfelelés vezérli. Általános vélekedés szerint ez az egyik legfőbb akadálya az operatív programok hatékony, gyors és eredményes végrehajtásának. A projektgazdák szem elől tévesztik a projekt fő céljait, tartalmát és eredményeit, és elsősorban a rendeleteknek és a pénzügyi ellenőrzési követelményeknek való megfelelésre összpontosítanak; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy a finanszírozási mechanizmus bonyolultsága miatt az európai projekteket a fejlesztési stratégia helyett egyre inkább az adminisztratív eljárásoknak való megfelelés vezérli. Általános vélekedés szerint ez az egyik legfőbb akadálya az operatív programok hatékony, gyors és eredményes végrehajtásának. A projektgazdák szem elől tévesztik a projekt fő céljait, tartalmát és eredményeit, és elsősorban a rendeleteknek és a pénzügyi ellenőrzési követelményeknek való megfelelésre összpontosítanak;

| 3. | emlékeztet arra, hogy az uniós ágazati politikákkal ellentétben a kohéziós politika figyelembe veszi az egyes területek gazdasági, társadalmi, kulturális és adminisztratív jellemzőit, célja pedig az, hogy az uniós intézkedéseket ezekhez a területi jellemzőkhöz igazítsa. Ezért a jövőbeli szakpolitikai reformok során az EU-nak kerülnie kell a szabványosítás minden olyan formáját, amely akadályozhatja az összes érintett terület szükségleteit figyelembe vevő fenntartható területfejlesztést; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy az uniós ágazati politikákkal ellentétben a kohéziós politika figyelembe veszi az egyes területek gazdasági, társadalmi, kulturális és adminisztratív jellemzőit, célja pedig az, hogy az uniós intézkedéseket ezekhez a területi jellemzőkhöz igazítsa. Ezért a jövőbeli szakpolitikai reformok során az EU-nak kerülnie kell a szabványosítás minden olyan formáját, amely akadályozhatja az összes érintett terület szükségleteit figyelembe vevő fenntartható területfejlesztést;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az EU-finanszírozás szétaprózódottsága akadályozza a projektek hatékony végrehajtását és a közös fejlesztési prioritásokra való összpontosítást. Ezzel a kérdéssel a következő programozási időszakban, a kohéziós politika reformjáról és az uniós költségvetés felülvizsgálatáról a jövőben tartandó viták során valamennyi szinten, komolyan foglalkozni kell; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az EU-finanszírozás szétaprózódottsága akadályozza a projektek hatékony végrehajtását és a közös fejlesztési prioritásokra való összpontosítást. Ezzel a kérdéssel a következő programozási időszakban, a kohéziós politika reformjáról és az uniós költségvetés felülvizsgálatáról a jövőben tartandó viták során valamennyi szinten, komolyan foglalkozni kell;

| 5. | azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy igyekezzen kerülni az olyan normatív stratégiák túlzottan szigorú alkalmazását, amelyek esetleg nem felelnek meg a helyi igényeknek, jellegzetességeknek és fejlesztési lehetőségeknek, és törekedjen a helyi és regionális önkormányzatokkal való együttműködésre; |
| --- | --- |

5.

azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy igyekezzen kerülni az olyan normatív stratégiák túlzottan szigorú alkalmazását, amelyek esetleg nem felelnek meg a helyi igényeknek, jellegzetességeknek és fejlesztési lehetőségeknek, és törekedjen a helyi és regionális önkormányzatokkal való együttműködésre;

| 6. | úgy véli, hogy a jövőbeli rendeletekben foglalkozni kell a politika pénzügyi és gazdasági sokkhatásokhoz való alkalmazkodásának kérdésével annak érdekében, hogy az EU nagyobb cselekvési kapacitással rendelkezzen, fellépései jobban igazodjanak az új gazdasági és társadalmi körülményekhez, és felgyorsuljon a projektek végrehajtása; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a jövőbeli rendeletekben foglalkozni kell a politika pénzügyi és gazdasági sokkhatásokhoz való alkalmazkodásának kérdésével annak érdekében, hogy az EU nagyobb cselekvési kapacitással rendelkezzen, fellépései jobban igazodjanak az új gazdasági és társadalmi körülményekhez, és felgyorsuljon a projektek végrehajtása;

| 7. | kéri, hogy a strukturális alapokról szóló rendeletek jövőbeli módosításai tekintetében intelligens megközelítést alkalmazzanak, mert a gyakori változtatások növelik az adminisztratív terheket és késleltetik a végrehajtást. A szabályok és normák visszamenőleges hatályú meghatározása bonyolítja a végrehajtást; ezt a jövőben kerülni kell. Az Európai Bizottságnak törekednie kell a rendeletek hatásainak jobb előrejelzésére annak érdekében, hogy azok következetesebbek és könnyebben alkalmazhatók legyenek; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy a strukturális alapokról szóló rendeletek jövőbeli módosításai tekintetében intelligens megközelítést alkalmazzanak, mert a gyakori változtatások növelik az adminisztratív terheket és késleltetik a végrehajtást. A szabályok és normák visszamenőleges hatályú meghatározása bonyolítja a végrehajtást; ezt a jövőben kerülni kell. Az Európai Bizottságnak törekednie kell a rendeletek hatásainak jobb előrejelzésére annak érdekében, hogy azok következetesebbek és könnyebben alkalmazhatók legyenek;

| 8. | meggyőződése, hogy az alábbi három elem között közvetlen kapcsolat van: (1) a helyi és regionális önkormányzatok részvétele, (2) a források igénybevétele és (3) a kohéziós politika célkitűzéseinek sikeres teljesítése mind a tervezési, mind pedig a projekt-végrehajtási időszak során. Ha a helyi és regionális önkormányzatokat aktívan bevonják az operatív programok megtervezésébe, több megvalósítható projekt születik, amelyek jobban megfelelnek a helyi szükségleteknek, és garantálják a források gyors felhasználását; |
| --- | --- |

8.

meggyőződése, hogy az alábbi három elem között közvetlen kapcsolat van: (1) a helyi és regionális önkormányzatok részvétele, (2) a források igénybevétele és (3) a kohéziós politika célkitűzéseinek sikeres teljesítése mind a tervezési, mind pedig a projekt-végrehajtási időszak során. Ha a helyi és regionális önkormányzatokat aktívan bevonják az operatív programok megtervezésébe, több megvalósítható projekt születik, amelyek jobban megfelelnek a helyi szükségleteknek, és garantálják a források gyors felhasználását;

| 9. | határozott meggyőződése, hogy a végrehajtási mechanizmus javítása érdekében a helyi és regionális önkormányzatokat bátorítani kell a korszerűsítésre és az innovációra, és kéri, hogy kapacitásépítési támogatás és a kohéziós politika decentralizációja révén erősítsék meg a nemzeti szint alatti kormányzatokat; |
| --- | --- |

9.

határozott meggyőződése, hogy a végrehajtási mechanizmus javítása érdekében a helyi és regionális önkormányzatokat bátorítani kell a korszerűsítésre és az innovációra, és kéri, hogy kapacitásépítési támogatás és a kohéziós politika decentralizációja révén erősítsék meg a nemzeti szint alatti kormányzatokat;

Egy még inkább stratégiai jellegű jelentéstétel

| 10. | kiemeli a kohéziós politikának a régiók és az önkormányzatok fejlődésében és a globalizált gazdasághoz való alkalmazkodási képességük növelésében játszott fontos szerepét. Ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a rendelkezésre álló tanulmányokból, elemzésekből és jelentésekből – leginkább amiatt, hogy a projektek tényleges eredménye és a regionális növekedés jelentősége helyett inkább a programok célkitűzéseinek teljesítésére és a pénzügyi végrehajtás mértékére összpontosítanak – hiányoznak a kohéziós politika teljesítményére és hatékonyságára utaló konkrét bizonyítékok; |
| --- | --- |

10.

kiemeli a kohéziós politikának a régiók és az önkormányzatok fejlődésében és a globalizált gazdasághoz való alkalmazkodási képességük növelésében játszott fontos szerepét. Ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a rendelkezésre álló tanulmányokból, elemzésekből és jelentésekből – leginkább amiatt, hogy a projektek tényleges eredménye és a regionális növekedés jelentősége helyett inkább a programok célkitűzéseinek teljesítésére és a pénzügyi végrehajtás mértékére összpontosítanak – hiányoznak a kohéziós politika teljesítményére és hatékonyságára utaló konkrét bizonyítékok;

| 11. | úgy véli, hogy a korábban elkövetett hibák megismétlésének elkerüléséhez a stratégiai jelentésekben szereplő ajánlások értékes hozzájárulást jelentenek, s ezeket fel kellene használni a jövőbeli európai és nemzeti referenciakeretek előkészítése során. Ezzel kapcsolatban – különösen a nagy projektek esetében – a statisztikai adatok értelmezése helyett nagyobb hangsúlyt kell fektetni a politika minőségi értékelésére. A kohéziós politika valódi értékét az elért eredmények, valamint a nemzeti és alsóbb szinteken elért fellendítő hatás alapján kellene mérni; (1) |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a korábban elkövetett hibák megismétlésének elkerüléséhez a stratégiai jelentésekben szereplő ajánlások értékes hozzájárulást jelentenek, s ezeket fel kellene használni a jövőbeli európai és nemzeti referenciakeretek előkészítése során. Ezzel kapcsolatban – különösen a nagy projektek esetében – a statisztikai adatok értelmezése helyett nagyobb hangsúlyt kell fektetni a politika minőségi értékelésére. A kohéziós politika valódi értékét az elért eredmények, valamint a nemzeti és alsóbb szinteken elért fellendítő hatás alapján kellene mérni; (1)

| 12. | úgy ítéli meg, hogy az európai és a nemzeti jelentéseknek strukturáltabb módon, a belső és külső tényezőket is megnevezve kellene megmagyarázniuk, hogy miért nem sikerült elérni a közbenső célkitűzéseket; |
| --- | --- |

12.

úgy ítéli meg, hogy az európai és a nemzeti jelentéseknek strukturáltabb módon, a belső és külső tényezőket is megnevezve kellene megmagyarázniuk, hogy miért nem sikerült elérni a közbenső célkitűzéseket;

| 13. | úgy gondolja, hogy a politika által elért eredmények és az elindított strukturális változások nagyobb láthatósága érdekében olyan jelentéstételi módszertant kell kialakítani, amely elsősorban az eredményekre és másodsorban a források igénybevételére összpontosít. Az értékeléshez viszonyítási pontként a rövid, közép- és hosszú távú eredményeket, valamint a politika fellendítő hatását kell figyelembe venni. A mennyiségileg és minőségileg egyaránt kifejezett eredmények révén a jelentések stratégiailag jobban orientáltak lesznek; |
| --- | --- |

13.

úgy gondolja, hogy a politika által elért eredmények és az elindított strukturális változások nagyobb láthatósága érdekében olyan jelentéstételi módszertant kell kialakítani, amely elsősorban az eredményekre és másodsorban a források igénybevételére összpontosít. Az értékeléshez viszonyítási pontként a rövid, közép- és hosszú távú eredményeket, valamint a politika fellendítő hatását kell figyelembe venni. A mennyiségileg és minőségileg egyaránt kifejezett eredmények révén a jelentések stratégiailag jobban orientáltak lesznek;

| 14. | úgy véli, hogy a stratégiai jelentéseknek magyarázatot kell adniuk a makroökonómiai helyzet változásaira és az operatív programok ebből következő változásaira annak érdekében, hogy jobban megalapozható legyen, milyen jelentősége van a jelentéseknek az új gazdasági, pénzügyi, társadalmi vagy környezetvédelmi körülmények szempontjából; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a stratégiai jelentéseknek magyarázatot kell adniuk a makroökonómiai helyzet változásaira és az operatív programok ebből következő változásaira annak érdekében, hogy jobban megalapozható legyen, milyen jelentősége van a jelentéseknek az új gazdasági, pénzügyi, társadalmi vagy környezetvédelmi körülmények szempontjából;

| 15. | úgy véli, hogy az európai bizottsági jelentésben ismertetett adatok megerősítik, hogy az EU olyan kulcsfontosságú szakpolitikai területein, mint a vasúti ágazat, az energiaszektor, a környezetvédelem, a digitális gazdaság, a társadalmi befogadás, a kormányzás és a kapacitásépítés, a programok végrehajtása lassú. Ennek alapján mélyrehatóan elemezni kell az e területen felmutatott gyenge teljesítmény okait, valamint kiigazító intézkedésekre van szükség a helyzet javítása érdekében. Ha a helyzet azért állt elő, mert a gazdasági és társadalmi piaci feltételek miatt megváltoztak a prioritások, a sürgősebb területi szükségletek kielégítése érdekében engedélyezni kellene a források átcsoportosítását; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy az európai bizottsági jelentésben ismertetett adatok megerősítik, hogy az EU olyan kulcsfontosságú szakpolitikai területein, mint a vasúti ágazat, az energiaszektor, a környezetvédelem, a digitális gazdaság, a társadalmi befogadás, a kormányzás és a kapacitásépítés, a programok végrehajtása lassú. Ennek alapján mélyrehatóan elemezni kell az e területen felmutatott gyenge teljesítmény okait, valamint kiigazító intézkedésekre van szükség a helyzet javítása érdekében. Ha a helyzet azért állt elő, mert a gazdasági és társadalmi piaci feltételek miatt megváltoztak a prioritások, a sürgősebb területi szükségletek kielégítése érdekében engedélyezni kellene a források átcsoportosítását;

| 16. | úgy véli, hogy a stratégiai jelentéseknek nagyobb hangsúlyt kellene helyezniük az olyan problémákra, amelyek visszafogták a beruházásokat, és visszajelzést kellene kérniük a nemzeti, regionális és helyi kormányzatoktól az operatív programok végrehajtásáról; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a stratégiai jelentéseknek nagyobb hangsúlyt kellene helyezniük az olyan problémákra, amelyek visszafogták a beruházásokat, és visszajelzést kellene kérniük a nemzeti, regionális és helyi kormányzatoktól az operatív programok végrehajtásáról;

| 17. | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a tagállamok és az Európai Bizottság természetes partnerei a stratégiai jelentéstételi gyakorlatban, mivel ők képviselik azt a szintet, amely a legközelebb áll a polgárokhoz és a helyi vállalkozásokhoz, és ismeri a helyi viszonyokat. Hasznos megoldásokkal szolgálhatnak a politika megvalósításának javításához, és segíthetnek az eredményekre és a stratégiai fejleményekre összpontosítani. A jelentéstételi tapasztalatra és az eredményekre építve vitát lehetne nyitni a helyi és regionális önkormányzatok és az irányító hatóságok között, hogy elemezzék az előttük álló akadályokat, és meghatározzák a teljesítmény javítása érdekében meghozandó megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a tagállamok és az Európai Bizottság természetes partnerei a stratégiai jelentéstételi gyakorlatban, mivel ők képviselik azt a szintet, amely a legközelebb áll a polgárokhoz és a helyi vállalkozásokhoz, és ismeri a helyi viszonyokat. Hasznos megoldásokkal szolgálhatnak a politika megvalósításának javításához, és segíthetnek az eredményekre és a stratégiai fejleményekre összpontosítani. A jelentéstételi tapasztalatra és az eredményekre építve vitát lehetne nyitni a helyi és regionális önkormányzatok és az irányító hatóságok között, hogy elemezzék az előttük álló akadályokat, és meghatározzák a teljesítmény javítása érdekében meghozandó megfelelő intézkedéseket;

| 18. | fontosnak tartja, hogy a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok támogatást tudjanak kérni és kapni az Európai Bizottság szolgálataitól, ha az irányítási, ellenőrzési és vizsgálati rendszerek megszervezése terén problémáik merülnek fel. Ha pontosabban tudjuk, hogy a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok milyen problémákkal szembesülnek e kötelező rendszerek felállítása során, az segítheti a kohéziós politika végrehajtási folyamatának folyamatos javítását; |
| --- | --- |

18.

fontosnak tartja, hogy a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok támogatást tudjanak kérni és kapni az Európai Bizottság szolgálataitól, ha az irányítási, ellenőrzési és vizsgálati rendszerek megszervezése terén problémáik merülnek fel. Ha pontosabban tudjuk, hogy a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok milyen problémákkal szembesülnek e kötelező rendszerek felállítása során, az segítheti a kohéziós politika végrehajtási folyamatának folyamatos javítását;

| 19. | véleménye szerint a helyi és regionális önkormányzatok körében fokozni kell a jelentésekben szereplő helyes gyakorlatokkal kapcsolatos információcserét. A legjobb gyakorlatok terjesztése nem korlátozódhat internetes platformokra és konferenciákra; egyéb, hatékonyabb módszereket is ösztönözni kell, például a szakértői értékeléseket, a személyzeti cseréket, a szakmai látogatásokat stb.; |
| --- | --- |

19.

véleménye szerint a helyi és regionális önkormányzatok körében fokozni kell a jelentésekben szereplő helyes gyakorlatokkal kapcsolatos információcserét. A legjobb gyakorlatok terjesztése nem korlátozódhat internetes platformokra és konferenciákra; egyéb, hatékonyabb módszereket is ösztönözni kell, például a szakértői értékeléseket, a személyzeti cseréket, a szakmai látogatásokat stb.;

Új rendeletek 2013 után

| 20. | felkéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy a jövőbeni stratégiai jelentéstétel során vegyék figyelembe a vertikális és horizontális megközelítést, több figyelmet fordítva ily módon a területi változásokra és a területi kohézió célkitűzésének elérésére. A 2010-es jelentés a különböző ágazatokban elért eredmények elemzésére összpontosít, és nem vizsgálja a területi szempontokat és a funkcionális területek szintjén bekövetkező strukturális változásokat; |
| --- | --- |

20.

felkéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy a jövőbeni stratégiai jelentéstétel során vegyék figyelembe a vertikális és horizontális megközelítést, több figyelmet fordítva ily módon a területi változásokra és a területi kohézió célkitűzésének elérésére. A 2010-es jelentés a különböző ágazatokban elért eredmények elemzésére összpontosít, és nem vizsgálja a területi szempontokat és a funkcionális területek szintjén bekövetkező strukturális változásokat;

| 21. | úgy véli, hogy a jövőbeli tervezésre való tekintettel és a politikai tanulási folyamat ösztönzése érdekében, az Európai Bizottságnak vitát kellene kezdeményeznie a helyi és regionális önkormányzatokkal és az érdekeltekkel a hatáskörök delegálása, a szubszidiaritás, az egyszerűsítés, a jogosultság és az új értékelési mutatók kérdéseiről, lehetőleg internetalapú interaktív kommunikációs eszközök segítségével; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a jövőbeli tervezésre való tekintettel és a politikai tanulási folyamat ösztönzése érdekében, az Európai Bizottságnak vitát kellene kezdeményeznie a helyi és regionális önkormányzatokkal és az érdekeltekkel a hatáskörök delegálása, a szubszidiaritás, az egyszerűsítés, a jogosultság és az új értékelési mutatók kérdéseiről, lehetőleg internetalapú interaktív kommunikációs eszközök segítségével;

| 22. | úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak jobb szinergiákra kell törekednie a stratégiai jelentések és az olyan egyéb jelentéstípusok között, mint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió területén elért előrelépésekről, valamint az Európa 2020 stratégia végrehajtására irányuló nemzeti reformprogramok végrehajtásáról szóló jelentések. A stratégiai jelentéseknek képet kell adniuk a politika közép- és hosszú távú általános hatásairól és teljesítményéről. A politikának stratégiaorientáltnak kell lennie ahhoz, hogy fel lehessen mérni az Unió-szerte végrehajtott programok hozzáadott értékét és alkalmazási körét, valamint azt, hogy mennyire vannak összhangban más uniós stratégiákkal és a nemzeti stratégiákkal és programokkal; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak jobb szinergiákra kell törekednie a stratégiai jelentések és az olyan egyéb jelentéstípusok között, mint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió területén elért előrelépésekről, valamint az Európa 2020 stratégia végrehajtására irányuló nemzeti reformprogramok végrehajtásáról szóló jelentések. A stratégiai jelentéseknek képet kell adniuk a politika közép- és hosszú távú általános hatásairól és teljesítményéről. A politikának stratégiaorientáltnak kell lennie ahhoz, hogy fel lehessen mérni az Unió-szerte végrehajtott programok hozzáadott értékét és alkalmazási körét, valamint azt, hogy mennyire vannak összhangban más uniós stratégiákkal és a nemzeti stratégiákkal és programokkal;

| 23. | úgy ítéli meg, hogy a jelentéstételnek nem szabadna egy hétéves programozási időszakra korlátozódnia; folyamatos és dinamikus gyakorlatnak kell lennie annak érdekében, hogy lehetővé váljon a politika hosszú távú eredményeinek és a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi helyzet ezekből következő, területi szintű javulásainak mélyreható értékelése. A stratégiai jelentésnek fejlesztésre kell ösztönöznie, és kézzelfogható ajánlásokat kell tartalmaznia, amelyek segítik a fejlesztést és nem növelik tovább az adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

23.

úgy ítéli meg, hogy a jelentéstételnek nem szabadna egy hétéves programozási időszakra korlátozódnia; folyamatos és dinamikus gyakorlatnak kell lennie annak érdekében, hogy lehetővé váljon a politika hosszú távú eredményeinek és a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi helyzet ezekből következő, területi szintű javulásainak mélyreható értékelése. A stratégiai jelentésnek fejlesztésre kell ösztönöznie, és kézzelfogható ajánlásokat kell tartalmaznia, amelyek segítik a fejlesztést és nem növelik tovább az adminisztratív terheket;

| 24. | az egységes információs és ellenőrzési elv (SISA) alkalmazását ajánlja, amely konkrét megoldást jelent az adminisztratív terhek csökkentésére mind a vállalkozások, mind a kormányzatok számára; (2) |
| --- | --- |

24.

az egységes információs és ellenőrzési elv (SISA) alkalmazását ajánlja, amely konkrét megoldást jelent az adminisztratív terhek csökkentésére mind a vállalkozások, mind a kormányzatok számára; (2)

| 25. | határozottan ajánlja, hogy a tagállamok és az Európai Bizottság vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat az operatív programokról szóló tárgyalásokba, és teremtsék meg a partnerségi elv hatékony alkalmazásának feltételeit. A helyi önkormányzatokkal nemzeti és európai szinten folytatott párbeszédnek a 2014-től érvényes többéves programokról folytatandó jövőbeni tárgyalások során nagyobb szerepet kell szánni. Nagyobb figyelmet kell fordítani a feladatok kiosztására, az adminisztratív kapacitásra és a források felhasználását gátló nemzeti, regionális és helyi szintű akadályokra, elkerülve a feladatok nemzeti szintű centralizálását. Az olyan érvek, hogy a helyi és regionális intézmények nem rendelkeznek elég szakértelemmel, elfogadhatatlanok, és nem akadályozhatják a kohéziós politika decentralizációját; |
| --- | --- |

25.

határozottan ajánlja, hogy a tagállamok és az Európai Bizottság vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat az operatív programokról szóló tárgyalásokba, és teremtsék meg a partnerségi elv hatékony alkalmazásának feltételeit. A helyi önkormányzatokkal nemzeti és európai szinten folytatott párbeszédnek a 2014-től érvényes többéves programokról folytatandó jövőbeni tárgyalások során nagyobb szerepet kell szánni. Nagyobb figyelmet kell fordítani a feladatok kiosztására, az adminisztratív kapacitásra és a források felhasználását gátló nemzeti, regionális és helyi szintű akadályokra, elkerülve a feladatok nemzeti szintű centralizálását. Az olyan érvek, hogy a helyi és regionális intézmények nem rendelkeznek elég szakértelemmel, elfogadhatatlanok, és nem akadályozhatják a kohéziós politika decentralizációját;

| 26. | úgy véli, hogy a régiók, a nemzeti hatóságok és az Európai Bizottság közötti háromoldalú megállapodások megoldást jelenthetnek, növelve a politika iránti politikai felelősségvállalást és elkötelezettséget; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a régiók, a nemzeti hatóságok és az Európai Bizottság közötti háromoldalú megállapodások megoldást jelenthetnek, növelve a politika iránti politikai felelősségvállalást és elkötelezettséget;

| 27. | azt ajánlja, hogy a kohéziós politika megvalósításában eredményalapú mechanizmusokat, az értékeléshez és a teljesítményméréshez pedig közösen elfogadott mutatókat alkalmazzanak, így biztosítva a kölcsönös elszámoltathatóságot a politika végrehajtásában; |
| --- | --- |

27.

azt ajánlja, hogy a kohéziós politika megvalósításában eredményalapú mechanizmusokat, az értékeléshez és a teljesítményméréshez pedig közösen elfogadott mutatókat alkalmazzanak, így biztosítva a kölcsönös elszámoltathatóságot a politika végrehajtásában;

| 28. | az Európai Bizottság tanácsadó szerepének erősítése és a különösen az ellenőrzésekkel és a vizsgálatokkal kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentése érdekében kéri a kohéziós politika tervezésének, nyomon követésének és értékelésének racionalizálását. Fontos volna, hogy az Európai Bizottság szolgálataihoz szaktanácsért lehessen fordulni az ágazati és területfejlesztés kérdéseiben, és ez a lehetőség az egész programozási ciklus: az előkészítés, a tárgyalás és a végrehajtás alatt a tagállamok, a régiók és a helyi önkormányzatok rendelkezésére kell hogy álljon; |
| --- | --- |

28.

az Európai Bizottság tanácsadó szerepének erősítése és a különösen az ellenőrzésekkel és a vizsgálatokkal kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentése érdekében kéri a kohéziós politika tervezésének, nyomon követésének és értékelésének racionalizálását. Fontos volna, hogy az Európai Bizottság szolgálataihoz szaktanácsért lehessen fordulni az ágazati és területfejlesztés kérdéseiben, és ez a lehetőség az egész programozási ciklus: az előkészítés, a tárgyalás és a végrehajtás alatt a tagállamok, a régiók és a helyi önkormányzatok rendelkezésére kell hogy álljon;

| 29. | azt ajánlja, hogy a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok által biztosított társfinanszírozás forrásainak elkülönítését már az operatív programok elfogadásának korai szakaszaiban kezdjék meg; ezt akár az operatív programok jóváhagyásának feltételéül is lehetne szabni; |
| --- | --- |

29.

azt ajánlja, hogy a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok által biztosított társfinanszírozás forrásainak elkülönítését már az operatív programok elfogadásának korai szakaszaiban kezdjék meg; ezt akár az operatív programok jóváhagyásának feltételéül is lehetne szabni;

| 30. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy világosabban határozza meg az ellenőrzési rendszerek és vizsgálati eljárások követelményeit, és ezzel kapcsolatban szorosabban működjön együtt az irányító hatóságokkal, különösen az operatív programok feltételeinek meghatározása során; |
| --- | --- |

30.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy világosabban határozza meg az ellenőrzési rendszerek és vizsgálati eljárások követelményeit, és ezzel kapcsolatban szorosabban működjön együtt az irányító hatóságokkal, különösen az operatív programok feltételeinek meghatározása során;

| 31. | megjegyzi, hogy az N+2-es szabály különösen nagy problémát okoz a programozási időszak első évében, mivel az operatív programok jóváhagyása, a projektpályázatok meghirdetése, az értékelés stb. későn történik, és kéri, hogy a programozási időszak első felében mind a 27 tagállam esetében az N+3-as szabályt alkalmazzák; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi, hogy az N+2-es szabály különösen nagy problémát okoz a programozási időszak első évében, mivel az operatív programok jóváhagyása, a projektpályázatok meghirdetése, az értékelés stb. későn történik, és kéri, hogy a programozási időszak első felében mind a 27 tagállam esetében az N+3-as szabályt alkalmazzák;

| 32. | több támogatást kér a technikai támogatási operatív programok oldaláról azoknak a projekteknek a fejlesztéséhez és irányításához, amelyek gyenge adminisztratív és technikai kapacitással rendelkeznek. Emellett a JASPERS-hez vagy az ELENA-hoz hasonló nagyszabású projektek előkészítésének támogatására koncentráló eszközök vagy bármely más, már létező hasonló mechanizmus üdvözlendő; |
| --- | --- |

32.

több támogatást kér a technikai támogatási operatív programok oldaláról azoknak a projekteknek a fejlesztéséhez és irányításához, amelyek gyenge adminisztratív és technikai kapacitással rendelkeznek. Emellett a JASPERS-hez vagy az ELENA-hoz hasonló nagyszabású projektek előkészítésének támogatására koncentráló eszközök vagy bármely más, már létező hasonló mechanizmus üdvözlendő;

| 33. | úgy véli, hogy a strukturális alapok az Unió területi fellépéseinek szerves részét képező eszközök kell hogy legyenek, szilárd alapot adva az ágazatspecifikus politikáknak. Az Európai Szociális Alapból származó támogatásoknak továbbra is a kohéziós politika részét kell képezniük. Emellett a problémák (pl. összehangolatlan beruházási menetrendek, elhatárolás, eltérő finanszírozási követelmények) elkerülése és az integrált területfejlesztés előmozdítása érdekében a vidékfejlesztési alapot jobban össze kell hangolni a többi strukturális eszközzel; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a strukturális alapok az Unió területi fellépéseinek szerves részét képező eszközök kell hogy legyenek, szilárd alapot adva az ágazatspecifikus politikáknak. Az Európai Szociális Alapból származó támogatásoknak továbbra is a kohéziós politika részét kell képezniük. Emellett a problémák (pl. összehangolatlan beruházási menetrendek, elhatárolás, eltérő finanszírozási követelmények) elkerülése és az integrált területfejlesztés előmozdítása érdekében a vidékfejlesztési alapot jobban össze kell hangolni a többi strukturális eszközzel;

Egyszerűsítés

| 34. | arra bátorítja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy értékeljék a 2008-ban és 2009-ben elfogadott és a tagállamok által végrehajtott egyszerűsítési intézkedések révén elért eredményeket, különös figyelmet fordítva arra, hogy az intézkedések költségvonzata és a befektetett energia arányos-e az eredményekkel. Emellett még mindig szükség van olyan további intézkedésekre, amelyek minden szinten jelentősen hozzájárulhatnak a kohéziós politikával kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentésének átfogó célkitűzéséhez; |
| --- | --- |

34.

arra bátorítja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy értékeljék a 2008-ban és 2009-ben elfogadott és a tagállamok által végrehajtott egyszerűsítési intézkedések révén elért eredményeket, különös figyelmet fordítva arra, hogy az intézkedések költségvonzata és a befektetett energia arányos-e az eredményekkel. Emellett még mindig szükség van olyan további intézkedésekre, amelyek minden szinten jelentősen hozzájárulhatnak a kohéziós politikával kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentésének átfogó célkitűzéséhez;

| 35. | a vizsgálati és az ellenőrzési tevékenységek közötti jobb egyensúly elérése érdekében kéri az arányosság elvének alkalmazását. A jól megtervezett, világos, egyszerűen értelmezhető és alkalmazható szabályok és jogszabályok jelentősen csökkenthetik a hibák kockázatát, és hatékonyabbak lehetnek az olyan intézkedéseknél, mint például az ellenőrzések és vizsgálatok számának növelése; |
| --- | --- |

35.

a vizsgálati és az ellenőrzési tevékenységek közötti jobb egyensúly elérése érdekében kéri az arányosság elvének alkalmazását. A jól megtervezett, világos, egyszerűen értelmezhető és alkalmazható szabályok és jogszabályok jelentősen csökkenthetik a hibák kockázatát, és hatékonyabbak lehetnek az olyan intézkedéseknél, mint például az ellenőrzések és vizsgálatok számának növelése;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az irányítási és ellenőrzési eljárásoknak arányosnak kell lenniük a projektek méretével, mivel a jelenlegi körülmények között a kisebb intézményeknek és kis helyi önkormányzatoknak nagy nehézséget okoz a projektek végrehajtása. A következő programozási időszakban külön rendelkezéseket kell előírni a kis összegű uniós támogatások számára; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az irányítási és ellenőrzési eljárásoknak arányosnak kell lenniük a projektek méretével, mivel a jelenlegi körülmények között a kisebb intézményeknek és kis helyi önkormányzatoknak nagy nehézséget okoz a projektek végrehajtása. A következő programozási időszakban külön rendelkezéseket kell előírni a kis összegű uniós támogatások számára;

| 37. | hangsúlyozza, hogy egyszerűsíteni kell az európai jogszabályokat és vizsgálati eljárásokat, hogy azonnali és egységes megoldást lehessen találni a strukturális alapokról szóló rendelet értelmezésével kapcsolatos kérdésekre, és a válaszokat lehetőleg internetes platformok segítségével nyilvánosságra lehessen hozni; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy egyszerűsíteni kell az európai jogszabályokat és vizsgálati eljárásokat, hogy azonnali és egységes megoldást lehessen találni a strukturális alapokról szóló rendelet értelmezésével kapcsolatos kérdésekre, és a válaszokat lehetőleg internetes platformok segítségével nyilvánosságra lehessen hozni;

| 38. | annak ismeretében, hogy a túl sok adminisztratív szabály ahelyett, hogy csökkentené, növeli a hibalehetőségeket, egyszerű, átlátható és eredményes nyomonkövetési eljárásokat kér, és különösen azt, hogy az ellenőrzési eljárásban alkalmazzák az arányosság elvét. A lehetséges egyszerűsítést szem előtt tartva több időt kell szentelni a hibalehetőségek meghatározásának és azonosításának is; |
| --- | --- |

38.

annak ismeretében, hogy a túl sok adminisztratív szabály ahelyett, hogy csökkentené, növeli a hibalehetőségeket, egyszerű, átlátható és eredményes nyomonkövetési eljárásokat kér, és különösen azt, hogy az ellenőrzési eljárásban alkalmazzák az arányosság elvét. A lehetséges egyszerűsítést szem előtt tartva több időt kell szentelni a hibalehetőségek meghatározásának és azonosításának is;

| 39. | megismétli, hogy az uniós közbeszerzés jogi kerete olyan bonyolult eljárásokat tartalmaz, amelyek késleltetik a projektek végrehajtását, ezért arra biztatja az uniós intézményeket, hogy fontolják meg a vonatkozó közösségi joganyag felülvizsgálatát. Így biztosítani lehetne egyrészt az általános érdekű szolgáltatások tekintetében a helyi és regionális önkormányzás elveinek tiszteletben tartását, amint azt az e joganyag túlnyomó részénél később hatályba lépő Lisszaboni Szerződés is rögzíti, másrészt pedig a joganyag jobb érthetőségét, mivel az Európai Unió Bíróságának összetett joggyakorlata ad hoc módon szüntetett meg bizonyos jogalkotási hiányosságokat; |
| --- | --- |

39.

megismétli, hogy az uniós közbeszerzés jogi kerete olyan bonyolult eljárásokat tartalmaz, amelyek késleltetik a projektek végrehajtását, ezért arra biztatja az uniós intézményeket, hogy fontolják meg a vonatkozó közösségi joganyag felülvizsgálatát. Így biztosítani lehetne egyrészt az általános érdekű szolgáltatások tekintetében a helyi és regionális önkormányzás elveinek tiszteletben tartását, amint azt az e joganyag túlnyomó részénél később hatályba lépő Lisszaboni Szerződés is rögzíti, másrészt pedig a joganyag jobb érthetőségét, mivel az Európai Unió Bíróságának összetett joggyakorlata ad hoc módon szüntetett meg bizonyos jogalkotási hiányosságokat;

| 40. | egyetért azzal a számos helyi és regionális önkormányzat által kifejtett nézettel, hogy az általános rendelet 55. cikkének alkalmazása jelentős adminisztratív terhekkel jár, hátráltatja a gazdaságilag fenntartható projekteket, és nem támogatja a köz-magán társulások létrehozását. Ezért az RB azt ajánlja, hogy ezt a cikket valamennyi szolgáltatás helyett csak a nagyszabású projektekre alkalmazzák. Ezenkívül úgy véli, hogy a kisvállalkozások és az ESZA-projektek terheinek csökkentése érdekében az általános rendelet 57. cikkének nem szabadna vonatkoznia az innovációs projektekre; |
| --- | --- |

40.

egyetért azzal a számos helyi és regionális önkormányzat által kifejtett nézettel, hogy az általános rendelet 55. cikkének alkalmazása jelentős adminisztratív terhekkel jár, hátráltatja a gazdaságilag fenntartható projekteket, és nem támogatja a köz-magán társulások létrehozását. Ezért az RB azt ajánlja, hogy ezt a cikket valamennyi szolgáltatás helyett csak a nagyszabású projektekre alkalmazzák. Ezenkívül úgy véli, hogy a kisvállalkozások és az ESZA-projektek terheinek csökkentése érdekében az általános rendelet 57. cikkének nem szabadna vonatkoznia az innovációs projektekre;

A politikai tanulás folyamata

| 41. | arra bátorítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a stratégiai jelentéseket a szakpolitika fejlesztéséhez értékes információforrásként használják fel, és merítsenek a helyi és regionális önkormányzatok által tett fejlesztési javaslatokból is; |
| --- | --- |

41.

arra bátorítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a stratégiai jelentéseket a szakpolitika fejlesztéséhez értékes információforrásként használják fel, és merítsenek a helyi és regionális önkormányzatok által tett fejlesztési javaslatokból is;

| 42. | különösen üdvözli a projektek tagállamokbeli végrehajtásáról szóló jelentéstételt, valamint az iránymutatások és témák szerinti összehasonlító elemzést, és arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy részletesebben dolgozzon ki egy teljesítményértékelési eljárást a szakpolitika megismerése és a nemzeti jelentésekben leírt helyes gyakorlatok előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

42.

különösen üdvözli a projektek tagállamokbeli végrehajtásáról szóló jelentéstételt, valamint az iránymutatások és témák szerinti összehasonlító elemzést, és arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy részletesebben dolgozzon ki egy teljesítményértékelési eljárást a szakpolitika megismerése és a nemzeti jelentésekben leírt helyes gyakorlatok előmozdítása érdekében;

| 43. | meggyőződése, hogy a stratégiai jelentések képezik az alaposabb szakértői értékelések kialakításának alapját. A közlemény sajnos nem fejti ki, hogy milyen mechanizmusok és módszerek alkalmazhatók az ilyen szakértői értékeléshez, a helyes gyakorlatok cseréjéhez és a szakpolitika fejlesztéséhez, és az Európai Bizottság szolgálatainak a következő, 2012-ben esedékes stratégiai jelentésig alaposabban körül kellene járniuk a témát; |
| --- | --- |

43.

meggyőződése, hogy a stratégiai jelentések képezik az alaposabb szakértői értékelések kialakításának alapját. A közlemény sajnos nem fejti ki, hogy milyen mechanizmusok és módszerek alkalmazhatók az ilyen szakértői értékeléshez, a helyes gyakorlatok cseréjéhez és a szakpolitika fejlesztéséhez, és az Európai Bizottság szolgálatainak a következő, 2012-ben esedékes stratégiai jelentésig alaposabban körül kellene járniuk a témát;

| 44. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a helyes és megfelelő megoldások megtalálása érdekében ösztönözze a különböző tagállamokban működő hatóságok közti cseréket és együttműködést. Az új irányítási, ellenőrzési és vizsgálati rendszerek bevezetése néha a nemzeti jogszabályok jelentős módosítását kívánja meg; |
| --- | --- |

44.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a helyes és megfelelő megoldások megtalálása érdekében ösztönözze a különböző tagállamokban működő hatóságok közti cseréket és együttműködést. Az új irányítási, ellenőrzési és vizsgálati rendszerek bevezetése néha a nemzeti jogszabályok jelentős módosítását kívánja meg;

| 45. | meggyőződése, hogy a területi helyzetet és a projektek végrehajtásának akadályait leginkább ismerő helyi és regionális önkormányzatokkal történő együttműködés a legjobb módszer a politika hatékonyságának és irányításának javítása, a jobb elszámoltathatóság, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra irányuló közös intézkedések meghatározása szempontjából; |
| --- | --- |

45.

meggyőződése, hogy a területi helyzetet és a projektek végrehajtásának akadályait leginkább ismerő helyi és regionális önkormányzatokkal történő együttműködés a legjobb módszer a politika hatékonyságának és irányításának javítása, a jobb elszámoltathatóság, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra irányuló közös intézkedések meghatározása szempontjából;

| 46. | megjegyzi, hogy egyes irányító és ellenőrző hatóságoknak korlátozott tapasztalatuk van a helyi szintű projektvégrehajtás területén, és a projektfejlesztők némelyike is kevés tapasztalattal rendelkezik az operatív programok adminisztrációja terén. Ilyen esetekben szakmai támogatást lehetne igénybe venni, lehetővé téve, hogy a szereplők e két kategóriája jobban együtt tudjon működni a kohéziós politika sikeres végrehajtása érdekében. A szakmai támogatásnak rugalmasabbnak kell lennie, és az érdekelteket kell szolgálnia; a közösségi eszközökkel azonban elsősorban a végső kedvezményezetteket kell támogatni, a lehető legnagyobb mértékben; |
| --- | --- |

46.

megjegyzi, hogy egyes irányító és ellenőrző hatóságoknak korlátozott tapasztalatuk van a helyi szintű projektvégrehajtás területén, és a projektfejlesztők némelyike is kevés tapasztalattal rendelkezik az operatív programok adminisztrációja terén. Ilyen esetekben szakmai támogatást lehetne igénybe venni, lehetővé téve, hogy a szereplők e két kategóriája jobban együtt tudjon működni a kohéziós politika sikeres végrehajtása érdekében. A szakmai támogatásnak rugalmasabbnak kell lennie, és az érdekelteket kell szolgálnia; a közösségi eszközökkel azonban elsősorban a végső kedvezményezetteket kell támogatni, a lehető legnagyobb mértékben;

| 47. | úgy véli, hogy az irányító hatóságoknak meríteniük kellene a projektek kivitelezőinek kiválasztására és szerződtetésére a tagállamokban alkalmazott különböző gyakorlatokból, és tanulniuk kellene egymástól. A projektek zökkenőmentes végrehajtásának lehetővé tétele érdekében az értékelés és a szerződéses formaságok tekintetében jobb elszámoltathatóságra kell törekedniük, valamint az ésszerű határidők betartására. A kiválasztási folyamatban bekövetkező nagyobb késések egyrészt pénzügyileg (az eurózónán kívüli tagállamokban az átváltási árfolyamok változása miatt), másrészt technikailag (a közmunkák esetében, ahol a csúszások a közszolgáltatások megszakításával járnak) komoly következményekkel járnak a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából. Az értékelési, kiválasztási és szerződtetési gyakorlatok teljesítményértékelését az irányító hatóságok a stratégiai jelentésekben végezhetik el; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy az irányító hatóságoknak meríteniük kellene a projektek kivitelezőinek kiválasztására és szerződtetésére a tagállamokban alkalmazott különböző gyakorlatokból, és tanulniuk kellene egymástól. A projektek zökkenőmentes végrehajtásának lehetővé tétele érdekében az értékelés és a szerződéses formaságok tekintetében jobb elszámoltathatóságra kell törekedniük, valamint az ésszerű határidők betartására. A kiválasztási folyamatban bekövetkező nagyobb késések egyrészt pénzügyileg (az eurózónán kívüli tagállamokban az átváltási árfolyamok változása miatt), másrészt technikailag (a közmunkák esetében, ahol a csúszások a közszolgáltatások megszakításával járnak) komoly következményekkel járnak a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából. Az értékelési, kiválasztási és szerződtetési gyakorlatok teljesítményértékelését az irányító hatóságok a stratégiai jelentésekben végezhetik el;

| 48. | megítélése szerint az Európai Bizottság ösztönözni tudná a teljesítmény és a módszerek összehasonlító értékelését a tagállamok és az e feladattal megbízott szakértők között, és fel tudná mérni az erősségeket, a gyengeségeket, a lehetőségeket és a veszélyeket, a tanulás és a folyamatos fejlődés elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

48.

megítélése szerint az Európai Bizottság ösztönözni tudná a teljesítmény és a módszerek összehasonlító értékelését a tagállamok és az e feladattal megbízott szakértők között, és fel tudná mérni az erősségeket, a gyengeségeket, a lehetőségeket és a veszélyeket, a tanulás és a folyamatos fejlődés elősegítése érdekében;

... és az RB szerepe a politikafejlesztésben

| 49. | véleményeivel gondoskodnia kell arról, hogy a kohéziós politika végrehajtása során alkalmazzák a partnerség elvét: ösztönöznie kell a stratégiai politikai tapasztalatokból való tanulást, rá kell mutatnia azokra a helyes gyakorlatokra, ahol a helyi és regionális önkormányzatok bevonása elősegítette az operatív programok végrehajtását, és szóvá kell tennie azokat az eseteket, amikor az önkormányzatokat nem vonták be kellőképpen; |
| --- | --- |

49.

véleményeivel gondoskodnia kell arról, hogy a kohéziós politika végrehajtása során alkalmazzák a partnerség elvét: ösztönöznie kell a stratégiai politikai tapasztalatokból való tanulást, rá kell mutatnia azokra a helyes gyakorlatokra, ahol a helyi és regionális önkormányzatok bevonása elősegítette az operatív programok végrehajtását, és szóvá kell tennie azokat az eseteket, amikor az önkormányzatokat nem vonták be kellőképpen;

| 50. | a fórumokon és konferenciákon különösen hangsúlyoznia kell a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalatait és szakértelmét, és ezt az uniós döntéshozók körében is meg kell tennie. Továbbá elő kell mozdítania kísérleti kezdeményezéseket, és támogatnia kell azokat a helyi önkormányzatokat, amelyek kisebb intézményi kapacitással rendelkeznek és alacsonyabb a hálózatépítési hajlandóságuk; |
| --- | --- |

50.

a fórumokon és konferenciákon különösen hangsúlyoznia kell a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalatait és szakértelmét, és ezt az uniós döntéshozók körében is meg kell tennie. Továbbá elő kell mozdítania kísérleti kezdeményezéseket, és támogatnia kell azokat a helyi önkormányzatokat, amelyek kisebb intézményi kapacitással rendelkeznek és alacsonyabb a hálózatépítési hajlandóságuk;

A helyi és regionális önkormányzatok és szövetségeik bevonása

| 51. | nagyra értékeli a helyi és regionális önkormányzatok által az EU többéves pénzügyi keretének kezelésében elért pozitív eredményeket, melynek alapjául az Unió közös prioritásait és területfejlesztési stratégiáit vették, és a fejlesztési – többek között az integrált városfejlesztési – koncepciók további feltárására ösztönöz, mivel ezek hatékonyan segítik az operatív programok végrehajtását; |
| --- | --- |

51.

nagyra értékeli a helyi és regionális önkormányzatok által az EU többéves pénzügyi keretének kezelésében elért pozitív eredményeket, melynek alapjául az Unió közös prioritásait és területfejlesztési stratégiáit vették, és a fejlesztési – többek között az integrált városfejlesztési – koncepciók további feltárására ösztönöz, mivel ezek hatékonyan segítik az operatív programok végrehajtását;

| 52. | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak nagyobb szerepet kellene játszaniuk, és hogy az irányító hatóságoknak partnerként, nem pedig ajánlattevő szervezetként kellene kezelniük őket. Ezenkívül a projektfejlesztők és az irányító hatóságok közti párbeszédet képzések, éves fórumok stb. révén meg kellene erősíteni. Továbbá a kedvezményezettek és az irányító hatóságok közti közvetlen kapcsolattartás elősegítése érdekében nagyobb átláthatóság szükséges pl. azzal kapcsolatban, hogy az irányító hatóságon belül kinek mi a feladata; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak nagyobb szerepet kellene játszaniuk, és hogy az irányító hatóságoknak partnerként, nem pedig ajánlattevő szervezetként kellene kezelniük őket. Ezenkívül a projektfejlesztők és az irányító hatóságok közti párbeszédet képzések, éves fórumok stb. révén meg kellene erősíteni. Továbbá a kedvezményezettek és az irányító hatóságok közti közvetlen kapcsolattartás elősegítése érdekében nagyobb átláthatóság szükséges pl. azzal kapcsolatban, hogy az irányító hatóságon belül kinek mi a feladata;

| 53. | hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően a lehető legtöbb esetben a régióknak kellene betölteniük az irányító hatóság szerepét, mert ők ismerik jobban a helyi és regionális fejlesztési szükségleteket. Ezenkívül helyi és regionális önkormányzati csoportosulásokat is ösztönözni kellene az operatív programok egyes részeinek végrehajtására; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően a lehető legtöbb esetben a régióknak kellene betölteniük az irányító hatóság szerepét, mert ők ismerik jobban a helyi és regionális fejlesztési szükségleteket. Ezenkívül helyi és regionális önkormányzati csoportosulásokat is ösztönözni kellene az operatív programok egyes részeinek végrehajtására;

| 54. | kéri a partnerségi elv fogalmának részletes meghatározását. A helyi és regionális önkormányzatoknak mindig főszerepet kell játszaniuk a végrehajtási mechanizmusban. A partnerség elvét meg kell szilárdítani, és el kell kerülni, hogy a különböző szervezetek kibújjanak a felelősség alól; |
| --- | --- |

54.

kéri a partnerségi elv fogalmának részletes meghatározását. A helyi és regionális önkormányzatoknak mindig főszerepet kell játszaniuk a végrehajtási mechanizmusban. A partnerség elvét meg kell szilárdítani, és el kell kerülni, hogy a különböző szervezetek kibújjanak a felelősség alól;

| 55. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok hatékonyan kombinálják a különféle uniós prioritásokat, és beépítik őket saját politikáikba. Ezért az uniós kohéziós politika hatását közép- és hosszú távon kvalitatív és kvantitatív eredménymutatókkal kell mérni, figyelembe véve a helyi viszonyokat is; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok hatékonyan kombinálják a különféle uniós prioritásokat, és beépítik őket saját politikáikba. Ezért az uniós kohéziós politika hatását közép- és hosszú távon kvalitatív és kvantitatív eredménymutatókkal kell mérni, figyelembe véve a helyi viszonyokat is;

| 56. | megismétli, hogy a regionális politika révén az EU ösztönözte a helyi és regionális önkormányzatok olyan különféle szövetségeinek létrehozását, amelyek átültették a gyakorlatba a kohézió vezérelveit: az erőforrások és a tudás egyesítését, a partnerséget és az együttműködést. Ezért az uniós politikáknak ösztönözniük kell az együttműködés valamennyi (intézményesített vagy informális) formáját – vidék–város, városközi, régióközi, határokon átnyúló és transznacionális – a stratégiai területtervezést és a komplex projektek hatékony irányítását tartva szem előtt; |
| --- | --- |

56.

megismétli, hogy a regionális politika révén az EU ösztönözte a helyi és regionális önkormányzatok olyan különféle szövetségeinek létrehozását, amelyek átültették a gyakorlatba a kohézió vezérelveit: az erőforrások és a tudás egyesítését, a partnerséget és az együttműködést. Ezért az uniós politikáknak ösztönözniük kell az együttműködés valamennyi (intézményesített vagy informális) formáját – vidék–város, városközi, régióközi, határokon átnyúló és transznacionális – a stratégiai területtervezést és a komplex projektek hatékony irányítását tartva szem előtt;

| 57. | úgy véli, hogy ösztönözni kell az irányító hatóságok közötti és az Európai Bizottsággal folytatott kommunikációt, hogy eszmecsere folyjon a programok végrehajtásában felmerülő nehézségek leküzdésére tett intézkedésekről. Ezenfelül az irányító, ellenőrző és vizsgálatot végző hatóságok, valamint a források fő kedvezményezettjei, azaz a helyi és regionális önkormányzatok közötti párbeszédet már a strukturális alapokról szóló új rendeletek előkészítésének korai szakaszától fogva meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy ösztönözni kell az irányító hatóságok közötti és az Európai Bizottsággal folytatott kommunikációt, hogy eszmecsere folyjon a programok végrehajtásában felmerülő nehézségek leküzdésére tett intézkedésekről. Ezenfelül az irányító, ellenőrző és vizsgálatot végző hatóságok, valamint a források fő kedvezményezettjei, azaz a helyi és regionális önkormányzatok közötti párbeszédet már a strukturális alapokról szóló új rendeletek előkészítésének korai szakaszától fogva meg kell erősíteni;

| 58. | arra ösztönzi a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy alkalmazzák a Régiók Bizottsága többszintű kormányzásról szóló fehér könyvében található ajánlásokat annak érdekében, hogy javítsák a partnerségi elv érvényesülését a kohéziós politika alkalmazásában. Mindenképpen tovább kell vinni az európai kohéziós politika végrehajtásának decentralizációs folyamatát, és biztosítani kell, hogy az irányítási rendszer a többszintű kormányzás elve köré szerveződjön; |
| --- | --- |

58.

arra ösztönzi a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy alkalmazzák a Régiók Bizottsága többszintű kormányzásról szóló fehér könyvében található ajánlásokat annak érdekében, hogy javítsák a partnerségi elv érvényesülését a kohéziós politika alkalmazásában. Mindenképpen tovább kell vinni az európai kohéziós politika végrehajtásának decentralizációs folyamatát, és biztosítani kell, hogy az irányítási rendszer a többszintű kormányzás elve köré szerveződjön;

A projekvégrehajtás fejlesztése

| 59. | arra kéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy részesítsék előnyben a helyi és regionális fejlesztési projektek integrált megközelítését, lehetővé téve így számos finanszírozási forrás – operatív programok, nemzeti programok, illetve az egyes projektek szintjén magánforrások – együttes felhasználását; |
| --- | --- |

59.

arra kéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy részesítsék előnyben a helyi és regionális fejlesztési projektek integrált megközelítését, lehetővé téve így számos finanszírozási forrás – operatív programok, nemzeti programok, illetve az egyes projektek szintjén magánforrások – együttes felhasználását;

| 60. | azt ajánlja, hogy a strukturális alapokból finanszírozott területi projektek, illetve azok célkitűzései, tervezése és végrehajtási rendszerei jobban illeszkedjenek egymáshoz, valamint az Európai Bizottság által létrehozott 7. keretprogramhoz, illetve versenyképességi és innovációs programhoz; |
| --- | --- |

60.

azt ajánlja, hogy a strukturális alapokból finanszírozott területi projektek, illetve azok célkitűzései, tervezése és végrehajtási rendszerei jobban illeszkedjenek egymáshoz, valamint az Európai Bizottság által létrehozott 7. keretprogramhoz, illetve versenyképességi és innovációs programhoz;

| 61. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy csökkenjen a projektek végrehajtásának határidejével kapcsolatban a helyi és regionális önkormányzatokra nehezedő nyomás, fel kell gyorsítani a támogatások odaítéléséről szóló hivatalos tájékoztatással és a megállapodások irányító hatóságok általi aláírásával kapcsolatos eljárásokat. |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy csökkenjen a projektek végrehajtásának határidejével kapcsolatban a helyi és regionális önkormányzatokra nehezedő nyomás, fel kell gyorsítani a támogatások odaítéléséről szóló hivatalos tájékoztatással és a megállapodások irányító hatóságok általi aláírásával kapcsolatos eljárásokat.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 2-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

(1)  Lásd az európai kohéziós politika fellendítő hatásáról szóló RB-véleményt.

1

(2)  Hollandiában sikerrel alkalmazzák a SISA-elvet.

2

---

| 10.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/49

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A Stockholmi Program végrehajtásáról szóló cselekvési terv

2011/C 42/10

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | az uniós polgárság megvalósításáért, a szubszidiaritás elvéért, a többszintű kormányzásért és az Alapjogi Charta végrehajtásáért vállalt közös felelősségének keretében elő szeretné segíteni az élénk „alapjogi kultúrát”, |
| --- | --- |

—

az uniós polgárság megvalósításáért, a szubszidiaritás elvéért, a többszintű kormányzásért és az Alapjogi Charta végrehajtásáért vállalt közös felelősségének keretében elő szeretné segíteni az élénk „alapjogi kultúrát”,

| — | megállapítja, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak – mivel ez a szint áll legközelebb a polgárokhoz – még inkább kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy végrehajtják a politikai részvételre vonatkozó elveket, ahogy azokat a Lisszaboni Szerződés, illetve az adott nemzeti és regionális alkotmány lefektette, és ezért ösztönzi többek között annak vizsgálatát, hogy milyen átfogóbb lehetőségek vannak az uniós polgárok választási részvételére a lakóhelyükül szolgáló országban, |
| --- | --- |

—

megállapítja, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak – mivel ez a szint áll legközelebb a polgárokhoz – még inkább kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy végrehajtják a politikai részvételre vonatkozó elveket, ahogy azokat a Lisszaboni Szerződés, illetve az adott nemzeti és regionális alkotmány lefektette, és ezért ösztönzi többek között annak vizsgálatát, hogy milyen átfogóbb lehetőségek vannak az uniós polgárok választási részvételére a lakóhelyükül szolgáló országban,

| — | utal arra, hogy a stockholmi program végrehajtásakor különösen fontos a bizalomépítés, és átfogó ismereteket kell szerezni a többi tagállam jogrendszeréről, amihez a helyi és regionális önkormányzatok a városok és régiók közötti partnerségeik keretében is hozzájárulhatnak, |
| --- | --- |

—

utal arra, hogy a stockholmi program végrehajtásakor különösen fontos a bizalomépítés, és átfogó ismereteket kell szerezni a többi tagállam jogrendszeréről, amihez a helyi és regionális önkormányzatok a városok és régiók közötti partnerségeik keretében is hozzájárulhatnak,

| — | felhívja a figyelmet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak az átfogó és alapjogközpontú adatvédelem megteremtésében, és kiemelt közös felelősséget vállalnak a bűnmegelőzésben, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés megelőzését és leküzdését szolgáló igazgatásközpontú koncepciókban, |
| --- | --- |

—

felhívja a figyelmet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak az átfogó és alapjogközpontú adatvédelem megteremtésében, és kiemelt közös felelősséget vállalnak a bűnmegelőzésben, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés megelőzését és leküzdését szolgáló igazgatásközpontú koncepciókban,

| — | tekintettel a fokozódó szegénységalapú migráció szociális vetületére, ismételten hangsúlyozza, hogy szükség van egy, a régiókkal és helyi önkormányzatokkal egyeztetett, európai bevándorlási és menekültügyi politikára, amely az emberi jogok, a szolidaritás és a közös felelősség tiszteletben tartásán alapul, és ezért üdvözölné azt is, ha az Európai Parlament keretében migrációért, menekültekért és integrációért felelős európai megbízottat jelölnének ki, aki mindenekelőtt a harmadik országok állampolgárainak specifikus gondjaival foglalkozna. |
| --- | --- |

—

tekintettel a fokozódó szegénységalapú migráció szociális vetületére, ismételten hangsúlyozza, hogy szükség van egy, a régiókkal és helyi önkormányzatokkal egyeztetett, európai bevándorlási és menekültügyi politikára, amely az emberi jogok, a szolidaritás és a közös felelősség tiszteletben tartásán alapul, és ezért üdvözölné azt is, ha az Európai Parlament keretében migrációért, menekültekért és integrációért felelős európai megbízottat jelölnének ki, aki mindenekelőtt a harmadik országok állampolgárainak specifikus gondjaival foglalkozna.

| Előadó | : | Holger Poppenhäger (DE/PES), Türingia Szabad Állam igazságügyi minisztere |
| --- | --- | --- |
| Referenciaszöveg | : | A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv
  COM(2010) 171 végleges |

Előadó

:

Holger Poppenhäger (DE/PES), Türingia Szabad Állam igazságügyi minisztere

Referenciaszöveg

:

A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv

COM(2010) 171 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság a cselekvési tervvel máris átfogó menetrendet terjesztett elő a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségre irányuló stockholmi program végrehajtásához. Ez lehetővé teszi az összes érintett szereplő tervszerű és célirányos közreműködését; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság a cselekvési tervvel máris átfogó menetrendet terjesztett elő a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségre irányuló stockholmi program végrehajtásához. Ez lehetővé teszi az összes érintett szereplő tervszerű és célirányos közreműködését;

| 2. | üdvözli, hogy a cselekvési terv célja az emberközpontú Európa előmozdítása, biztosítva, hogy a polgárok teljes mértékben élhessenek jogaikkal; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy a cselekvési terv célja az emberközpontú Európa előmozdítása, biztosítva, hogy a polgárok teljes mértékben élhessenek jogaikkal;

| 3. | ismételten hangsúlyozza, hogy az alapvető jogokat és szabadságokat akkor is átfogóan tiszteletben kell tartani, ha „biztonságos Európát” építünk; |
| --- | --- |

3.

ismételten hangsúlyozza, hogy az alapvető jogokat és szabadságokat akkor is átfogóan tiszteletben kell tartani, ha „biztonságos Európát” építünk;

| 4. | utal rá, hogy a helyi és regionális önkormányzatokra már most komoly felelősség hárul e jogok gyakorlati átültetését illetően, és ezért abból indul ki, hogy a többszintű kormányzás keretében és a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett az önkormányzatokat már a jogalkotást megelőző folyamatokba átfogóan be kell vonni; |
| --- | --- |

4.

utal rá, hogy a helyi és regionális önkormányzatokra már most komoly felelősség hárul e jogok gyakorlati átültetését illetően, és ezért abból indul ki, hogy a többszintű kormányzás keretében és a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett az önkormányzatokat már a jogalkotást megelőző folyamatokba átfogóan be kell vonni;

| 5. | megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a Régiók Bizottságánál (RB) önálló adatbankot hozzanak létre, amelyben a helyi és regionális önkormányzatoknál a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos bevált gyakorlatokat gyűjtik össze; |
| --- | --- |

5.

megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a Régiók Bizottságánál (RB) önálló adatbankot hozzanak létre, amelyben a helyi és regionális önkormányzatoknál a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos bevált gyakorlatokat gyűjtik össze;

Az alapvető jogok Európája

| 6. | utal rá, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája állampolgárságtól vagy tartózkodási státusztól függetlenül elismeri az egyének alapvető jogainak és szabadságainak oszthatatlanságát, és hangsúlyozza, hogy az uniós (EU) szervek és intézmények, a tagállamok, a regionális parlamentek és kormányzatok, valamint a települési szinten választott képviselők és a helyi tisztségviselők egyik legfontosabb feladata e jogok maradéktalan tiszteletben tartása, védelme és támogatása; |
| --- | --- |

6.

utal rá, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája állampolgárságtól vagy tartózkodási státusztól függetlenül elismeri az egyének alapvető jogainak és szabadságainak oszthatatlanságát, és hangsúlyozza, hogy az uniós (EU) szervek és intézmények, a tagállamok, a regionális parlamentek és kormányzatok, valamint a települési szinten választott képviselők és a helyi tisztségviselők egyik legfontosabb feladata e jogok maradéktalan tiszteletben tartása, védelme és támogatása;

| 7. | felhívja a figyelmet arra, hogy különösen a helyi és regionális önkormányzatok és a civil szervezetek által indított kezdeményezések igen fontos szerepet játszanak a kirekesztés, a rasszizmus, az antiszemitizmus, az idegengyűlölet és a homofóbia elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

7.

felhívja a figyelmet arra, hogy különösen a helyi és regionális önkormányzatok és a civil szervezetek által indított kezdeményezések igen fontos szerepet játszanak a kirekesztés, a rasszizmus, az antiszemitizmus, az idegengyűlölet és a homofóbia elleni küzdelemben;

| 8. | a kisebbségek, valamint a segítségre szoruló csoportok és személyek hatékonyabb védelmére szólít fel; |
| --- | --- |

8.

a kisebbségek, valamint a segítségre szoruló csoportok és személyek hatékonyabb védelmére szólít fel;

| 9. | ösztönzi, hogy a régiók és települések a Charta és az európai alkotmányozási folyamatok, ezen belül főként az európai megkülönböztetésellenes előírások fényében fokozatosan vizsgálják felül hatályos jogszabályaikat, köztük alkotmányukat, valamint az új jogi aktusokat; |
| --- | --- |

9.

ösztönzi, hogy a régiók és települések a Charta és az európai alkotmányozási folyamatok, ezen belül főként az európai megkülönböztetésellenes előírások fényében fokozatosan vizsgálják felül hatályos jogszabályaikat, köztük alkotmányukat, valamint az új jogi aktusokat;

| 10. | a többszintű kormányzás keretében és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével szoros együttműködésben hozzá szeretne járulni egy élénk „alapjogi kultúrához”, és ezért arra kéri az Európai Bizottságot, tájékoztassa az RB-t is rendszeresen arról, hogy eljárási szempontból milyen módon segítette elő az alapjogok tényleges tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

10.

a többszintű kormányzás keretében és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével szoros együttműködésben hozzá szeretne járulni egy élénk „alapjogi kultúrához”, és ezért arra kéri az Európai Bizottságot, tájékoztassa az RB-t is rendszeresen arról, hogy eljárási szempontból milyen módon segítette elő az alapjogok tényleges tiszteletben tartását;

| 11. | üdvözli az Európai Bizottság, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az RB között 2009-ben elindított háromoldalú együttműködést, és ösztönzi ennek elmélyítését és bővítését; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az Európai Bizottság, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az RB között 2009-ben elindított háromoldalú együttműködést, és ösztönzi ennek elmélyítését és bővítését;

Politika a polgárok szolgálatában

| 12. | abból indul ki, hogy a széles körű szabad mozgáshoz való jog és a polgárok aktív szerepvállalása jelenti az uniós polgárság két legfontosabb tényezőjét; |
| --- | --- |

12.

abból indul ki, hogy a széles körű szabad mozgáshoz való jog és a polgárok aktív szerepvállalása jelenti az uniós polgárság két legfontosabb tényezőjét;

| 13. | megállapítja, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak – mivel ez a szint áll legközelebb a polgárokhoz – még inkább kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy végrehajtják a részvételre vonatkozó elveket, ahogy azokat az adott nemzeti és regionális alkotmány, illetve a Lisszaboni Szerződés lefektette; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak – mivel ez a szint áll legközelebb a polgárokhoz – még inkább kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy végrehajtják a részvételre vonatkozó elveket, ahogy azokat az adott nemzeti és regionális alkotmány, illetve a Lisszaboni Szerződés lefektette;

| 14. | ezért ösztönzi, hogy vizsgálják meg az uniós polgárokat illető választójog települési és európai szinten túlmenő bővítésének lehetőségét; |
| --- | --- |

14.

ezért ösztönzi, hogy vizsgálják meg az uniós polgárokat illető választójog települési és európai szinten túlmenő bővítésének lehetőségét;

| 15. | támogatja az arra irányuló törekvéseket, hogy harmadik országoknak az EU-ban jogszerűen tartózkodó állampolgárai – tartózkodásuk időtartamának függvényében – települési szinten politikai szerepet vállalhassanak; |
| --- | --- |

15.

támogatja az arra irányuló törekvéseket, hogy harmadik országoknak az EU-ban jogszerűen tartózkodó állampolgárai – tartózkodásuk időtartamának függvényében – települési szinten politikai szerepet vállalhassanak;

| 16. | osztja az Európai Parlament, az Európai Bizottság és az Európai Tanács nézetét, mely szerint a Lisszaboni Szerződésben meghatározott európai polgári kezdeményezés szintén erősíti majd az EU demokratikus legitimitását; |
| --- | --- |

16.

osztja az Európai Parlament, az Európai Bizottság és az Európai Tanács nézetét, mely szerint a Lisszaboni Szerződésben meghatározott európai polgári kezdeményezés szintén erősíti majd az EU demokratikus legitimitását;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az uniós polgárok csak akkor tudnak aktív politikai szerepet vállalni, ha széles körben hozzáférnek az információkhoz; örömmel venné, ha a tagállamok is ilyen széles körű hozzáférést biztosítanának az információhoz, és kéri az RB tagjait, hogy tegyenek lépéseket ennek érdekében; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az uniós polgárok csak akkor tudnak aktív politikai szerepet vállalni, ha széles körben hozzáférnek az információkhoz; örömmel venné, ha a tagállamok is ilyen széles körű hozzáférést biztosítanának az információhoz, és kéri az RB tagjait, hogy tegyenek lépéseket ennek érdekében;

A jog érvényesülésén alapuló európai térség – bizalomépítés

| 18. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződéssel – a polgári és büntetőjog terén tett jelentős előrelépéseknek köszönhetően – valóban kézzelfoghatóvá lehet tenni a polgárok számára a jog érvényesülésén alapuló európai térséget; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződéssel – a polgári és büntetőjog terén tett jelentős előrelépéseknek köszönhetően – valóban kézzelfoghatóvá lehet tenni a polgárok számára a jog érvényesülésén alapuló európai térséget;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a jogrendszerek kölcsönös elismerésére vonatkozó elv végrehajtásához erősíteni kell a kölcsönös bizalmat – többek között minimumnormák bevezetése révén; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a jogrendszerek kölcsönös elismerésére vonatkozó elv végrehajtásához erősíteni kell a kölcsönös bizalmat – többek között minimumnormák bevezetése révén;

| 20. | úgy véli, hogy ezt elősegítik – és ezért fokozottan támogatandóak – a bírákra, ügyészekre és egyéb igazságügyi dolgozókra irányuló csereprogramok, mindenekelőtt az európai igazságügyi hálózat keretében, de a városok és régiók közötti partnerségekre támaszkodva is; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy ezt elősegítik – és ezért fokozottan támogatandóak – a bírákra, ügyészekre és egyéb igazságügyi dolgozókra irányuló csereprogramok, mindenekelőtt az európai igazságügyi hálózat keretében, de a városok és régiók közötti partnerségekre támaszkodva is;

| 21. | az európai jogkultúra továbbfejlesztése érdekében az intenzív tapasztalatcserét is ösztönzi az alternatív büntetőjogi szankciótípusokkal, a már alkalmazott modellekkel – például az alternatív vitarendezéssel (Alternative Dispute Resolution, ADR) – és a különféle jogászképzési és jogász-továbbképzési rendszerekkel kapcsolatos tapasztalatokat illetően; |
| --- | --- |

21.

az európai jogkultúra továbbfejlesztése érdekében az intenzív tapasztalatcserét is ösztönzi az alternatív büntetőjogi szankciótípusokkal, a már alkalmazott modellekkel – például az alternatív vitarendezéssel (Alternative Dispute Resolution, ADR) – és a különféle jogászképzési és jogász-továbbképzési rendszerekkel kapcsolatos tapasztalatokat illetően;

| 22. | úgy véli, hogy a „közös referenciakeret” módszere nagymértékben elősegítené a jogszabályok európaizálódását és hatékonyabb végrehajtását; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a „közös referenciakeret” módszere nagymértékben elősegítené a jogszabályok európaizálódását és hatékonyabb végrehajtását;

| 23. | felhívja a figyelmet arra, hogy a jövőben a jogalkotás során alapjogi szempontú hatáselemzést kell végezni, és ezen túlmenően a régiókra gyakorolt pénzügyi, gazdasági és társadalmi hatásokat is tekintetbe kell venni; |
| --- | --- |

23.

felhívja a figyelmet arra, hogy a jövőben a jogalkotás során alapjogi szempontú hatáselemzést kell végezni, és ezen túlmenően a régiókra gyakorolt pénzügyi, gazdasági és társadalmi hatásokat is tekintetbe kell venni;

A szabad és biztonságos Európa szavatolása

| 24. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok kiemelten felelősek a területükön élők biztonságáért és az emberi méltóságon, szabadságon, egyenlőségen és szolidaritáson alapuló európai jogi kultúrának – mint a rasszizmus és az idegengyűlölet megelőzése legfontosabb eszközének – fejlesztéséért; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok kiemelten felelősek a területükön élők biztonságáért és az emberi méltóságon, szabadságon, egyenlőségen és szolidaritáson alapuló európai jogi kultúrának – mint a rasszizmus és az idegengyűlölet megelőzése legfontosabb eszközének – fejlesztéséért;

| 25. | kiemeli a gyülekezési szabadságnak az Alapjogi Chartában is elismert központi jelentőségét a demokratikus közösség szempontjából, ugyanakkor aggodalmát fejezi ki ezen alapjognak idegengyűlölő, rasszista és szélsőséges célokra történő felhasználása miatt; |
| --- | --- |

25.

kiemeli a gyülekezési szabadságnak az Alapjogi Chartában is elismert központi jelentőségét a demokratikus közösség szempontjából, ugyanakkor aggodalmát fejezi ki ezen alapjognak idegengyűlölő, rasszista és szélsőséges célokra történő felhasználása miatt;

| 26. | ezért sürgősen szükségesnek tartja az illetékes hivatalok közötti adminisztratív együttműködés és a bevált gyakorlatokra vonatkozó információcsere fokozását és javítását a szabad szellemű gyülekezési jog biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

ezért sürgősen szükségesnek tartja az illetékes hivatalok közötti adminisztratív együttműködés és a bevált gyakorlatokra vonatkozó információcsere fokozását és javítását a szabad szellemű gyülekezési jog biztosítása érdekében;

| 27. | üdvözli az erőszakos hajlamra és radikalizálódásra vonatkozó cselekvési terv bejelentett végrehajtását, és ösztönzi annak vizsgálatát, hogy nem lehetne-e egész Európára érvényes minimumnormákat bevezetni a politikai szempontból szélsőséges cselekedetek büntetőjogi szankcionálását illetően; |
| --- | --- |

27.

üdvözli az erőszakos hajlamra és radikalizálódásra vonatkozó cselekvési terv bejelentett végrehajtását, és ösztönzi annak vizsgálatát, hogy nem lehetne-e egész Európára érvényes minimumnormákat bevezetni a politikai szempontból szélsőséges cselekedetek büntetőjogi szankcionálását illetően;

| 28. | üdvözli a korrupció leküzdését szolgáló tagállami intézkedések cselekvési tervben bejelentett értékelését, és utal arra, hogy ehhez megelőzésen alapuló igazgatási kultúrára és az igazgatási folyamatok nagymértékű átláthatóságára van szükség; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a korrupció leküzdését szolgáló tagállami intézkedések cselekvési tervben bejelentett értékelését, és utal arra, hogy ehhez megelőzésen alapuló igazgatási kultúrára és az igazgatási folyamatok nagymértékű átláthatóságára van szükség;

| 29. | az európai adatvédelmi biztoshoz hasonlóan hangsúlyozza, hogy a globális információs társadalomban kiemelt jelentősége van a magánélet védelmének. Ezért elengedhetetlen az adatvédelemhez való alapjog következetes alkalmazása – a bűnüldözés, a bűnmegelőzés és a nemzetközi kapcsolatok terén is; |
| --- | --- |

29.

az európai adatvédelmi biztoshoz hasonlóan hangsúlyozza, hogy a globális információs társadalomban kiemelt jelentősége van a magánélet védelmének. Ezért elengedhetetlen az adatvédelemhez való alapjog következetes alkalmazása – a bűnüldözés, a bűnmegelőzés és a nemzetközi kapcsolatok terén is;

| 30. | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat – mivel sok tapasztalattal rendelkeznek – folyamatosan és már korai szakaszban be kell vonni az adatvédelem továbbfejlesztésébe; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat – mivel sok tapasztalattal rendelkeznek – folyamatosan és már korai szakaszban be kell vonni az adatvédelem továbbfejlesztésébe;

| 31. | üdvözli az adatok megőrzéséről szóló 2006/24/EK irányelv előirányzott felülvizsgálatát, és abból indul ki, hogy erre is az Alapjogi Charta fényében kerül sor; |
| --- | --- |

31.

üdvözli az adatok megőrzéséről szóló 2006/24/EK irányelv előirányzott felülvizsgálatát, és abból indul ki, hogy erre is az Alapjogi Charta fényében kerül sor;

| 32. | egyetért a „digitális menetrend” elképzelésével, azaz azzal, hogy az adatvédelem és adatbiztonság szavatolása – a harmadik országokkal kötendő egyezményeknél és az online gazdaság új üzleti modelljeinek értékelésekor is – erősíti az emberek bizalmát a modern kommunikációs technológiák iránt, és ezáltal felszámolja ezek fejlesztésének egyik fontos akadályát; |
| --- | --- |

32.

egyetért a „digitális menetrend” elképzelésével, azaz azzal, hogy az adatvédelem és adatbiztonság szavatolása – a harmadik országokkal kötendő egyezményeknél és az online gazdaság új üzleti modelljeinek értékelésekor is – erősíti az emberek bizalmát a modern kommunikációs technológiák iránt, és ezáltal felszámolja ezek fejlesztésének egyik fontos akadályát;

| 33. | abból indul ki, hogy kritikusan felül kell vizsgálni a videokamerás megfigyelőrendszer állami és magán működtetők általi alkalmazását; |
| --- | --- |

33.

abból indul ki, hogy kritikusan felül kell vizsgálni a videokamerás megfigyelőrendszer állami és magán működtetők általi alkalmazását;

| 34. | megerősíti a kiskorúak szexuális kizsákmányolása, a gyermekpornográfia és a gyermekkereskedelem elleni küzdelemmel kapcsolatban, valamint a kíséret nélküli kiskorúak védelméről készített véleményeit. Mindenekelőtt a CdR 136/2006 fin sz. véleményére utal és hangsúlyozza, hogy a kíséret nélküli kiskorúakra vonatkozó európai bizottsági cselekvési terv végrehajtásának keretében külön finanszírozási eszközöket kell létrehozni, amelyekkel meg lehet felelni e kiskorúak és az őket befogadó régiók különleges helyzetének; |
| --- | --- |

34.

megerősíti a kiskorúak szexuális kizsákmányolása, a gyermekpornográfia és a gyermekkereskedelem elleni küzdelemmel kapcsolatban, valamint a kíséret nélküli kiskorúak védelméről készített véleményeit. Mindenekelőtt a CdR 136/2006 fin sz. véleményére utal és hangsúlyozza, hogy a kíséret nélküli kiskorúakra vonatkozó európai bizottsági cselekvési terv végrehajtásának keretében külön finanszírozási eszközöket kell létrehozni, amelyekkel meg lehet felelni e kiskorúak és az őket befogadó régiók különleges helyzetének;

| 35. | hangsúlyozza, hogy ki kell értékelni az áldozatvédelemre vonatkozó eddigi európai uniós intézkedések eredményeit, illetve ezen intézkedések végrehajtását az uniós jogszabályokban szereplő rendszeres beszámolási kötelezettség keretében; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy ki kell értékelni az áldozatvédelemre vonatkozó eddigi európai uniós intézkedések eredményeit, illetve ezen intézkedések végrehajtását az uniós jogszabályokban szereplő rendszeres beszámolási kötelezettség keretében;

| 36. | tekintettel a jelenlegi, határokon átnyúló, éghajlatfüggő természeti katasztrófákra – például az áradásokra, de a futótüzekre is – megismétli, hogy a kockázatmegelőzés terén döntő szerep hárul a helyi és regionális önkormányzatokra; |
| --- | --- |

36.

tekintettel a jelenlegi, határokon átnyúló, éghajlatfüggő természeti katasztrófákra – például az áradásokra, de a futótüzekre is – megismétli, hogy a kockázatmegelőzés terén döntő szerep hárul a helyi és regionális önkormányzatokra;

| 37. | utal arra a korábbi kérésére, hogy a polgári védelem terén az EU rendelkezzen kiegyensúlyozott és átfogó közösségi koncepcióval, amely a tagállamoknak mozgásteret hagy saját prioritásaik meghatározására; |
| --- | --- |

37.

utal arra a korábbi kérésére, hogy a polgári védelem terén az EU rendelkezzen kiegyensúlyozott és átfogó közösségi koncepcióval, amely a tagállamoknak mozgásteret hagy saját prioritásaik meghatározására;

| 38. | érdeklődéssel várja az uniós katasztrófavédelmi eszközöknek a cselekvési tervben meghirdetett értékelését és az uniós katasztrófa-elhárítási kapacitások fokozásáról szóló közleményt, és határozottan üdvözli a katasztrófavédelemre irányuló európai finanszírozási eszköz meghosszabbításával kapcsolatban bejelentett javaslatokat; |
| --- | --- |

38.

érdeklődéssel várja az uniós katasztrófavédelmi eszközöknek a cselekvési tervben meghirdetett értékelését és az uniós katasztrófa-elhárítási kapacitások fokozásáról szóló közleményt, és határozottan üdvözli a katasztrófavédelemre irányuló európai finanszírozási eszköz meghosszabbításával kapcsolatban bejelentett javaslatokat;

| 39. | utal arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a bűnmegelőzésben is fontos szerepet játszanak, és kéri, hogy minél korábbi szakaszban vonják be őket az európai bűnmegelőzési hálózat értékelésébe, valamint a bűnmegelőzési megfigyelőközpont kiépítésébe és a szervezett bűnözés megelőzését és leküzdését szolgáló igazgatásközpontú koncepcióba; |
| --- | --- |

39.

utal arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a bűnmegelőzésben is fontos szerepet játszanak, és kéri, hogy minél korábbi szakaszban vonják be őket az európai bűnmegelőzési hálózat értékelésébe, valamint a bűnmegelőzési megfigyelőközpont kiépítésébe és a szervezett bűnözés megelőzését és leküzdését szolgáló igazgatásközpontú koncepcióba;

| 40. | a bűnügyi statisztikákkal kapcsolatban javasolt intézkedéseket illetően felhívja a figyelmet arra, hogy e számadatok kifejezőerejének biztosítása érdekében rendkívüli körültekintéssel kell eljárni; |
| --- | --- |

40.

a bűnügyi statisztikákkal kapcsolatban javasolt intézkedéseket illetően felhívja a figyelmet arra, hogy e számadatok kifejezőerejének biztosítása érdekében rendkívüli körültekintéssel kell eljárni;

Egy európai menekültügyi és bevándorlási politika kidolgozása

| 41. | tekintettel a fokozódó szegénységalapú migráció szociális vetületére, ismételten hangsúlyozza, hogy szükség van egy, a régiókkal és helyi önkormányzatokkal egyeztetett, európai bevándorlási és menekültügyi politikára, amely az emberi jogok, a szolidaritás és a felelősség tiszteletben tartásán alapul; |
| --- | --- |

41.

tekintettel a fokozódó szegénységalapú migráció szociális vetületére, ismételten hangsúlyozza, hogy szükség van egy, a régiókkal és helyi önkormányzatokkal egyeztetett, európai bevándorlási és menekültügyi politikára, amely az emberi jogok, a szolidaritás és a felelősség tiszteletben tartásán alapul;

| 42. | egyetért az Európai Parlamenttel a tekintetben, hogy az európai határ menti régiók jelenleg nem kapnak elegendő támogatást, ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az EU-n belüli szolidaritás megerősítéséről tervezett közleményében dolgozzon ki megoldási javaslatokat a menekültek szolidáris elosztásával, valamint az érintett régiók tehermentesítését szolgáló sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatban is; |
| --- | --- |

42.

egyetért az Európai Parlamenttel a tekintetben, hogy az európai határ menti régiók jelenleg nem kapnak elegendő támogatást, ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az EU-n belüli szolidaritás megerősítéséről tervezett közleményében dolgozzon ki megoldási javaslatokat a menekültek szolidáris elosztásával, valamint az érintett régiók tehermentesítését szolgáló sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatban is;

Migráció

| 43. | olyan bevándorlási politika mellett száll síkra, amely már a származási országokban megkezdődik, de emellett az európai munkaerő-piaci elvárásokat és a demográfiai változásokat is figyelembe veszi; |
| --- | --- |

43.

olyan bevándorlási politika mellett száll síkra, amely már a származási országokban megkezdődik, de emellett az európai munkaerő-piaci elvárásokat és a demográfiai változásokat is figyelembe veszi;

| 44. | koherens jogi keretet sürget a családegyesítést illetően, és úgy véli, hogy a vízumegyezmények terén körültekintően kell kezelni a további könnyítéseket; |
| --- | --- |

44.

koherens jogi keretet sürget a családegyesítést illetően, és úgy véli, hogy a vízumegyezmények terén körültekintően kell kezelni a további könnyítéseket;

| 45. | alapvetően üdvözli a cselekvési tervben bejelentett intézkedéseket az illegális bevándorlás tartós megakadályozására; |
| --- | --- |

45.

alapvetően üdvözli a cselekvési tervben bejelentett intézkedéseket az illegális bevándorlás tartós megakadályozására;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a tervezett intézkedéseknek nem szabad akadályozniuk az európai és nemzetközi menekültvédelmet; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a tervezett intézkedéseknek nem szabad akadályozniuk az európai és nemzetközi menekültvédelmet;

| 47. | sajnálja, hogy az Európai Bizottság a cselekvési tervben nem terjeszt elő az európai alapjogokat tiszteletben tartó javaslatokat és kezdeményezéseket a tartózkodási engedéllyel nem rendelkező személyek összehangolt kezelését illetően, és elvárja, hogy vegyék figyelembe e csoport érdekeit mind a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló irányelv tervezett módosításakor, mind pedig az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló irányelvvel foglalkozó jelentésben; |
| --- | --- |

47.

sajnálja, hogy az Európai Bizottság a cselekvési tervben nem terjeszt elő az európai alapjogokat tiszteletben tartó javaslatokat és kezdeményezéseket a tartózkodási engedéllyel nem rendelkező személyek összehangolt kezelését illetően, és elvárja, hogy vegyék figyelembe e csoport érdekeit mind a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló irányelv tervezett módosításakor, mind pedig az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló irányelvvel foglalkozó jelentésben;

| 48. | úgy véli, hogy visszatelepítési programokat alapvetően csak önkéntes alapon és a fejlesztési együttműködés céljaival összhangban kellene végrehajtani, és a visszatelepítésnek az érintett személyek tartós társadalmi befogadásához kell vezetnie; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy visszatelepítési programokat alapvetően csak önkéntes alapon és a fejlesztési együttműködés céljaival összhangban kellene végrehajtani, és a visszatelepítésnek az érintett személyek tartós társadalmi befogadásához kell vezetnie;

| 49. | sajnálja, hogy a cselekvési terv eddig nem foglalkozott a harmadik országbeli emberek jogainak és kötelességeinek jobb érvényesítésével; |
| --- | --- |

49.

sajnálja, hogy a cselekvési terv eddig nem foglalkozott a harmadik országbeli emberek jogainak és kötelességeinek jobb érvényesítésével;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a cselekvési tervben az adatbiztosítással és adatcserével kapcsolatosan tervezett intézkedéseknél, illetve ezek felülvizsgálatakor is tiszteletben kell tartani az adatvédelmi előírásokat a migrációs és menekültügyi politika terén; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a cselekvési tervben az adatbiztosítással és adatcserével kapcsolatosan tervezett intézkedéseknél, illetve ezek felülvizsgálatakor is tiszteletben kell tartani az adatvédelmi előírásokat a migrációs és menekültügyi politika terén;

| 51. | üdvözli az integráció támogatása érdekében tervezett intézkedéseket és kéri, hogy a Régiók Bizottságát minél korábbi szakaszban vonják be az uniós integrációs menetrendről szóló közlemény kidolgozásába és a meghirdetett koordinációs mechanizmus kifejlesztésébe; |
| --- | --- |

51.

üdvözli az integráció támogatása érdekében tervezett intézkedéseket és kéri, hogy a Régiók Bizottságát minél korábbi szakaszban vonják be az uniós integrációs menetrendről szóló közlemény kidolgozásába és a meghirdetett koordinációs mechanizmus kifejlesztésébe;

| 52. | figyelmeztet arra, hogy a beharangozott statisztikai intézkedéseknél az új felismerésekből adódó haszonnak arányban kell lennie a szükséges ráfordításokkal; |
| --- | --- |

52.

figyelmeztet arra, hogy a beharangozott statisztikai intézkedéseknél az új felismerésekből adódó haszonnak arányban kell lennie a szükséges ráfordításokkal;

| 53. | üdvözölné, ha az Európai Parlamenten belül migrációért, menekültekért és integrációért felelős európai megbízottat jelölnének ki, aki mindenekelőtt a harmadik országok állampolgárainak specifikus gondjaival foglalkozna; |
| --- | --- |

53.

üdvözölné, ha az Európai Parlamenten belül migrációért, menekültekért és integrációért felelős európai megbízottat jelölnének ki, aki mindenekelőtt a harmadik országok állampolgárainak specifikus gondjaival foglalkozna;

Menekültügyi politika

| 54. | arra szólítja az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy mielőbb váltsák valóra, amit a cselekvési terv meghirdetett, azaz hozzanak létre összehasonlítható döntéshozatali kritériumokat és alapokat a menekültügyi döntéseket illetően; |
| --- | --- |

54.

arra szólítja az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy mielőbb váltsák valóra, amit a cselekvési terv meghirdetett, azaz hozzanak létre összehasonlítható döntéshozatali kritériumokat és alapokat a menekültügyi döntéseket illetően;

| 55. | az alapvető és emberi jogokkal kapcsolatos igényeknek megfelelő minimumnormák betartását mind a menedékkérők elszállásolásánál, mind pedig a mozgásszabadságukra vonatkozó szabályozások tekintetében szükségesnek tartja; |
| --- | --- |

55.

az alapvető és emberi jogokkal kapcsolatos igényeknek megfelelő minimumnormák betartását mind a menedékkérők elszállásolásánál, mind pedig a mozgásszabadságukra vonatkozó szabályozások tekintetében szükségesnek tartja;

Globális Európa – A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség külpolitikai szempontjai

| 56. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés lehetővé teszi az EU külkapcsolatainak hatékonyabb kialakítását, melynek során fontosabb szerepet kapnak az emberi jogokra és a fejlesztésre irányuló célok; |
| --- | --- |

56.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés lehetővé teszi az EU külkapcsolatainak hatékonyabb kialakítását, melynek során fontosabb szerepet kapnak az emberi jogokra és a fejlesztésre irányuló célok;

| 57. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság biztosította: az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjével (azaz az Európai Bizottság alelnökével) együtt ügyelni fog a külkapcsolatok, az igazságügyi és belügyi kérdések külső dimenziója és a fejlesztési együttműködés közötti koherenciára; |
| --- | --- |

57.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság biztosította: az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjével (azaz az Európai Bizottság alelnökével) együtt ügyelni fog a külkapcsolatok, az igazságügyi és belügyi kérdések külső dimenziója és a fejlesztési együttműködés közötti koherenciára;

| 58. | üdvözli, hogy a cselekvési terv is kitér a legális és illegális migrációval (tehát a bevándorlással, a menekültüggyel és a határvédelmi együttműködéssel) kapcsolatos közös érdekekre, és figyelembe veszi a terrorizmus és a bűnözés elleni küzdelmet, az egyes kérdések jelentőségének földrajzi alapon történő besorolását, az információcsere keretfeltételeit, az alapvető és emberi jogok védelmének garanciáit, az átláthatóságot és az információhoz való szabad hozzáférést, az adatvédelmet, valamint az ezzel összefüggő jogvédelmi garanciákat az uniós polgárok és a harmadik országok állampolgárai számára; |
| --- | --- |

58.

üdvözli, hogy a cselekvési terv is kitér a legális és illegális migrációval (tehát a bevándorlással, a menekültüggyel és a határvédelmi együttműködéssel) kapcsolatos közös érdekekre, és figyelembe veszi a terrorizmus és a bűnözés elleni küzdelmet, az egyes kérdések jelentőségének földrajzi alapon történő besorolását, az információcsere keretfeltételeit, az alapvető és emberi jogok védelmének garanciáit, az átláthatóságot és az információhoz való szabad hozzáférést, az adatvédelmet, valamint az ezzel összefüggő jogvédelmi garanciákat az uniós polgárok és a harmadik országok állampolgárai számára;

| 59. | ösztönzi, hogy az Európa Tanács Helyi és Regionális Hatóságainak Kongresszusát, a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlését, a keleti partnerség platformjait és a hasonló hálózatokat vonják be az olyan kérdések megvitatásába, amelyek érintik a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség külső dimenzióját; |
| --- | --- |

59.

ösztönzi, hogy az Európa Tanács Helyi és Regionális Hatóságainak Kongresszusát, a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlését, a keleti partnerség platformjait és a hasonló hálózatokat vonják be az olyan kérdések megvitatásába, amelyek érintik a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség külső dimenzióját;

| 60. | fontosnak tartja, hogy hasznosítsák és erősítsék a helyi és regionális önkormányzatok jelentős potenciálját a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos határokon átnyúló együttműködést illetően, különös tekintettel a migránsok és menedékkérők integrációjának kérdéseire; |
| --- | --- |

60.

fontosnak tartja, hogy hasznosítsák és erősítsék a helyi és regionális önkormányzatok jelentős potenciálját a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos határokon átnyúló együttműködést illetően, különös tekintettel a migránsok és menedékkérők integrációjának kérdéseire;

| 61. | a szóban forgó új uniós külpolitika által meghatározott intézkedések végrehajtásának sikere és koherenciája érdekében ezen a területen is szükségesnek tartja a rendszeres értékelést. |
| --- | --- |

61.

a szóban forgó új uniós külpolitika által meghatározott intézkedések végrehajtásának sikere és koherenciája érdekében ezen a területen is szükségesnek tartja a rendszeres értékelést.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 2-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/54 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/54

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A Keleti partnerség kezdeményezés megvalósítása Fehéroroszországban, valamint a fehéroroszországi helyi és regionális önkormányzatok és az Unió közötti együttműködés fejlesztése

2011/C 42/11

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | azt javasolja az EU-nak, hogy tartson ki a fehérorosz hatóságokkal, ellenzéki mozgalmakkal és a civil társadalommal folytatott átfogó, nyílt és strukturált párbeszéd mellett, valamint hogy közvetítse Fehéroroszország felé: továbbra is van lehetőség a partnerségi és együttműködési megállapodás ratifikálására és valamennyi európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI) és azok gazdasági előnyeinek alkalmazására, amennyiben a kormány cserébe kész a valódi változásra, és ügyel a jogállamiságra és az emberi jogokra, továbbá reformokat hajt végre a regionális és helyi önkormányzatok erősítése érdekében; |
| --- | --- |

—

azt javasolja az EU-nak, hogy tartson ki a fehérorosz hatóságokkal, ellenzéki mozgalmakkal és a civil társadalommal folytatott átfogó, nyílt és strukturált párbeszéd mellett, valamint hogy közvetítse Fehéroroszország felé: továbbra is van lehetőség a partnerségi és együttműködési megállapodás ratifikálására és valamennyi európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI) és azok gazdasági előnyeinek alkalmazására, amennyiben a kormány cserébe kész a valódi változásra, és ügyel a jogállamiságra és az emberi jogokra, továbbá reformokat hajt végre a regionális és helyi önkormányzatok erősítése érdekében;

| — | amellett foglal állást, hogy folytassák és építsék ki a Fehéroroszországgal folytatott területi együttműködés meglévő formáit, többek között megfelelő INTERREG-programok segítségével az EU Fehéroroszországgal határos régióiban, és további projektekre biztatja az ottani önkormányzatokat és nem kormányzati szervezeteket annak érdekében, hogy ápolják a határokon átnyúló kapcsolatokat, és átjárhatóbbá tegyék a határokat; |
| --- | --- |

—

amellett foglal állást, hogy folytassák és építsék ki a Fehéroroszországgal folytatott területi együttműködés meglévő formáit, többek között megfelelő INTERREG-programok segítségével az EU Fehéroroszországgal határos régióiban, és további projektekre biztatja az ottani önkormányzatokat és nem kormányzati szervezeteket annak érdekében, hogy ápolják a határokon átnyúló kapcsolatokat, és átjárhatóbbá tegyék a határokat;

| — | nyomatékosan arra kéri a fehérorosz kormányt, hogy az EURONEST közgyűlés fehérorosz parlamenti küldöttségében az ellenzék képviselői is kapjanak helyet; |
| --- | --- |

—

nyomatékosan arra kéri a fehérorosz kormányt, hogy az EURONEST közgyűlés fehérorosz parlamenti küldöttségében az ellenzék képviselői is kapjanak helyet;

| — | a fehérorosz önkormányzatok képviselőit és a demokratikus nem kormányzati szervek képviselőit arra szólítja fel, hogy megfigyelőként vegyenek részt az uniós tagállamok önkormányzatainak ülésein, hogy ösztönözzék a további „twinning”-projekteket és előmozdítsák az emberek közötti személyes kapcsolatokat; |
| --- | --- |

—

a fehérorosz önkormányzatok képviselőit és a demokratikus nem kormányzati szervek képviselőit arra szólítja fel, hogy megfigyelőként vegyenek részt az uniós tagállamok önkormányzatainak ülésein, hogy ösztönözzék a további „twinning”-projekteket és előmozdítsák az emberek közötti személyes kapcsolatokat;

| — | ajánlja, hogy még erősebben támaszkodjanak az eszmecsere kiépített platformjaira, például a civil társadalmi fórumra vagy az Internationales Bildungs- und Begegnungswerk Dortmund (IBB Johannes Rau) szervezet minszki fórumára, és hogy szisztematikusan mélyítsék el és intézményesítsék a párbeszédet a fehérorosz hivatalos képviselők, az ellenzék, a nem kormányzati szervezetek, a tudományos élet szereplői és a média között. |
| --- | --- |

—

ajánlja, hogy még erősebben támaszkodjanak az eszmecsere kiépített platformjaira, például a civil társadalmi fórumra vagy az Internationales Bildungs- und Begegnungswerk Dortmund (IBB Johannes Rau) szervezet minszki fórumára, és hogy szisztematikusan mélyítsék el és intézményesítsék a párbeszédet a fehérorosz hivatalos képviselők, az ellenzék, a nem kormányzati szervezetek, a tudományos élet szereplői és a média között.

| Előadó | : | Werner Heinrich Jostmeier (DE/EPP), Észak-Rajna–Vesztfália tartományi gyűlésének tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Werner Heinrich Jostmeier (DE/EPP), Észak-Rajna–Vesztfália tartományi gyűlésének tagja

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | utal Fehéroroszország jelentőségére, történelmének, kulturális identitásának és kulturális örökségének fontosságára. Ezen tényezők miatt Fehéroroszország kulcsfontosságú állam Kelet-Európa fejlődésének egésze szempontjából, valamint a keletet és a nyugatot összekötő hídként az Európai Unió és az egykori Szovjetunió utódállamai közötti további együttműködés számára. Fehéroroszországnak a keleti partnerségben való részvétele ezáltal nagy stratégiai, gazdasági és kulturális jelentőséggel bír tagállamaink számára; |
| --- | --- |

1.

utal Fehéroroszország jelentőségére, történelmének, kulturális identitásának és kulturális örökségének fontosságára. Ezen tényezők miatt Fehéroroszország kulcsfontosságú állam Kelet-Európa fejlődésének egésze szempontjából, valamint a keletet és a nyugatot összekötő hídként az Európai Unió és az egykori Szovjetunió utódállamai közötti további együttműködés számára. Fehéroroszországnak a keleti partnerségben való részvétele ezáltal nagy stratégiai, gazdasági és kulturális jelentőséggel bír tagállamaink számára;

| 2. | elismeri egyúttal, hogy a Fehérorosz Köztársaságnak az EU-hoz való felzárkóztatása során tekintettel kell lenni történelmi és kulturális fejlődésére, azáltal hogy gondosan választjuk ki és alkalmazzuk a helyi és regionális önkormányzatok demokratizálására és modernizálására szolgáló uniós eszközöket; |
| --- | --- |

2.

elismeri egyúttal, hogy a Fehérorosz Köztársaságnak az EU-hoz való felzárkóztatása során tekintettel kell lenni történelmi és kulturális fejlődésére, azáltal hogy gondosan választjuk ki és alkalmazzuk a helyi és regionális önkormányzatok demokratizálására és modernizálására szolgáló uniós eszközöket;

| 3. | utal arra, hogy a keleti partnerségben részt vevő valamennyi állam esetében egyénileg, differenciáltan kellene értékelni a partnerség terén elért előrelépést; elsősorban azért, mert nincs egységes formula az országok demokratizálására, főként a kelet-európai volt kommunista államok esetében, amelyek történelmük folyamán kevés tapasztalatot szereztek a jogállamisággal, a társadalmi mobilitással és a szabad piacgazdasággal kapcsolatban. A Régiók Bizottsága megérti, hogy minden országnak megvan a saját történelme, ezért hagyni kell, hogy kulturális, társadalmi és gazdasági fejlődése terén a saját tempójában haladjon; |
| --- | --- |

3.

utal arra, hogy a keleti partnerségben részt vevő valamennyi állam esetében egyénileg, differenciáltan kellene értékelni a partnerség terén elért előrelépést; elsősorban azért, mert nincs egységes formula az országok demokratizálására, főként a kelet-európai volt kommunista államok esetében, amelyek történelmük folyamán kevés tapasztalatot szereztek a jogállamisággal, a társadalmi mobilitással és a szabad piacgazdasággal kapcsolatban. A Régiók Bizottsága megérti, hogy minden országnak megvan a saját történelme, ezért hagyni kell, hogy kulturális, társadalmi és gazdasági fejlődése terén a saját tempójában haladjon;

| 4. | ugyanakkor kiemeli azt is, hogy egy olyan államnak, mint Fehéroroszország, amely kinyilvánította készségét a keleti partnerségben való részvételre, és érdekelt az Európai Unióhoz és az Európa Tanácshoz fűződő kapcsolatok normalizálásában, késznek kell lennie arra is, hogy elkötelezze magát az egyetemes emberi jogok, valamint a halálbüntetés megszüntetése mellett, és ennek következtében hajlandónak kell lennie egy tényleges reformfolyamat megkezdésére és megvalósítására, például ikerintézményi projektekben való nagyobb részvétellel, testvérvárosi kapcsolatok kiépítésével, civil vitafórumok kiépítése révén, valamint a régiók közötti és a határokon átnyúló – különösen a szomszédos államokkal, Lengyelországgal, Litvániával és Lettországgal való – együttműködés megerősítése által. Mindez annak fényében említendő, hogy az Európai Bizottság 2010 októberében újraértékeli a Fehéroroszországgal ápolt kapcsolatainak helyzetét, és ha szükséges, alapvető következtetéseket von le ebből a jövőbeli együttműködésre és a keleti partnerségben való további részvételre nézve; |
| --- | --- |

4.

ugyanakkor kiemeli azt is, hogy egy olyan államnak, mint Fehéroroszország, amely kinyilvánította készségét a keleti partnerségben való részvételre, és érdekelt az Európai Unióhoz és az Európa Tanácshoz fűződő kapcsolatok normalizálásában, késznek kell lennie arra is, hogy elkötelezze magát az egyetemes emberi jogok, valamint a halálbüntetés megszüntetése mellett, és ennek következtében hajlandónak kell lennie egy tényleges reformfolyamat megkezdésére és megvalósítására, például ikerintézményi projektekben való nagyobb részvétellel, testvérvárosi kapcsolatok kiépítésével, civil vitafórumok kiépítése révén, valamint a régiók közötti és a határokon átnyúló – különösen a szomszédos államokkal, Lengyelországgal, Litvániával és Lettországgal való – együttműködés megerősítése által. Mindez annak fényében említendő, hogy az Európai Bizottság 2010 októberében újraértékeli a Fehéroroszországgal ápolt kapcsolatainak helyzetét, és ha szükséges, alapvető következtetéseket von le ebből a jövőbeli együttműködésre és a keleti partnerségben való további részvételre nézve;

| 5. | utal arra, hogy a Régiók Bizottsága – mint a helyi és regionális önkormányzatok polgárközeli intézménye – ennek során valódi partnert jelent Fehéroroszország számára a keleti partnerség keretében megvalósuló további együttműködéshez. A sokrétű kapcsolatok kiválóan alkalmasak a Fehéroroszországgal való párbeszédre és arra, hogy ezáltal „alulról felfelé haladva” járuljanak hozzá a demokratizálódáshoz és az emberek helyzetének javításához Fehéroroszországban; |
| --- | --- |

5.

utal arra, hogy a Régiók Bizottsága – mint a helyi és regionális önkormányzatok polgárközeli intézménye – ennek során valódi partnert jelent Fehéroroszország számára a keleti partnerség keretében megvalósuló további együttműködéshez. A sokrétű kapcsolatok kiválóan alkalmasak a Fehéroroszországgal való párbeszédre és arra, hogy ezáltal „alulról felfelé haladva” járuljanak hozzá a demokratizálódáshoz és az emberek helyzetének javításához Fehéroroszországban;

Az EU és Fehéroroszország közötti együttműködés stratégiai kihívásai, valamint a fehérorosz kormánnyal szemben támasztott követelmények

| 6. | utal arra, hogy az EU és Fehéroroszország között 1995-ben kidolgozott kétoldalú partnerségi és együttműködési megállapodást az Európai Parlament még mindig nem tudta ratifikálni, így hiányzik az együttműködés formális alapja, mivel Fehéroroszország eddigi erőfeszítései ehhez nem voltak elegendőek. Fehéroroszország a keleti partnerségben részt vevő egyetlen olyan ország, amely nem teljes értékű partnere az európai szomszédsági politikának, valamint nem teljesíti az Európa Tanács és az Európai Unió általános követelményeit, többek között a halálbüntetések és kivégzések moratóriumának kérdésében. Ezért jelenleg az európai szomszédsági politikán belül csak egyes multilaterális programokat és eszközöket lehet alkalmazni; |
| --- | --- |

6.

utal arra, hogy az EU és Fehéroroszország között 1995-ben kidolgozott kétoldalú partnerségi és együttműködési megállapodást az Európai Parlament még mindig nem tudta ratifikálni, így hiányzik az együttműködés formális alapja, mivel Fehéroroszország eddigi erőfeszítései ehhez nem voltak elegendőek. Fehéroroszország a keleti partnerségben részt vevő egyetlen olyan ország, amely nem teljes értékű partnere az európai szomszédsági politikának, valamint nem teljesíti az Európa Tanács és az Európai Unió általános követelményeit, többek között a halálbüntetések és kivégzések moratóriumának kérdésében. Ezért jelenleg az európai szomszédsági politikán belül csak egyes multilaterális programokat és eszközöket lehet alkalmazni;

| 7. | helyesli az EU-nak azt a döntését, hogy a Fehéroroszországhoz fűződő kapcsolatokat éppen a határokon átnyúló és régiók közötti együttműködés révén mélyíti el, és hogy Fehéroroszországot a keleti partnerség kezdeményezés keretében, az európai szomszédsági politika eszközeinek segítségével vonja be, és ennek során a Fehéroroszországgal való együttműködés 2010. októberben várható újraértékelésére való tekintettel a további integrációt a demokrácia, a jogállamiság és a civil társadalom fejlődése terén elért előrelépésektől teszi függővé; |
| --- | --- |

7.

helyesli az EU-nak azt a döntését, hogy a Fehéroroszországhoz fűződő kapcsolatokat éppen a határokon átnyúló és régiók közötti együttműködés révén mélyíti el, és hogy Fehéroroszországot a keleti partnerség kezdeményezés keretében, az európai szomszédsági politika eszközeinek segítségével vonja be, és ennek során a Fehéroroszországgal való együttműködés 2010. októberben várható újraértékelésére való tekintettel a további integrációt a demokrácia, a jogállamiság és a civil társadalom fejlődése terén elért előrelépésektől teszi függővé;

| 8. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság felkérte a Régiók Bizottságát a keleti partnerséghez való hozzájárulásra, és jelzi a helyi és regionális önkormányzatok készségét és elkötelezettségét az iránt, hogy minden rendelkezésre álló eszközzel támogassák a keleti partnerséget és közeledjenek Fehéroroszországhoz; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság felkérte a Régiók Bizottságát a keleti partnerséghez való hozzájárulásra, és jelzi a helyi és regionális önkormányzatok készségét és elkötelezettségét az iránt, hogy minden rendelkezésre álló eszközzel támogassák a keleti partnerséget és közeledjenek Fehéroroszországhoz;

| 9. | örömmel vette tudomásul, hogy a fehérorosz kormány nemrég megtette az első lépéseket az emberi jogi helyzet és a jogállamiság javítása érdekében, például politikai foglyokat bocsátott szabadon, hozzájárult egy európai bizottsági iroda megnyitásához Minszkben, valamint a toleránsan viszonyult a civil társadalmi fórumhoz, amely kifejezetten a fehéroroszországi civil társadalom demokratizálása és megerősítése érdekében lép fel; |
| --- | --- |

9.

örömmel vette tudomásul, hogy a fehérorosz kormány nemrég megtette az első lépéseket az emberi jogi helyzet és a jogállamiság javítása érdekében, például politikai foglyokat bocsátott szabadon, hozzájárult egy európai bizottsági iroda megnyitásához Minszkben, valamint a toleránsan viszonyult a civil társadalmi fórumhoz, amely kifejezetten a fehéroroszországi civil társadalom demokratizálása és megerősítése érdekében lép fel;

| 10. | elégedetten állapítja meg, hogy a demokráciát és az emberi jogokat támogató szomszédságpolitikai intézkedések és cselekvési programok, például a technikai segítségnyújtás és információcsere (TAIEX) vagy a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) alkalmazása máris javulást eredményezett Fehéroroszország politikai helyzetében; |
| --- | --- |

10.

elégedetten állapítja meg, hogy a demokráciát és az emberi jogokat támogató szomszédságpolitikai intézkedések és cselekvési programok, például a technikai segítségnyújtás és információcsere (TAIEX) vagy a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) alkalmazása máris javulást eredményezett Fehéroroszország politikai helyzetében;

| 11. | üdvözli továbbá, hogy Fehéroroszország együttműködik az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezethez (EBESZ) tartozó Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalával (ODIHR) a választásokkal kapcsolatos törvényhozás területén, és arra biztatja Fehéroroszországot, hogy ezt folytassa a 2010 végén/2011 elején sorra kerülő elnökválasztások fényében, a választások korrekt és átlátható lefolytatásának biztosítása érdekében. Ide tartozik az is, hogy biztosítsák nemzetközi megfigyelők részvételét a választásokon, és hozzáférést biztosítsanak számukra a választást előkészítő és azt követő valamennyi folyamathoz; |
| --- | --- |

11.

üdvözli továbbá, hogy Fehéroroszország együttműködik az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezethez (EBESZ) tartozó Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalával (ODIHR) a választásokkal kapcsolatos törvényhozás területén, és arra biztatja Fehéroroszországot, hogy ezt folytassa a 2010 végén/2011 elején sorra kerülő elnökválasztások fényében, a választások korrekt és átlátható lefolytatásának biztosítása érdekében. Ide tartozik az is, hogy biztosítsák nemzetközi megfigyelők részvételét a választásokon, és hozzáférést biztosítsanak számukra a választást előkészítő és azt követő valamennyi folyamathoz;

| 12. | emlékeztet az Európa Tanács Helyi és Regionális Hatóságok Kongresszusa által az RB részvételével végzett választásmegfigyelés jelentőségére, és azt ajánlja, hogy ezek a közös delegációk a jövőben is vegyenek részt a fehéroroszországi helyi és regionális önkormányzati választások megfigyelésében; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet az Európa Tanács Helyi és Regionális Hatóságok Kongresszusa által az RB részvételével végzett választásmegfigyelés jelentőségére, és azt ajánlja, hogy ezek a közös delegációk a jövőben is vegyenek részt a fehéroroszországi helyi és regionális önkormányzati választások megfigyelésében;

| 13. | üdvözli, hogy 2009 eleje óta általánosságban pozitívan alakulnak a kapcsolatok Fehéroroszország és a keleti partnerség többi állama között. Fehéroroszország Ukrajnával, Grúziával és Azerbajdzsánnal folytatott diplomáciai kapcsolatai arra utalnak, hogy a Balti-tenger és a Fekete-tenger közötti térség államai között önálló, többoldalú regionális együttműködés van kialakulóban; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy 2009 eleje óta általánosságban pozitívan alakulnak a kapcsolatok Fehéroroszország és a keleti partnerség többi állama között. Fehéroroszország Ukrajnával, Grúziával és Azerbajdzsánnal folytatott diplomáciai kapcsolatai arra utalnak, hogy a Balti-tenger és a Fekete-tenger közötti térség államai között önálló, többoldalú regionális együttműködés van kialakulóban;

| 14. | komoly aggodalommal állapítja azonban meg, hogy az EU és Fehéroroszország közötti kapcsolatok 2010 első felében holtpontra jutással fenyegettek a Fehéroroszországban tapasztalható emberi jogi jogsértések újra növekvő száma, a független nem kormányzati szervezetek szisztematikus elnyomása, valamint a kiábrándító módon lezajlott helyhatósági választások – melyen az országszerte jóváhagyott mintegy 25 000 jelöltnek mindössze két százaléka volt ellenzéki – következtében; |
| --- | --- |

14.

komoly aggodalommal állapítja azonban meg, hogy az EU és Fehéroroszország közötti kapcsolatok 2010 első felében holtpontra jutással fenyegettek a Fehéroroszországban tapasztalható emberi jogi jogsértések újra növekvő száma, a független nem kormányzati szervezetek szisztematikus elnyomása, valamint a kiábrándító módon lezajlott helyhatósági választások – melyen az országszerte jóváhagyott mintegy 25 000 jelöltnek mindössze két százaléka volt ellenzéki – következtében;

| 15. | egyúttal komoly aggodalmának ad hangot a sajtószabadság megsértéséről, illetve a külföldi újságírók munkájának akadályozásáról, valamint a Fehéroroszországban élő valamennyi etnikai kisebbség szabadságjogainak korlátozásáról szóló legújabb hírek, két halálos ítélet márciusi végrehajtása, a helyhatósági választási kampányt megelőzően az ellenzékiekre irányuló további korlátozó intézkedések és programok, valamint a fehérorosz titkosszolgálat 2010. május 18-i, a „Tell the truth” kampány elleni országos akciója miatt, amelynek során számos ellenzéki lakását és irodáját vizsgálták át. A Régiók Bizottsága növekvő aggodalommal szemléli a kormány jelenlegi elnyomó intézkedéseit a sajtószabadság és különösen az internet cenzúrázására, amely igen fontos az ellenzéki mozgalmak közötti kommunikációhoz és a jövőbeli elnökválasztási kampányhoz; |
| --- | --- |

15.

egyúttal komoly aggodalmának ad hangot a sajtószabadság megsértéséről, illetve a külföldi újságírók munkájának akadályozásáról, valamint a Fehéroroszországban élő valamennyi etnikai kisebbség szabadságjogainak korlátozásáról szóló legújabb hírek, két halálos ítélet márciusi végrehajtása, a helyhatósági választási kampányt megelőzően az ellenzékiekre irányuló további korlátozó intézkedések és programok, valamint a fehérorosz titkosszolgálat 2010. május 18-i, a „Tell the truth” kampány elleni országos akciója miatt, amelynek során számos ellenzéki lakását és irodáját vizsgálták át. A Régiók Bizottsága növekvő aggodalommal szemléli a kormány jelenlegi elnyomó intézkedéseit a sajtószabadság és különösen az internet cenzúrázására, amely igen fontos az ellenzéki mozgalmak közötti kommunikációhoz és a jövőbeli elnökválasztási kampányhoz;

| 16. | nyomatékosan felszólítja a fehérorosz kormányt arra, hogy térjen vissza a demokrácia útjára, és haladéktalanul szüntesse be a halálbüntetések kiszabását és végrehajtását, az emberi jogok megsértését, a civil társadalmi csoportok megfélemlítését, valamint hogy hagyjon fel a Fehéroroszországban élő valamennyi etnikai kisebbséggel szembeni politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális korlátozásokkal, hátrányos megkülönböztetéssel és egyéb diszkriminációval; |
| --- | --- |

16.

nyomatékosan felszólítja a fehérorosz kormányt arra, hogy térjen vissza a demokrácia útjára, és haladéktalanul szüntesse be a halálbüntetések kiszabását és végrehajtását, az emberi jogok megsértését, a civil társadalmi csoportok megfélemlítését, valamint hogy hagyjon fel a Fehéroroszországban élő valamennyi etnikai kisebbséggel szembeni politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális korlátozásokkal, hátrányos megkülönböztetéssel és egyéb diszkriminációval;

| 17. | nyomatékosan felszólítja a fehérorosz vezetést arra, hogy a következő elnökségi választásig mutassanak fel jelentős előrelépéseket a következő területeken: a halálbüntetésre vonatkozó moratórium, átfogó szólásszabadság, az egyesülési és gyülekezési szabadság biztosítása, a vallásszabadság védelme, politikai jogok biztosítása az ellenzéki mozgalmaknak; |
| --- | --- |

17.

nyomatékosan felszólítja a fehérorosz vezetést arra, hogy a következő elnökségi választásig mutassanak fel jelentős előrelépéseket a következő területeken: a halálbüntetésre vonatkozó moratórium, átfogó szólásszabadság, az egyesülési és gyülekezési szabadság biztosítása, a vallásszabadság védelme, politikai jogok biztosítása az ellenzéki mozgalmaknak;

| 18. | nyomatékosan arra kéri a fehérorosz kormányt, hogy az EURONEST közgyűlés fehérorosz parlamenti küldöttségében az ellenzék képviselői is kapjanak helyet; |
| --- | --- |

18.

nyomatékosan arra kéri a fehérorosz kormányt, hogy az EURONEST közgyűlés fehérorosz parlamenti küldöttségében az ellenzék képviselői is kapjanak helyet;

| 19. | megállapítja, hogy Fehéroroszországban a regionális és helyi önkormányzatokra vonatkozóan átfogó modernizációs intézkedések szükségesek a következők érdekében:






  — | a működőképes közigazgatási és adóügyi decentralizáció elérése, |
| --- | --- | --- |

19.

megállapítja, hogy Fehéroroszországban a regionális és helyi önkormányzatokra vonatkozóan átfogó modernizációs intézkedések szükségesek a következők érdekében:

—

a működőképes közigazgatási és adóügyi decentralizáció elérése,

| — | az erős központi kormány és a gyenge helyi, ill. regionális szint jellemezte aszimmetrikus hatalmi helyzet feloldása a pénzügy és a forráselosztás terén, |
| --- | --- |

—

az erős központi kormány és a gyenge helyi, ill. regionális szint jellemezte aszimmetrikus hatalmi helyzet feloldása a pénzügy és a forráselosztás terén,

| — | jobb strukturális körülmények megteremtése az állami és a magánszektor között partnerségek számára a közszolgáltatások fejlődése érdekében, |
| --- | --- |

—

jobb strukturális körülmények megteremtése az állami és a magánszektor között partnerségek számára a közszolgáltatások fejlődése érdekében,

| — | a közigazgatási kapacitások növelése a másodlagos területeken; |
| --- | --- |

—

a közigazgatási kapacitások növelése a másodlagos területeken;

| 20. | meg van győződve arról, hogy mindez hozzájárulna a fehérorosz polgárok életminőségének javulásához. A Régiók Bizottsága felajánlja támogatását az önkormányzatok modernizálásához; |
| --- | --- |

20.

meg van győződve arról, hogy mindez hozzájárulna a fehérorosz polgárok életminőségének javulásához. A Régiók Bizottsága felajánlja támogatását az önkormányzatok modernizálásához;

| 21. | nyomatékosan rámutat arra, hogy az EU és Fehéroroszország közötti kapcsolatok újbóli stagnálása negatív következményekkel járna a civil társadalom kialakulóban lévő felelősségvállalása, valamint a fehérorosz polgárok jelenlegi Európa-párti hangulata szempontjából; |
| --- | --- |

21.

nyomatékosan rámutat arra, hogy az EU és Fehéroroszország közötti kapcsolatok újbóli stagnálása negatív következményekkel járna a civil társadalom kialakulóban lévő felelősségvállalása, valamint a fehérorosz polgárok jelenlegi Európa-párti hangulata szempontjából;

| 22. | utal az uniós tagállamok és Fehéroroszország közötti működő testvérvárosi kapcsolatok, pl. a Minszk és Bonn közötti partnerség jelentőségére. A testvérvárosi kapcsolatok hatalmas tapasztalatanyaguk, kapcsolataik és hálózataik révén fontos pillért jelentenek Fehéroroszország további demokratizálódásához és az EU-hoz való közeledéséhez. Arra motiválják a tisztviselőket és a polgárokat, hogy elkötelezettségüket és ismereteiket egy ilyen partnerség keretében hasznosítsák; |
| --- | --- |

22.

utal az uniós tagállamok és Fehéroroszország közötti működő testvérvárosi kapcsolatok, pl. a Minszk és Bonn közötti partnerség jelentőségére. A testvérvárosi kapcsolatok hatalmas tapasztalatanyaguk, kapcsolataik és hálózataik révén fontos pillért jelentenek Fehéroroszország további demokratizálódásához és az EU-hoz való közeledéséhez. Arra motiválják a tisztviselőket és a polgárokat, hogy elkötelezettségüket és ismereteiket egy ilyen partnerség keretében hasznosítsák;

| 23. | a regionális és határokon átnyúló együttműködés erősítésére tekintettel utal az uniós tag Lettországgal, Litvániával és Lengyelországgal folytatott jó szomszédsági kapcsolatok alapvető jelentőségére. Ezeket a barátság jegyében és úgy kell megvalósítani, hogy valamennyi etnikai kisebbség megfelelő politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális szerephez jusson saját országában, illetve hogy a kölcsönös tisztelet jegyében tartós, stabil kapcsolat jöhessen létre; |
| --- | --- |

23.

a regionális és határokon átnyúló együttműködés erősítésére tekintettel utal az uniós tag Lettországgal, Litvániával és Lengyelországgal folytatott jó szomszédsági kapcsolatok alapvető jelentőségére. Ezeket a barátság jegyében és úgy kell megvalósítani, hogy valamennyi etnikai kisebbség megfelelő politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális szerephez jusson saját országában, illetve hogy a kölcsönös tisztelet jegyében tartós, stabil kapcsolat jöhessen létre;

Politikai ajánlások a további együttműködésre vonatkozóan:

| 24. | azt javasolja az EU-nak, hogy tartson ki a fehérorosz hatóságokkal, ellenzéki mozgalmakkal és a civil társadalommal folytatott átfogó, nyílt és strukturált párbeszéd mellett, valamint hogy közvetítse Fehéroroszország felé: továbbra is van lehetőség a partnerségi és együttműködési megállapodás ratifikálására, illetve valamennyi európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI) és azok gazdasági előnyeinek hatékony kihasználására, amennyiben a kormány cserében kész a valódi változásra, ügyel a jogállamiságra és az emberi jogokra, továbbá reformokat hajt végre a regionális és helyi önkormányzatok erősítése érdekében; |
| --- | --- |

24.

azt javasolja az EU-nak, hogy tartson ki a fehérorosz hatóságokkal, ellenzéki mozgalmakkal és a civil társadalommal folytatott átfogó, nyílt és strukturált párbeszéd mellett, valamint hogy közvetítse Fehéroroszország felé: továbbra is van lehetőség a partnerségi és együttműködési megállapodás ratifikálására, illetve valamennyi európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI) és azok gazdasági előnyeinek hatékony kihasználására, amennyiben a kormány cserében kész a valódi változásra, ügyel a jogállamiságra és az emberi jogokra, továbbá reformokat hajt végre a regionális és helyi önkormányzatok erősítése érdekében;

| 25. | ennek következtében nyomatékosan ajánlja az EU-nak, hogy a jövőben a humanitárius támogatási projektek biztosítását, illetve végrehajtását, valamint a pénzügyi eszközök felhasználását még erősebben kösse az emberi jogok tiszteletben tartása és a halálbüntetési moratórium bevezetése terén elért előrelépésekhez. Az EU-nak ugyanakkor továbbra is nagy hangsúlyt kell helyeznie arra, hogy az eszközöket célirányosan használják fel, és azok Fehéroroszország humanitárius és jogállami fejlődésének hasznára váljanak, ne pedig a hatalmi struktúrák és a minszki önkényuralmi rendszer erősítését szolgálják; |
| --- | --- |

25.

ennek következtében nyomatékosan ajánlja az EU-nak, hogy a jövőben a humanitárius támogatási projektek biztosítását, illetve végrehajtását, valamint a pénzügyi eszközök felhasználását még erősebben kösse az emberi jogok tiszteletben tartása és a halálbüntetési moratórium bevezetése terén elért előrelépésekhez. Az EU-nak ugyanakkor továbbra is nagy hangsúlyt kell helyeznie arra, hogy az eszközöket célirányosan használják fel, és azok Fehéroroszország humanitárius és jogállami fejlődésének hasznára váljanak, ne pedig a hatalmi struktúrák és a minszki önkényuralmi rendszer erősítését szolgálják;

| 26. | azt tanácsolja az EU-nak, hogy továbbra is alaposan kísérje figyelemmel Fehéroroszország belpolitikai helyzetének alakulását a következő, 2010 végén/2011 elején várható elnökválasztásig, és csak azután vonja le a következtetéseket a további együttműködést illetően, és ne végezze el (az eddigi terveknek megfelelően) már 2010 őszén az újraértékelést; |
| --- | --- |

26.

azt tanácsolja az EU-nak, hogy továbbra is alaposan kísérje figyelemmel Fehéroroszország belpolitikai helyzetének alakulását a következő, 2010 végén/2011 elején várható elnökválasztásig, és csak azután vonja le a következtetéseket a további együttműködést illetően, és ne végezze el (az eddigi terveknek megfelelően) már 2010 őszén az újraértékelést;

| 27. | felszólítja a CLRAE-t a fehéroroszországi választások megfigyelésére, hogy megtudja, hogy az előkészületek és a választások lebonyolítása megfelel-e az Európa Tanács általános feltételeinek; az RB ehhez felajánlja, hogy folytatja a választások megfigyelése terén megvalósuló eddigi együttműködést; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a CLRAE-t a fehéroroszországi választások megfigyelésére, hogy megtudja, hogy az előkészületek és a választások lebonyolítása megfelel-e az Európa Tanács általános feltételeinek; az RB ehhez felajánlja, hogy folytatja a választások megfigyelése terén megvalósuló eddigi együttműködést;

| 28. | azt tanácsolja az EU-nak, hogy 2011 kezdetéig terjesszen elő külön időközi jelentést a Fehéroroszországgal ápolt kapcsolatokról a 2008. októberi újbóli kapcsolatfelvételtől kezdve, hogy önkritikát gyakorolva értékelje a Fehéroroszországgal kapcsolatos saját szerepvállalását az elmúlt 24 hónapban, és ebből következtetéseket vonjon le a fehérorosz demokratikus nem kormányzati szervezetekkel való további együttműködésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

28.

azt tanácsolja az EU-nak, hogy 2011 kezdetéig terjesszen elő külön időközi jelentést a Fehéroroszországgal ápolt kapcsolatokról a 2008. októberi újbóli kapcsolatfelvételtől kezdve, hogy önkritikát gyakorolva értékelje a Fehéroroszországgal kapcsolatos saját szerepvállalását az elmúlt 24 hónapban, és ebből következtetéseket vonjon le a fehérorosz demokratikus nem kormányzati szervezetekkel való további együttműködésre vonatkozóan;

| 29. | valamennyi európai intézmény számára azt ajánlja, hogy továbbra is vállaljanak szolidaritást fehéroroszországi demokratikus szereplőkkel, és erősítsék meg elsősorban a helyi és regionális önkormányzatokhoz fűződő kapcsolataikat a minszki hatalmi koncentráció ellensúlyozása érdekében. Ennek célja az kell, hogy legyen, hogy a nyitott és demokratikus gondolkodású véleményformálókat elsősorban helyi szinten és az EU-tagállamokkal határos régiókban aktívan bevonják az együttműködési megbeszélésekbe, hogy ez „alulról felfelé hatva” kedvezően befolyásolja Fehéroroszország belpolitikai helyzetének alakulását; |
| --- | --- |

29.

valamennyi európai intézmény számára azt ajánlja, hogy továbbra is vállaljanak szolidaritást fehéroroszországi demokratikus szereplőkkel, és erősítsék meg elsősorban a helyi és regionális önkormányzatokhoz fűződő kapcsolataikat a minszki hatalmi koncentráció ellensúlyozása érdekében. Ennek célja az kell, hogy legyen, hogy a nyitott és demokratikus gondolkodású véleményformálókat elsősorban helyi szinten és az EU-tagállamokkal határos régiókban aktívan bevonják az együttműködési megbeszélésekbe, hogy ez „alulról felfelé hatva” kedvezően befolyásolja Fehéroroszország belpolitikai helyzetének alakulását;

| 30. | ajánlja, hogy még erősebben támaszkodjanak az eszmecsere kiépített platformjaira, például a civil társadalmi fórumra vagy az Internationales Bildungs- und Begegnungswerk Dortmund (IBB Johannes Rau) szervezet minszki fórumára, és hogy szisztematikusan mélyítsék el és intézményesítsék a párbeszédet a fehérorosz hivatalos képviselők, az ellenzék, a nem kormányzati szervezetek, a tudományos élet szereplői és a média között; |
| --- | --- |

30.

ajánlja, hogy még erősebben támaszkodjanak az eszmecsere kiépített platformjaira, például a civil társadalmi fórumra vagy az Internationales Bildungs- und Begegnungswerk Dortmund (IBB Johannes Rau) szervezet minszki fórumára, és hogy szisztematikusan mélyítsék el és intézményesítsék a párbeszédet a fehérorosz hivatalos képviselők, az ellenzék, a nem kormányzati szervezetek, a tudományos élet szereplői és a média között;

| 31. | azt tanácsolja, hogy a fehérorosz demokratikus mozgalmakkal és ellenzéki pártokkal folytatott párbeszéd további tartalmi kialakítása során elsősorban a média- és sajtószabadság témájára is összpontosítsanak: 2009 késő ősze óta a fehérorosz kormány különböző intézkedéseket hozott a belföldi és külföldi sajtó akadályozása és az internet szabályozása céljából, amelyek megnehezítik a független és szabad híradást, valamint az ellenzéki mozgalmak tevékenységét is. A szabad médiatudósításoknak főként a 2010 végén esedékes elnökválasztás kapcsán jut fontos szerep. Az RB komoly adalékkal szolgálhat a Fehéroroszországgal folytatandó „demokrácia-párbeszédhez” azzal, hogy valamennyi fehérorosz fórumot arra ösztönzi, hogy az ellenzéki mozgalmak munkájának megkönnyítése érdekében fokozottan használják az új médiaeszközök (többek között a YouTube, a blogok, a Twitter és egyéb közösségi hálózati eszközök) jelentette technológiákat és lehetőségeket; |
| --- | --- |

31.

azt tanácsolja, hogy a fehérorosz demokratikus mozgalmakkal és ellenzéki pártokkal folytatott párbeszéd további tartalmi kialakítása során elsősorban a média- és sajtószabadság témájára is összpontosítsanak: 2009 késő ősze óta a fehérorosz kormány különböző intézkedéseket hozott a belföldi és külföldi sajtó akadályozása és az internet szabályozása céljából, amelyek megnehezítik a független és szabad híradást, valamint az ellenzéki mozgalmak tevékenységét is. A szabad médiatudósításoknak főként a 2010 végén esedékes elnökválasztás kapcsán jut fontos szerep. Az RB komoly adalékkal szolgálhat a Fehéroroszországgal folytatandó „demokrácia-párbeszédhez” azzal, hogy valamennyi fehérorosz fórumot arra ösztönzi, hogy az ellenzéki mozgalmak munkájának megkönnyítése érdekében fokozottan használják az új médiaeszközök (többek között a YouTube, a blogok, a Twitter és egyéb közösségi hálózati eszközök) jelentette technológiákat és lehetőségeket;

| 32. | a fehérorosz nemzeti hatóságokat a keleti partnerség eszközeivel összhangban arra szólítja fel, hogy folytassanak nyitott és szisztematikus párbeszédet a decentralizációról, illetve a regionális és helyi önkormányzatok megerősítéséről Fehéroroszország politikai rendszerében, és ehhez a következő témaköröket nevezi meg:






  — | felelősségteljes kormányzás („good governance”) és a bürokrácia leépítése, |
| --- | --- | --- |

32.

a fehérorosz nemzeti hatóságokat a keleti partnerség eszközeivel összhangban arra szólítja fel, hogy folytassanak nyitott és szisztematikus párbeszédet a decentralizációról, illetve a regionális és helyi önkormányzatok megerősítéséről Fehéroroszország politikai rendszerében, és ehhez a következő témaköröket nevezi meg:

—

felelősségteljes kormányzás („good governance”) és a bürokrácia leépítése,

| — | fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődés és kohéziós politika, |
| --- | --- |

—

fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődés és kohéziós politika,

| — | a határforgalommal kapcsolatos kérdések, |
| --- | --- |

—

a határforgalommal kapcsolatos kérdések,

| — | környezetvédelem, |
| --- | --- |

—

környezetvédelem,

| — | kulturális tevékenységek, |
| --- | --- |

—

kulturális tevékenységek,

| — | jobb keretfeltételek a kis- és középvállalkozások számára, |
| --- | --- |

—

jobb keretfeltételek a kis- és középvállalkozások számára,

| — | „emberek közötti kapcsolatok” (ifjúsági csereprogramok és testvérvárosi kapcsolatok); |
| --- | --- |

—

„emberek közötti kapcsolatok” (ifjúsági csereprogramok és testvérvárosi kapcsolatok);

| 33. | a fehérorosz önkormányzatok képviselőit és a demokratikus nem kormányzati szervek képviselőit arra szólítja fel, hogy megfigyelőként vegyenek részt az uniós tagállamok önkormányzatainak ülésein, hogy ösztönözzék a további ikerintézményi projekteket és előmozdítsák az emberek közötti személyes kapcsolatokat; |
| --- | --- |

33.

a fehérorosz önkormányzatok képviselőit és a demokratikus nem kormányzati szervek képviselőit arra szólítja fel, hogy megfigyelőként vegyenek részt az uniós tagállamok önkormányzatainak ülésein, hogy ösztönözzék a további ikerintézményi projekteket és előmozdítsák az emberek közötti személyes kapcsolatokat;

| 34. | amellett foglal állást, hogy folytassák és építsék ki a Fehéroroszországgal folytatott területi együttműködés meglévő formáit, többek között megfelelő INTERREG-programok segítségével az EU Fehéroroszországgal határos régióiban, és további projektekre biztatja az ottani önkormányzatokat és nem kormányzati szervezeteket annak érdekében, hogy ápolják a határokon átnyúló kapcsolatokat, és átjárhatóbbá tegyék a határokat; |
| --- | --- |

34.

amellett foglal állást, hogy folytassák és építsék ki a Fehéroroszországgal folytatott területi együttműködés meglévő formáit, többek között megfelelő INTERREG-programok segítségével az EU Fehéroroszországgal határos régióiban, és további projektekre biztatja az ottani önkormányzatokat és nem kormányzati szervezeteket annak érdekében, hogy ápolják a határokon átnyúló kapcsolatokat, és átjárhatóbbá tegyék a határokat;

| 35. | arra biztatja elsősorban az uniós tagállamok, Lengyelország, Litvánia és Lettország határmenti régióit, hogy mélyítsék el a fehérorosz településekkel és regionális önkormányzatokkal folytatott, határokon átnyúló együttműködést, például a következő területeken:






  — | határforgalom, vám, a mobilitás fejlesztése (vízumkönnyítések) a határokon átnyúló utazások megkönnyítése érdekében, hogy egyszerűbbé váljanak a fehérorosz és a határos uniós tagállamokból való személyek közötti találkozások, |
| --- | --- | --- |

35.

arra biztatja elsősorban az uniós tagállamok, Lengyelország, Litvánia és Lettország határmenti régióit, hogy mélyítsék el a fehérorosz településekkel és regionális önkormányzatokkal folytatott, határokon átnyúló együttműködést, például a következő területeken:

—

határforgalom, vám, a mobilitás fejlesztése (vízumkönnyítések) a határokon átnyúló utazások megkönnyítése érdekében, hogy egyszerűbbé váljanak a fehérorosz és a határos uniós tagállamokból való személyek közötti találkozások,

| — | migráció, intézkedések a szervezett bűnözés ellen, |
| --- | --- |

—

migráció, intézkedések a szervezett bűnözés ellen,

| — | határokon átnyúló környezetvédelmi kérdések, |
| --- | --- |

—

határokon átnyúló környezetvédelmi kérdések,

| — | a gazdaság támogatása és a határokon átnyúló kereskedelem megkönnyítése, |
| --- | --- |

—

a gazdaság támogatása és a határokon átnyúló kereskedelem megkönnyítése,

| — | a szakmai képzés és továbbképzés támogatása, |
| --- | --- |

—

a szakmai képzés és továbbképzés támogatása,

| — | közös kulturális rendezvények, pl. koncertek, művészeti kiállítások és rendezvények a közös történelmi emlékezés kultúrájának javítása céljából, és ezáltal az emberi kapcsolatokban a háborúk következményeként kialakult törések feldolgozása; |
| --- | --- |

—

közös kulturális rendezvények, pl. koncertek, művészeti kiállítások és rendezvények a közös történelmi emlékezés kultúrájának javítása céljából, és ezáltal az emberi kapcsolatokban a háborúk következményeként kialakult törések feldolgozása;

| 36. | amellett foglal állást, hogy használjanak fel továbbra is eszközöket az európai szomszédsági politika keretében a tanulók, felsőoktatási hallgatók és oktatók határokon átnyúló csereprogramjaira (ERASMUS, TEMPUS) annak érdekében, hogy jobban megértsék egymást a fehéroroszországi és az uniós tagállamokban élő emberek, és ezáltal támogassák az európai eszmét és a polgárok társadalmi szerepvállalásának tudatosítását Fehéroroszországban. |
| --- | --- |

36.

amellett foglal állást, hogy használjanak fel továbbra is eszközöket az európai szomszédsági politika keretében a tanulók, felsőoktatási hallgatók és oktatók határokon átnyúló csereprogramjaira (ERASMUS, TEMPUS) annak érdekében, hogy jobban megértsék egymást a fehéroroszországi és az uniós tagállamokban élő emberek, és ezáltal támogassák az európai eszmét és a polgárok társadalmi szerepvállalásának tudatosítását Fehéroroszországban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 2-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/59

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A keleti partnerség kezdeményezésének végrehajtása Örményországban, valamint együttműködés kialakítása Örményország és az EU helyi és regionális önkormányzatai között

2011/C 42/12

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | kiemeli, hogy a jelenlegi örményországi helyzetet és Örményország politikai fejlődésének pályáját az ország vallási örökségét és hányatott történetét figyelembe véve kell megértenünk, amelynek részét képezték a folytonos külső megszállások és az örmények ellen a 20. század elején elkövetett népirtás traumatikus élménye is; |
| --- | --- |

—

kiemeli, hogy a jelenlegi örményországi helyzetet és Örményország politikai fejlődésének pályáját az ország vallási örökségét és hányatott történetét figyelembe véve kell megértenünk, amelynek részét képezték a folytonos külső megszállások és az örmények ellen a 20. század elején elkövetett népirtás traumatikus élménye is;

| — | üdvözli az első, 2009 májusában megtartott polgármesteri választásokat Jerevánban, megjegyzi azonban, hogy nagyobb erőfeszítések szükségesek a választások lebonyolításának javítása érdekében. Üdvözli, hogy a főváros a 2005-ös alkotmánymódosítás értelmében új jogállást kapott, és saját törvénye van. Az alkotmány hatálybalépését követően immár a többi önkormányzat megszilárdítása, illetve összevonása van napirenden. Ezen a téren a Régiók Bizottsága aggodalmát hangoztatja amiatt, hogy ennek alapelveit már kidolgozták ugyan, a megállapodás megvalósítására azonban még nem került sor. Ugyanez igaz a helyi önkormányzati vezetők legfontosabb hatásköreinek kiszélesítésére is; |
| --- | --- |

—

üdvözli az első, 2009 májusában megtartott polgármesteri választásokat Jerevánban, megjegyzi azonban, hogy nagyobb erőfeszítések szükségesek a választások lebonyolításának javítása érdekében. Üdvözli, hogy a főváros a 2005-ös alkotmánymódosítás értelmében új jogállást kapott, és saját törvénye van. Az alkotmány hatálybalépését követően immár a többi önkormányzat megszilárdítása, illetve összevonása van napirenden. Ezen a téren a Régiók Bizottsága aggodalmát hangoztatja amiatt, hogy ennek alapelveit már kidolgozták ugyan, a megállapodás megvalósítására azonban még nem került sor. Ugyanez igaz a helyi önkormányzati vezetők legfontosabb hatásköreinek kiszélesítésére is;

| — | elismeri Örményország jelentős, különösen az Európai Unió és Örményország 2006. évi ESZP közös cselekvési tervén, az EU-delegáció 2008-as megnyitásán, valamint az uniós tanácsadói csoport 2009-ben kezdődött munkáján keresztül elért eredményeit az Európai Unióval fennálló kapcsolataiban; |
| --- | --- |

—

elismeri Örményország jelentős, különösen az Európai Unió és Örményország 2006. évi ESZP közös cselekvési tervén, az EU-delegáció 2008-as megnyitásán, valamint az uniós tanácsadói csoport 2009-ben kezdődött munkáján keresztül elért eredményeit az Európai Unióval fennálló kapcsolataiban;

| — | fontosnak tartja, hogy a közeljövőben tárgyalások kezdődjenek Örményországgal egy vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásról. A vámok csökkentésének és a vízumrendelkezések egyszerűsítésének gyakorlati hatása van az emberek közötti kapcsolatokra és a kapcsolatok fejlődésére minden területen. |
| --- | --- |

—

fontosnak tartja, hogy a közeljövőben tárgyalások kezdődjenek Örményországgal egy vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásról. A vámok csökkentésének és a vízumrendelkezések egyszerűsítésének gyakorlati hatása van az emberek közötti kapcsolatokra és a kapcsolatok fejlődésére minden területen.

| Előadó | : | Teet KALLASVEE (EE/EPP), Haapsalu városi tanácsának tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Teet KALLASVEE (EE/EPP), Haapsalu városi tanácsának tagja

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

Politikai szempontok és történelmi háttér

| 1. | kiemeli, hogy a jelenlegi örményországi helyzetet és Örményország politikai fejlődésének pályáját az ország vallási örökségét és hányatott történetét figyelembe véve kell megértenünk, amelynek részét képezték a folytonos külső megszállások és az örmények ellen a 20. század elején elkövetett népirtás traumatikus élménye is; |
| --- | --- |

1.

kiemeli, hogy a jelenlegi örményországi helyzetet és Örményország politikai fejlődésének pályáját az ország vallási örökségét és hányatott történetét figyelembe véve kell megértenünk, amelynek részét képezték a folytonos külső megszállások és az örmények ellen a 20. század elején elkövetett népirtás traumatikus élménye is;

| 2. | megállapítja, hogy Örményország 1991 augusztusában kinyilvánította függetlenségét, amelyet az ugyanazon év szeptemberében tartott népszavazás megerősített. 1991 októberében a lakosság elnököt választott; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy Örményország 1991 augusztusában kinyilvánította függetlenségét, amelyet az ugyanazon év szeptemberében tartott népszavazás megerősített. 1991 októberében a lakosság elnököt választott;

| 3. | megállapítja, hogy a hegyi-karabahi konfliktus, valamint más meglévő konfliktusok jelentős feszültséget keltenek a régióban. Ennek kapcsán megjegyzi, hogy az EBESZ hegyi-karabahi konfliktus rendezésén 1992 óta fáradozó minszki csoportjának elnökségét 1995 óta az USA, Franciaország és Oroszország közösen tölti be; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a hegyi-karabahi konfliktus, valamint más meglévő konfliktusok jelentős feszültséget keltenek a régióban. Ennek kapcsán megjegyzi, hogy az EBESZ hegyi-karabahi konfliktus rendezésén 1992 óta fáradozó minszki csoportjának elnökségét 1995 óta az USA, Franciaország és Oroszország közösen tölti be;

| 4. | üdvözli, hogy Örményország kezdeményezését a Törökországhoz fűződő kapcsolatainak előfeltételek nélküli további normalizálására. Örményország és Törökország Svájcnak az Európai Unió, az USA és Oroszország által támogatott közvetítésével 2009 októberében felvette egymással a diplomáciai kapcsolatokat; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy Örményország kezdeményezését a Törökországhoz fűződő kapcsolatainak előfeltételek nélküli további normalizálására. Örményország és Törökország Svájcnak az Európai Unió, az USA és Oroszország által támogatott közvetítésével 2009 októberében felvette egymással a diplomáciai kapcsolatokat;

A válságövezetek belpolitikára gyakorolt hatása

| 5. | sajnálattal állapítja meg, hogy a hegyi-karabahi konfliktus, a Törökországhoz és Azerbajdzsánhoz fűződő, problémákkal terhelt kapcsolatok, valamint a nemzetközi általános politikai helyzeten belüli nyugtalanságok nyomot hagytak Örményország belpolitikájában is; |
| --- | --- |

5.

sajnálattal állapítja meg, hogy a hegyi-karabahi konfliktus, a Törökországhoz és Azerbajdzsánhoz fűződő, problémákkal terhelt kapcsolatok, valamint a nemzetközi általános politikai helyzeten belüli nyugtalanságok nyomot hagytak Örményország belpolitikájában is;

| 6. | megjegyzi, hogy a hegyi-karabahi konfliktusban megmerevedett a status quo, és támogatja a minszki csoport keretében tett folyamatos magas szintű erőfeszítéseket a konfliktus békés rendezésére; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a hegyi-karabahi konfliktusban megmerevedett a status quo, és támogatja a minszki csoport keretében tett folyamatos magas szintű erőfeszítéseket a konfliktus békés rendezésére;

| 7. | üdvözli, hogy az (1995-ben elfogadott és 2005-ben módosított) új alkotmány és a további új jogszabályok, köztük a választási törvények, megteremtették annak a feltételeit, hogy a posztszovjet tekintélyuralmi örökséget demokratikus hatalmi struktúrák váltsák fel. Ennek ellenére a lakosság egy része továbbra is bizonyos bizalmatlansággal tekint az eddigi választási eredményekre; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy az (1995-ben elfogadott és 2005-ben módosított) új alkotmány és a további új jogszabályok, köztük a választási törvények, megteremtették annak a feltételeit, hogy a posztszovjet tekintélyuralmi örökséget demokratikus hatalmi struktúrák váltsák fel. Ennek ellenére a lakosság egy része továbbra is bizonyos bizalmatlansággal tekint az eddigi választási eredményekre;

| 8. | sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az Örményország és Törökország közötti újbóli ellentétek a szerződés ratifikálási folyamatának megakadásához vezettek; |
| --- | --- |

8.

sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az Örményország és Törökország közötti újbóli ellentétek a szerződés ratifikálási folyamatának megakadásához vezettek;

| 9. | megjegyzi, hogy a 2009-ben felállított Örmény Népi Gyűlés számos alárendelt szervével együtt sok aktív polgárnak, a parlamentben képviselettel nem rendelkező politikai erők egy részének és közhasznú szervezetek tagjainak lehetőséget teremt arra, hogy részt vegyenek a politikai döntéshozatalban. Az Örményország Népi Gyűlésében megvitatott kérdések és az ezek nyomán megfogalmazott ajánlások széles spektrumot ölelnek fel, és a hatóságok bizonyos ajánlásokat figyelembe is vesznek, azok pedig a médiában is megjelennek; ugyanakkor rámutat, hogy ez a tanácsadó testület nem helyettesítheti a részvételi hatalomgyakorlás valódi demokratikus csatornáit; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a 2009-ben felállított Örmény Népi Gyűlés számos alárendelt szervével együtt sok aktív polgárnak, a parlamentben képviselettel nem rendelkező politikai erők egy részének és közhasznú szervezetek tagjainak lehetőséget teremt arra, hogy részt vegyenek a politikai döntéshozatalban. Az Örményország Népi Gyűlésében megvitatott kérdések és az ezek nyomán megfogalmazott ajánlások széles spektrumot ölelnek fel, és a hatóságok bizonyos ajánlásokat figyelembe is vesznek, azok pedig a médiában is megjelennek; ugyanakkor rámutat, hogy ez a tanácsadó testület nem helyettesítheti a részvételi hatalomgyakorlás valódi demokratikus csatornáit;

Örményország helyi önkormányzatai

| 10. | megállapítja, hogy az 1996-os közigazgatási és területrendezési reformot követően Örményország immár 915 helyi önkormányzatból (49 városi és 866 vidéki önkormányzatból) áll. A városok és községek tanácsainak a lakosok számától függően 5, 10 vagy 15 tagját (akiket a hagyományoknak megfelelően „szeniornak”, azaz avagani-nak neveznek) három évre választják meg. A kormány nevezi ki a tíz tartomány vezetőjét (marzpet), akik mind a kormánykoalícióhoz tartoznak. Aláhúzza, hogy a fenti reformok fontos lépések az örményországi többlépcsős demokrácia megteremtése felé vezető úton, és ezért felkéri az örmény hatóságokat arra, hogy folytassák a helyi és regionális kormányzati szintek jogosítványokkal való felruházásának folyamatát; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy az 1996-os közigazgatási és területrendezési reformot követően Örményország immár 915 helyi önkormányzatból (49 városi és 866 vidéki önkormányzatból) áll. A városok és községek tanácsainak a lakosok számától függően 5, 10 vagy 15 tagját (akiket a hagyományoknak megfelelően „szeniornak”, azaz avagani-nak neveznek) három évre választják meg. A kormány nevezi ki a tíz tartomány vezetőjét (marzpet), akik mind a kormánykoalícióhoz tartoznak. Aláhúzza, hogy a fenti reformok fontos lépések az örményországi többlépcsős demokrácia megteremtése felé vezető úton, és ezért felkéri az örmény hatóságokat arra, hogy folytassák a helyi és regionális kormányzati szintek jogosítványokkal való felruházásának folyamatát;

| 11. | üdvözli az első, 2009 májusában megtartott polgármesteri választásokat Jerevánban, megjegyzi azonban, hogy nagyobb erőfeszítések szükségesek a választások lebonyolításának javítása érdekében. Üdvözli, hogy a főváros a 2005-ös alkotmánymódosítás értelmében új jogállást kapott, és saját törvénye van. Az alkotmány hatálybalépését követően immár a többi önkormányzat megszilárdítása, illetve összevonása van napirenden. Ezen a téren a Régiók Bizottsága aggodalmát hangoztatja amiatt, hogy ennek alapelveit már kidolgozták ugyan, a megállapodás megvalósítására azonban még nem került sor. Ugyanez igaz a helyi önkormányzati vezetők legfontosabb hatásköreinek kiszélesítésére is; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az első, 2009 májusában megtartott polgármesteri választásokat Jerevánban, megjegyzi azonban, hogy nagyobb erőfeszítések szükségesek a választások lebonyolításának javítása érdekében. Üdvözli, hogy a főváros a 2005-ös alkotmánymódosítás értelmében új jogállást kapott, és saját törvénye van. Az alkotmány hatálybalépését követően immár a többi önkormányzat megszilárdítása, illetve összevonása van napirenden. Ezen a téren a Régiók Bizottsága aggodalmát hangoztatja amiatt, hogy ennek alapelveit már kidolgozták ugyan, a megállapodás megvalósítására azonban még nem került sor. Ugyanez igaz a helyi önkormányzati vezetők legfontosabb hatásköreinek kiszélesítésére is;

Örményország és az Európai Unió

| 12. | megállapítja, hogy az Európai Unió és Örményország közötti partnerségi és együttműködési megállapodást 1996-ban írták alá, és 1999-ben lépett hatályba; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy az Európai Unió és Örményország közötti partnerségi és együttműködési megállapodást 1996-ban írták alá, és 1999-ben lépett hatályba;

| 13. | hangsúlyozza, hogy 2004 júniusában Örményország folyamatosan üdvözölte az Európai Unió keleti bővítését, valamint Örményország bevonását az európai szomszédsági politikába és a keleti partnerségbe; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy 2004 júniusában Örményország folyamatosan üdvözölte az Európai Unió keleti bővítését, valamint Örményország bevonását az európai szomszédsági politikába és a keleti partnerségbe;

| 14. | elismeri Örményország jelentős, különösen az Európai Unió és Örményország 2006. évi ESZP közös cselekvési tervén, az EU-delegáció 2008-as megnyitásán, valamint az uniós tanácsadói csoport 2009-ben kezdődött munkáján keresztül elért eredményeit az Európai Unióval fennálló kapcsolataiban; |
| --- | --- |

14.

elismeri Örményország jelentős, különösen az Európai Unió és Örményország 2006. évi ESZP közös cselekvési tervén, az EU-delegáció 2008-as megnyitásán, valamint az uniós tanácsadói csoport 2009-ben kezdődött munkáján keresztül elért eredményeit az Európai Unióval fennálló kapcsolataiban;

| 15. | üdvözli, hogy az EU Külkapcsolatok Tanácsa 2010. május 10-én megteremtette az EU és Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia közötti kétoldalú társulási megállapodások megkötéséről folytatandó tárgyalások keretét, valamint hogy a társulási megállapodás megkötéséről folytatott, rövid időn belül sorra kerülő tárgyalások első fordulóján az EU jelezte, hogy az átfogó intézményfejlesztési program keretében kész az első tervezett reformok támogatására 32 millió eurót rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy az EU Külkapcsolatok Tanácsa 2010. május 10-én megteremtette az EU és Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia közötti kétoldalú társulási megállapodások megkötéséről folytatandó tárgyalások keretét, valamint hogy a társulási megállapodás megkötéséről folytatott, rövid időn belül sorra kerülő tárgyalások első fordulóján az EU jelezte, hogy az átfogó intézményfejlesztési program keretében kész az első tervezett reformok támogatására 32 millió eurót rendelkezésre bocsátani;

Örményország és az Európai Unió helyi és regionális önkormányzatai közötti együttműködés

| 16. | minden módon támogatja a hallgatók mobilitását az uniós programok segítségével (Tempus, Erasmus Mundus), de a külföldön élő örmények támogatásával is. Ehhez fontos hozzájárulást nyújthat az örmény diaszpóra, valamint az ifjúsági és sportminisztérium; |
| --- | --- |

16.

minden módon támogatja a hallgatók mobilitását az uniós programok segítségével (Tempus, Erasmus Mundus), de a külföldön élő örmények támogatásával is. Ehhez fontos hozzájárulást nyújthat az örmény diaszpóra, valamint az ifjúsági és sportminisztérium;

| 17. | üdvözli azt a döntő és gyors előrelépést az EU és a dél-kaukázusi államok közötti kapcsolatokban, amely a Grúziával, Azerbajdzsánnal és Örményországgal kötendő társulási megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésében jut kifejezésre – függetlenül a régióban kialakult és közismert nagypolitikai változásoktól; |
| --- | --- |

17.

üdvözli azt a döntő és gyors előrelépést az EU és a dél-kaukázusi államok közötti kapcsolatokban, amely a Grúziával, Azerbajdzsánnal és Örményországgal kötendő társulási megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésében jut kifejezésre – függetlenül a régióban kialakult és közismert nagypolitikai változásoktól;

| 18. | üdvözli azokat a nyilatkozatokat, melyeket az EU képviselői mind a három fővárosban a tárgyalási prioritásokról és a legfontosabb kérdésfelvetésekről tettek. A Régiók Bizottsága azt feltételezi, hogy Örményország helyi és regionális önkormányzatai a megállapodás kidolgozásakor beleszólási jogot kapnak az érdekeiket érintő kérdésekbe; |
| --- | --- |

18.

üdvözli azokat a nyilatkozatokat, melyeket az EU képviselői mind a három fővárosban a tárgyalási prioritásokról és a legfontosabb kérdésfelvetésekről tettek. A Régiók Bizottsága azt feltételezi, hogy Örményország helyi és regionális önkormányzatai a megállapodás kidolgozásakor beleszólási jogot kapnak az érdekeiket érintő kérdésekbe;

| 19. | számít arra, hogy az Örményországgal együttműködő vagy az Örményországban tevékenykedő uniós intézmények és az EU képviselői teljes mértékben elkötelezettek amellett, hogy Örményországot közelebb hozzák az EU-hoz és segítsék politikai és gazdasági fejlődésében, beleértve azt is, hogy a polgárok szabadabban eljuthassanak az Európai Unióba; |
| --- | --- |

19.

számít arra, hogy az Örményországgal együttműködő vagy az Örményországban tevékenykedő uniós intézmények és az EU képviselői teljes mértékben elkötelezettek amellett, hogy Örményországot közelebb hozzák az EU-hoz és segítsék politikai és gazdasági fejlődésében, beleértve azt is, hogy a polgárok szabadabban eljuthassanak az Európai Unióba;

| 20. | fontosnak tartja, hogy a közeljövőben tárgyalások kezdődjenek Örményországgal egy vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásról. A vámok csökkentésének és a vízumrendelkezések egyszerűsítésének gyakorlati hatása van az emberek közötti kapcsolatokra és a kapcsolatok fejlődésére minden területen; |
| --- | --- |

20.

fontosnak tartja, hogy a közeljövőben tárgyalások kezdődjenek Örményországgal egy vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásról. A vámok csökkentésének és a vízumrendelkezések egyszerűsítésének gyakorlati hatása van az emberek közötti kapcsolatokra és a kapcsolatok fejlődésére minden területen;

| 21. | meggyőződése, hogy az Európai Unióhoz fűződő kapcsolatok, azok konkrét tartalommal való megtöltése, valamint az Európai Unió stabilizáló és a társadalmi fejlődést előmozdító szerepe összességében érdemes arra, hogy megjelenjen a médiában, valamennyi képzési formában és az iskolák tanterveiben; |
| --- | --- |

21.

meggyőződése, hogy az Európai Unióhoz fűződő kapcsolatok, azok konkrét tartalommal való megtöltése, valamint az Európai Unió stabilizáló és a társadalmi fejlődést előmozdító szerepe összességében érdemes arra, hogy megjelenjen a médiában, valamennyi képzési formában és az iskolák tanterveiben;

| 22. | megállapítja, hogy a nemzetközi szakértőknek és választási megfigyelőknek gyakran támadtak nehézségeik annak elérésében, hogy az örmény hatóságok betartsák ígéreteiket, és végrehajtsák a vonatkozó jogszabályokat. Ezért felhívja a figyelmet a megfelelő szinteken folytatott nyílt párbeszéd szükségességére a kölcsönös megértés és a közös problémamegoldás elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

22.

megállapítja, hogy a nemzetközi szakértőknek és választási megfigyelőknek gyakran támadtak nehézségeik annak elérésében, hogy az örmény hatóságok betartsák ígéreteiket, és végrehajtsák a vonatkozó jogszabályokat. Ezért felhívja a figyelmet a megfelelő szinteken folytatott nyílt párbeszéd szükségességére a kölcsönös megértés és a közös problémamegoldás elősegítése érdekében;

| 23. | üdvözli az EU dél-kaukázusi különmegbízottjának kinevezését (2003. július), amivel nyomatékosították a Dél-Kaukázus három állama közötti regionális együttműködés jelentőségét; |
| --- | --- |

23.

üdvözli az EU dél-kaukázusi különmegbízottjának kinevezését (2003. július), amivel nyomatékosították a Dél-Kaukázus három állama közötti regionális együttműködés jelentőségét;

| 24. | megállapítja, hogy az a tendencia, hogy tudatosan nem veszik figyelembe a politikai ellenfeleket, az örményországi politikai élet egyik jellemző ismérvévé vált, és úgy ítéli meg, hogy folyamatos párbeszéd és nyilvános vita tárgyává kell tenni e magatartás felszámolását. Az „emberek közötti kapcsolatoknak” bizonyos szempontból a „politikusok közötti kapcsolatról” folytatott vitában kell elkezdődniük, különösképpen helyi szinten, az ott célszerű formák és lehetőségek (mint például városi és községi tanácsok [local public councils], vitafórumok, fiataloknak szóló internetes portálok) igénybevételével. Emellett a nyílt párbeszéd demokratikus kultúrájának elterjesztésében elengedhetetlenek – és ezért támogatandóak – a személyek közötti közvetlen kapcsolatok; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy az a tendencia, hogy tudatosan nem veszik figyelembe a politikai ellenfeleket, az örményországi politikai élet egyik jellemző ismérvévé vált, és úgy ítéli meg, hogy folyamatos párbeszéd és nyilvános vita tárgyává kell tenni e magatartás felszámolását. Az „emberek közötti kapcsolatoknak” bizonyos szempontból a „politikusok közötti kapcsolatról” folytatott vitában kell elkezdődniük, különösképpen helyi szinten, az ott célszerű formák és lehetőségek (mint például városi és községi tanácsok [local public councils], vitafórumok, fiataloknak szóló internetes portálok) igénybevételével. Emellett a nyílt párbeszéd demokratikus kultúrájának elterjesztésében elengedhetetlenek – és ezért támogatandóak – a személyek közötti közvetlen kapcsolatok;

| 25. | mind nemzeti, mind pedig helyi szinten bátorítja a nőket, hogy vegyenek részt a közéletben, és jelöltessék magukat fontos társadalmi tisztségekre; |
| --- | --- |

25.

mind nemzeti, mind pedig helyi szinten bátorítja a nőket, hogy vegyenek részt a közéletben, és jelöltessék magukat fontos társadalmi tisztségekre;

| 26. | a küszöbön álló választási kampányokra tekintettel felszólítja Örményország hatóságait, hogy az uniós intézmények korrekciós javaslataival egészítsék ki a választási törvény jelenleg folyó felülvizsgálatát, és biztosítsák, hogy valamennyi részt vevő politikai erő egyformán hozzáférhessen a médiához; |
| --- | --- |

26.

a küszöbön álló választási kampányokra tekintettel felszólítja Örményország hatóságait, hogy az uniós intézmények korrekciós javaslataival egészítsék ki a választási törvény jelenleg folyó felülvizsgálatát, és biztosítsák, hogy valamennyi részt vevő politikai erő egyformán hozzáférhessen a médiához;

| 27. | hangsúlyozza, hogy folyamatosan ügyelni kell az emberi jogok tiszteletben tartására, és meg kell vizsgálni különösen azokat a kérdéseket, amelyek nemzetközi emberi jogi szervezetek körében visszhangra találtak; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy folyamatosan ügyelni kell az emberi jogok tiszteletben tartására, és meg kell vizsgálni különösen azokat a kérdéseket, amelyek nemzetközi emberi jogi szervezetek körében visszhangra találtak;

| 28. | üdvözli, hogy az Európa Tanács a HELP-II projekt keretében megkezdte az Örményországgal foglalkozó emberi jogi szakértők képzését, valamint hogy az örmény szervezetek részt vesznek a South Caucasus Network of Human Rights [Dél-kaukázusi Emberi Jogi Hálózat] elnevezésű szervezet tevékenységeiben; |
| --- | --- |

28.

üdvözli, hogy az Európa Tanács a HELP-II projekt keretében megkezdte az Örményországgal foglalkozó emberi jogi szakértők képzését, valamint hogy az örmény szervezetek részt vesznek a South Caucasus Network of Human Rights [Dél-kaukázusi Emberi Jogi Hálózat] elnevezésű szervezet tevékenységeiben;

| 29. | felszólítja a politikai pártokat, hogy saját imázsuk ápolása helyett inkább kezdjenek nyilvános párbeszédet, és keressék az örmény társadalom előtt álló nehézségek lehetséges politikai megoldásait. Ehhez a folyamathoz, ahol lehetséges, hozzájárulhatnak a külföldön élő örmények;, beépítve a vitába azoknak a tapasztalatait, akik nagy demokratikus hagyományokkal rendelkező államokban éltek; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a politikai pártokat, hogy saját imázsuk ápolása helyett inkább kezdjenek nyilvános párbeszédet, és keressék az örmény társadalom előtt álló nehézségek lehetséges politikai megoldásait. Ehhez a folyamathoz, ahol lehetséges, hozzájárulhatnak a külföldön élő örmények;, beépítve a vitába azoknak a tapasztalatait, akik nagy demokratikus hagyományokkal rendelkező államokban éltek;

| 30. | üdvözli az EURONEST Parlamenti Közgyűlés kezdeményezését, és azon a véleményen van, hogy különösen az ellenzék hozzájárulását figyelembe véve eredményes és példaértékű a dél-kaukázusi helyi önkormányzatok közötti regionális együttműködés, különösen a fővárosok, Jereván, Tbiliszi és Baku városi önkormányzatai közötti együttműködés és az ott folyó tanácskozások; |
| --- | --- |

30.

üdvözli az EURONEST Parlamenti Közgyűlés kezdeményezését, és azon a véleményen van, hogy különösen az ellenzék hozzájárulását figyelembe véve eredményes és példaértékű a dél-kaukázusi helyi önkormányzatok közötti regionális együttműködés, különösen a fővárosok, Jereván, Tbiliszi és Baku városi önkormányzatai közötti együttműködés és az ott folyó tanácskozások;

| 31. | ismételten elégedettségének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a Régiók Bizottsága az Európai Unió keleti partnersége keretében hozott határozatokon keresztül részt vett a „demokrácia, felelősségteljes kormányzás és stabilitás”, valamint az „emberek közötti közvetlen kapcsolatok” témákról folytatott vitákban. A Régiók Bizottsága ezzel egyidejűleg megerősíti, hogy kész részt venni a platform fennmaradó két részében is, amelyek a helyi és regionális önkormányzatokat érintik; |
| --- | --- |

31.

ismételten elégedettségének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a Régiók Bizottsága az Európai Unió keleti partnersége keretében hozott határozatokon keresztül részt vett a „demokrácia, felelősségteljes kormányzás és stabilitás”, valamint az „emberek közötti közvetlen kapcsolatok” témákról folytatott vitákban. A Régiók Bizottsága ezzel egyidejűleg megerősíti, hogy kész részt venni a platform fennmaradó két részében is, amelyek a helyi és regionális önkormányzatokat érintik;

| 32. | emlékeztet arra, hogy a keleti partnerség megvalósításához történő közreműködése részeként részt vesz az 1. és 4. platformban, mind a hat ország vonatkozásában véleményeket dolgoz ki a helyi és regionális dimenzióról, emellett pedig létre kívánja hozni az EU, valamint a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak rendszeres konferenciáját; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet arra, hogy a keleti partnerség megvalósításához történő közreműködése részeként részt vesz az 1. és 4. platformban, mind a hat ország vonatkozásában véleményeket dolgoz ki a helyi és regionális dimenzióról, emellett pedig létre kívánja hozni az EU, valamint a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak rendszeres konferenciáját;

| 33. | megjegyzi, hogy az Örményország helyi és regionális önkormányzataihoz fűződő kapcsolatok elmélyítésében jelentős lépés volt az, hogy Örményország 2002-ben csatlakozott a Helyi és Regionális Önkormányzatok Európai Chartájához, aminek eredményeként módosították a választási törvényeket, és helyi választásokat tartottak Jerevánban (2009), amelyen megfigyelőként részt vett a Régiók Bizottsága, illetve azt követően a városi tanács megválasztotta a polgármestert; |
| --- | --- |

33.

megjegyzi, hogy az Örményország helyi és regionális önkormányzataihoz fűződő kapcsolatok elmélyítésében jelentős lépés volt az, hogy Örményország 2002-ben csatlakozott a Helyi és Regionális Önkormányzatok Európai Chartájához, aminek eredményeként módosították a választási törvényeket, és helyi választásokat tartottak Jerevánban (2009), amelyen megfigyelőként részt vett a Régiók Bizottsága, illetve azt követően a városi tanács megválasztotta a polgármestert;

| 34. | üdvözli, hogy az örmény önkormányzati reform új szakaszba lépett, különösen, hogy ennek keretében az örmény hatóságok az LGI és a CFOA szakértői által a reformok előmozdítása céljából készített kétéves tervre (2009–2011) támaszkodhatnak (LGI – Local Government and Public Service Reform Initiative – Kezdeményezés a helyi önkormányzatok és közszolgáltatások reformjára; CFOA – Communities Finance Officers – Önkormányzati Pénzügyi Tisztviselők Szövetsége); |
| --- | --- |

34.

üdvözli, hogy az örmény önkormányzati reform új szakaszba lépett, különösen, hogy ennek keretében az örmény hatóságok az LGI és a CFOA szakértői által a reformok előmozdítása céljából készített kétéves tervre (2009–2011) támaszkodhatnak (LGI – Local Government and Public Service Reform Initiative – Kezdeményezés a helyi önkormányzatok és közszolgáltatások reformjára; CFOA – Communities Finance Officers – Önkormányzati Pénzügyi Tisztviselők Szövetsége);

| 35. | megemlíti, hogy maga is jelentős szerepet játszik abban, hogy a partnerállamok helyi és regionális önkormányzatai megosszák egymással a tapasztalatokat és a bevált gyakorlatokat (többek között a TAIEX és SIGMA eszközöket). Tevékenységünk célja a megfelelően felszerelt, jobban szervezett és felelősségteljesebb helyi és regionális igazgatás támogatása, amely hatékonyan működik, és figyelembe veszi az átláthatóságot és az integrációt; |
| --- | --- |

35.

megemlíti, hogy maga is jelentős szerepet játszik abban, hogy a partnerállamok helyi és regionális önkormányzatai megosszák egymással a tapasztalatokat és a bevált gyakorlatokat (többek között a TAIEX és SIGMA eszközöket). Tevékenységünk célja a megfelelően felszerelt, jobban szervezett és felelősségteljesebb helyi és regionális igazgatás támogatása, amely hatékonyan működik, és figyelembe veszi az átláthatóságot és az integrációt;

| 36. | úgy ítéli meg, hogy ha a keleti partnerség országaiban olyan új kezdeményezések alakulnak ki, amelyek a lakosság körében megfelelő visszhangra és támogatásra találnak, akkor figyelmet kell fordítani e kezdeményezésekre, éppen úgy, ahogy más európai intézmények is figyelmet fordítanak erre a több mint egy éve működő intézményre, Örményország Népi Gyűlésére, bizottságainak és albizottságainak tevékenységére, valamint nemzeti és helyi szinten bizonyos döntések meghozatalakor gyakorolt befolyásukra. Ha érdeklődést tanúsítanak egy népi hagyományokra támaszkodó intézmény iránt, az csak javítja az európai szakértők megítélését; |
| --- | --- |

36.

úgy ítéli meg, hogy ha a keleti partnerség országaiban olyan új kezdeményezések alakulnak ki, amelyek a lakosság körében megfelelő visszhangra és támogatásra találnak, akkor figyelmet kell fordítani e kezdeményezésekre, éppen úgy, ahogy más európai intézmények is figyelmet fordítanak erre a több mint egy éve működő intézményre, Örményország Népi Gyűlésére, bizottságainak és albizottságainak tevékenységére, valamint nemzeti és helyi szinten bizonyos döntések meghozatalakor gyakorolt befolyásukra. Ha érdeklődést tanúsítanak egy népi hagyományokra támaszkodó intézmény iránt, az csak javítja az európai szakértők megítélését;

| 37. | figyelembe véve az Örményország előtt álló számos fontos reformot, többek között a helyi önkormányzatok illetékességével és finanszírozásával kapcsolatos reformot, továbbá a külföldi tanácsadási és finanszírozási programokból nyújtott nagyobb támogatást Örményország megsegítése érdekében a totalitarizmus és a tervgazdaság örökségének meghaladásához; lényegesnek tartja, hogy az örmény hatóságok a reformfolyamat során lehetőleg nagy átláthatóságot biztosítsanak, és lehetőség szerint nagymértékben bevonják az embereket a cselekvésbe; |
| --- | --- |

37.

figyelembe véve az Örményország előtt álló számos fontos reformot, többek között a helyi önkormányzatok illetékességével és finanszírozásával kapcsolatos reformot, továbbá a külföldi tanácsadási és finanszírozási programokból nyújtott nagyobb támogatást Örményország megsegítése érdekében a totalitarizmus és a tervgazdaság örökségének meghaladásához; lényegesnek tartja, hogy az örmény hatóságok a reformfolyamat során lehetőleg nagy átláthatóságot biztosítsanak, és lehetőség szerint nagymértékben bevonják az embereket a cselekvésbe;

| 38. | üdvözli, hogy az örmény hatóságok és az elnök aktívan részt vettek az európai szomszédságpolitika és a keleti partnerség keretében helyi és regionális szinten végrehajtott programokban; |
| --- | --- |

38.

üdvözli, hogy az örmény hatóságok és az elnök aktívan részt vettek az európai szomszédságpolitika és a keleti partnerség keretében helyi és regionális szinten végrehajtott programokban;

| 39. | üdvözli a helyi adókról szóló törvény kiegészítését, és a tartományi vezetők tevékenységének értékelésére szolgáló rendszer konszolidálását 2009-ben; |
| --- | --- |

39.

üdvözli a helyi adókról szóló törvény kiegészítését, és a tartományi vezetők tevékenységének értékelésére szolgáló rendszer konszolidálását 2009-ben;

| 40. | utal arra, hogy a regionális fejlesztés tervezése során – a problémás régiók tekintetében is – kézikönyvként jó szolgálatot tehet az Európa Tanács/területrendezésért felelős miniszterek európai konferenciája (CEMAT/COE) által 2010 nyarán közzétett Örményországról szóló országjelentés; |
| --- | --- |

40.

utal arra, hogy a regionális fejlesztés tervezése során – a problémás régiók tekintetében is – kézikönyvként jó szolgálatot tehet az Európa Tanács/területrendezésért felelős miniszterek európai konferenciája (CEMAT/COE) által 2010 nyarán közzétett Örményországról szóló országjelentés;

| 41. | megemlíti, hogy a küszöbön álló reformok közül az egyik legszükségesebb (a bürokrácia visszafogása és takarékossági intézkedések) és egyben az egyik legnehezebben végrehajtható reform a helyi önkormányzatok konszolidálása és finanszírozásuk tisztázása. Ugyanez érvényes a főváros és a többi helyi önkormányzat közötti kapcsolatok átszervezésére, miután hatályba lépett a Jereván városáról szóló törvény, ami más országok tapasztalatai szerint viszonylag gyorsan érezteti hatását a szomszédos helyi önkormányzatok és kormányzatok cselekvésében; |
| --- | --- |

41.

megemlíti, hogy a küszöbön álló reformok közül az egyik legszükségesebb (a bürokrácia visszafogása és takarékossági intézkedések) és egyben az egyik legnehezebben végrehajtható reform a helyi önkormányzatok konszolidálása és finanszírozásuk tisztázása. Ugyanez érvényes a főváros és a többi helyi önkormányzat közötti kapcsolatok átszervezésére, miután hatályba lépett a Jereván városáról szóló törvény, ami más országok tapasztalatai szerint viszonylag gyorsan érezteti hatását a szomszédos helyi önkormányzatok és kormányzatok cselekvésében;

| 42. | úgy véli, hogy a politikai rendszer fejlettségi szintjének fényében sikerre vezetne az, ha Örményországban ismertebbé válnának az egykori sorstársak (például Lettország) által a helyi önkormányzatok konszolidálása terén már végrehajtott programok. Ugyanez érvényes azon reformerek tapasztalatainak terjesztésére (szemináriumokon, tematikus konferenciákon), akik bizonyíthatóan sikeresen alakították át a főváros és a többi önkormányzat közötti kapcsolatokat. A bizonyos témákban folytatott tapasztalatcserének, különös tekintettel a tényleges gyakorlati tapasztalatokkal rendelkező szereplők és Örményország képviselői közötti tapasztalatcserére, állandó helyet kell kapnia az EU segélyprogramjaiban. A közigazgatási problémák mellett ennek ki kell terjednie a kiadások tervezésére, valamint konkrét segélyalapok és projektek (többek között az IFAD, OMP) megvalósítására és az azokról szóló beszámolókra is. Összességében az ilyen célirányos és gyakorlati haszonnal járó tevékenység a legjobb megoldás az emberek közötti kapcsolatok előmozdítására; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a politikai rendszer fejlettségi szintjének fényében sikerre vezetne az, ha Örményországban ismertebbé válnának az egykori sorstársak (például Lettország) által a helyi önkormányzatok konszolidálása terén már végrehajtott programok. Ugyanez érvényes azon reformerek tapasztalatainak terjesztésére (szemináriumokon, tematikus konferenciákon), akik bizonyíthatóan sikeresen alakították át a főváros és a többi önkormányzat közötti kapcsolatokat. A bizonyos témákban folytatott tapasztalatcserének, különös tekintettel a tényleges gyakorlati tapasztalatokkal rendelkező szereplők és Örményország képviselői közötti tapasztalatcserére, állandó helyet kell kapnia az EU segélyprogramjaiban. A közigazgatási problémák mellett ennek ki kell terjednie a kiadások tervezésére, valamint konkrét segélyalapok és projektek (többek között az IFAD, OMP) megvalósítására és az azokról szóló beszámolókra is. Összességében az ilyen célirányos és gyakorlati haszonnal járó tevékenység a legjobb megoldás az emberek közötti kapcsolatok előmozdítására;

| 43. | üdvözli, hogy helyi szinten az állami cselekvési tervnek (2008-2012) köszönhetően tartalmilag felértékelődnek és kezdeményezések tárgyát képezik a környezetvédelmi kérdések, és érdeklődéssel várja a gyakorlati intézkedések eredményéről szóló tájékoztatást. A környezetvédelem mindenhol olyan terület, amelyen keresztül helyi kezdeményezések indíthatók el, és amely jelentős mértékben hozzájárulhat a demokratikus gondolkodásmód megszilárdulásához. Emellett érdemes megjegyezni, hogy a 2006-os regionális környezetvédelmi charta (Regional Environmental Center) egyike azon kevés dokumentumoknak, amelyet mind az örmény, mind pedig az azerbajdzsáni miniszterek aláírtak; |
| --- | --- |

43.

üdvözli, hogy helyi szinten az állami cselekvési tervnek (2008-2012) köszönhetően tartalmilag felértékelődnek és kezdeményezések tárgyát képezik a környezetvédelmi kérdések, és érdeklődéssel várja a gyakorlati intézkedések eredményéről szóló tájékoztatást. A környezetvédelem mindenhol olyan terület, amelyen keresztül helyi kezdeményezések indíthatók el, és amely jelentős mértékben hozzájárulhat a demokratikus gondolkodásmód megszilárdulásához. Emellett érdemes megjegyezni, hogy a 2006-os regionális környezetvédelmi charta (Regional Environmental Center) egyike azon kevés dokumentumoknak, amelyet mind az örmény, mind pedig az azerbajdzsáni miniszterek aláírtak;

| 44. | üdvözli, hogy Örményország hatóságai és nyilvánossága felismeri a korrupciós problematika komolyságát, és méltatja azt a döntést, hogy a korrupcióra, illetve az ellene való küzdelemre vonatkozó ismereteket beépítik az iskolák tanterveibe. E probléma kezelésének legjobb módja az átláthatóságon, a szükséges jogi rendelkezések kialakításán és a korrupció virágzását elősegítő kulturális és mentalitásbeli elemek fokozatos megváltoztatásán keresztül bontakozhat ki a leghatékonyabban, mindezt pedig csak a társadalom különböző szintjein végzett hosszú távú nevelőmunkával lehet elérni. |
| --- | --- |

44.

üdvözli, hogy Örményország hatóságai és nyilvánossága felismeri a korrupciós problematika komolyságát, és méltatja azt a döntést, hogy a korrupcióra, illetve az ellene való küzdelemre vonatkozó ismereteket beépítik az iskolák tanterveibe. E probléma kezelésének legjobb módja az átláthatóságon, a szükséges jogi rendelkezések kialakításán és a korrupció virágzását elősegítő kulturális és mentalitásbeli elemek fokozatos megváltoztatásán keresztül bontakozhat ki a leghatékonyabban, mindezt pedig csak a társadalom különböző szintjein végzett hosszú távú nevelőmunkával lehet elérni.

| 45. | úgy véli, hogy az EU képviselőinek, amikor az egykori szocialista államokban tett látogatásaik során személyes benyomást szereznek, figyelembe kell venniük, hogy a szovjet totalitarizmus körülményei között szokássá vált a törvények figyelmen kívül hagyása. Ezért új, demokratikus törvényekre van szükség, de ügyelni kell még ezen új törvények alkalmazására és végrehajtására is, hiszen ez lehetőséget ad éppen azoknak a képzésére, akiket a jogalkotás érint, ugyanakkor azt is világossá teheti, hogy mit jelent a törvények betartása és a jogállam. |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy az EU képviselőinek, amikor az egykori szocialista államokban tett látogatásaik során személyes benyomást szereznek, figyelembe kell venniük, hogy a szovjet totalitarizmus körülményei között szokássá vált a törvények figyelmen kívül hagyása. Ezért új, demokratikus törvényekre van szükség, de ügyelni kell még ezen új törvények alkalmazására és végrehajtására is, hiszen ez lehetőséget ad éppen azoknak a képzésére, akiket a jogalkotás érint, ugyanakkor azt is világossá teheti, hogy mit jelent a törvények betartása és a jogállam.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 2-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/64

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Helyi és regionális önkormányzatok Ukrajnában és az EU–Ukrajna közötti együttműködés fejlesztése

2011/C 42/13

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | megállapítja, hogy a „Helyi és regionális önkormányzatok Ukrajnában és az EU–Ukrajna közötti együttműködés fejlesztése” tárgyban kidolgozott korábbi véleménye (CdR 34/2007) továbbra is időszerű: a benne foglalt politikai ajánlások kivétel nélkül érvényesek. Az elmúlt évek fejleményeire való tekintettel azonban fontos, hogy az EU–Ukrajna kapcsolatokról szóló rész a jelenlegi helyzetet is tükrözze; |
| --- | --- |

—

megállapítja, hogy a „Helyi és regionális önkormányzatok Ukrajnában és az EU–Ukrajna közötti együttműködés fejlesztése” tárgyban kidolgozott korábbi véleménye (CdR 34/2007) továbbra is időszerű: a benne foglalt politikai ajánlások kivétel nélkül érvényesek. Az elmúlt évek fejleményeire való tekintettel azonban fontos, hogy az EU–Ukrajna kapcsolatokról szóló rész a jelenlegi helyzetet is tükrözze;

| — | ismételten hangsúlyozza a határokon átnyúló együttműködési programok fontosságát, és kiemeli, hogy alulról felfelé építkező megközelítést kell alkalmazni a partnerségek azonosítása és kialakítása, valamint annak biztosítása terén, hogy az eredmények a többi ukrán helyi és regionális önkormányzathoz is eljussanak, amint azt a „Határozott európai szomszédságpolitika” című vélemény (CdR 134/2008) is hangsúlyozza; |
| --- | --- |

—

ismételten hangsúlyozza a határokon átnyúló együttműködési programok fontosságát, és kiemeli, hogy alulról felfelé építkező megközelítést kell alkalmazni a partnerségek azonosítása és kialakítása, valamint annak biztosítása terén, hogy az eredmények a többi ukrán helyi és regionális önkormányzathoz is eljussanak, amint azt a „Határozott európai szomszédságpolitika” című vélemény (CdR 134/2008) is hangsúlyozza;

| — | megjegyzi, hogy Ukrajna lehetne a keleti partnerség első olyan országa, amelynek sikerül lezárnia a társulási megállapodásról szóló tárgyalásokat, valamint hogy a keleti partnerség lehetőséget kínál az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok elmélyítésére; |
| --- | --- |

—

megjegyzi, hogy Ukrajna lehetne a keleti partnerség első olyan országa, amelynek sikerül lezárnia a társulási megállapodásról szóló tárgyalásokat, valamint hogy a keleti partnerség lehetőséget kínál az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok elmélyítésére;

| — | üdvözli, hogy a 2012-es UEFA labdarúgó-Európa-bajnokságot Lengyelország és Ukrajna közösen rendezi, és felhívja a figyelmet a regionális együttműködés ebből az eseményből fakadó lehetőségeire. |
| --- | --- |

—

üdvözli, hogy a 2012-es UEFA labdarúgó-Európa-bajnokságot Lengyelország és Ukrajna közösen rendezi, és felhívja a figyelmet a regionális együttműködés ebből az eseményből fakadó lehetőségeire.

| Előadó | : | SÉRTŐ-RADICS István (HU/ALDE), Uszka polgármestere |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

SÉRTŐ-RADICS István (HU/ALDE), Uszka polgármestere

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | megállapítja, hogy a „Helyi és regionális önkormányzatok Ukrajnában és az EU–Ukrajna közötti együttműködés fejlesztése” tárgyban kidolgozott korábbi véleménye (CdR 34/2007) továbbra is időszerű: a benne foglalt politikai ajánlások kivétel nélkül érvényesek. Az elmúlt évek fejleményeire való tekintettel azonban fontos, hogy az EU–Ukrajna kapcsolatokról szóló rész a jelenlegi helyzetet is tükrözze; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a „Helyi és regionális önkormányzatok Ukrajnában és az EU–Ukrajna közötti együttműködés fejlesztése” tárgyban kidolgozott korábbi véleménye (CdR 34/2007) továbbra is időszerű: a benne foglalt politikai ajánlások kivétel nélkül érvényesek. Az elmúlt évek fejleményeire való tekintettel azonban fontos, hogy az EU–Ukrajna kapcsolatokról szóló rész a jelenlegi helyzetet is tükrözze;

| 2. | megjegyzi, hogy a 2004. végi narancsos forradalomhoz vezető eseményeket követően Ukrajna nagyszabású reformokat tartalmazó programot indított el annak biztosítására, hogy az országban megszilárduljon a demokrácia és a piacgazdaság, illetve hogy Ukrajna közeledjen az EU-hoz. Megállapítja azonban, hogy ezek a reformok még nagyon ingatag fejlesztési fázisban vannak; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a 2004. végi narancsos forradalomhoz vezető eseményeket követően Ukrajna nagyszabású reformokat tartalmazó programot indított el annak biztosítására, hogy az országban megszilárduljon a demokrácia és a piacgazdaság, illetve hogy Ukrajna közeledjen az EU-hoz. Megállapítja azonban, hogy ezek a reformok még nagyon ingatag fejlesztési fázisban vannak;

| 3. | üdvözli az EU–Ukrajna társulási menetrendet, amelynek célja a társulási megállapodás előkészítése, illetve végrehajtásának megkönnyítése. Örömmel veszi azt a javaslatot, hogy – a társulási megállapodással kapcsolatos, folyamatban lévő tárgyalások részeként – intézményi platformot hozzanak létre, amely megkönnyíti a konzultációt az uniós és az ukrán vezető tisztviselők között. Sajnálja azonban, hogy mindeddig nem gondoskodtak a határokon átnyúló és a regionális együttműködés szereplői közötti hasonló szintű konzultáció biztosításáról. Ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egy hasonló intézményiplatform-bizottságot az uniós és az ukrán helyi és regionális önkormányzatok képviselői számára; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az EU–Ukrajna társulási menetrendet, amelynek célja a társulási megállapodás előkészítése, illetve végrehajtásának megkönnyítése. Örömmel veszi azt a javaslatot, hogy – a társulási megállapodással kapcsolatos, folyamatban lévő tárgyalások részeként – intézményi platformot hozzanak létre, amely megkönnyíti a konzultációt az uniós és az ukrán vezető tisztviselők között. Sajnálja azonban, hogy mindeddig nem gondoskodtak a határokon átnyúló és a regionális együttműködés szereplői közötti hasonló szintű konzultáció biztosításáról. Ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egy hasonló intézményiplatform-bizottságot az uniós és az ukrán helyi és regionális önkormányzatok képviselői számára;

| 4. | azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság gyakorlati segítségével, illetve összhangban az EU és Ukrajna által aláírt társulási menetrendrenddel, a Régiók Bizottsága dolgozzon ki keretmegállapodást az Ukrajna és az uniós tagállamok helyi és regionális önkormányzatai közötti együttműködésről. Ez a megállapodás megalapozhatná az együttműködést az uniós tagállamok területi önkormányzatai és Ukrajna azonos jellegű önkormányzatai között; |
| --- | --- |

4.

azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság gyakorlati segítségével, illetve összhangban az EU és Ukrajna által aláírt társulási menetrendrenddel, a Régiók Bizottsága dolgozzon ki keretmegállapodást az Ukrajna és az uniós tagállamok helyi és regionális önkormányzatai közötti együttműködésről. Ez a megállapodás megalapozhatná az együttműködést az uniós tagállamok területi önkormányzatai és Ukrajna azonos jellegű önkormányzatai között;

| 5. | üdvözöl minden olyan uniós intézkedést, amely elősegíti Ukrajna fejlődését és a hatékony adminisztratív struktúrák létrejöttét, és örömmel vesz minden olyan kezdeményezést is, amely támogatja a politikai és gazdasági együttműködés autonóm fejlődését az országban. Ezzel kapcsolatban emlékeztet „Fekete-tengeri szinergia – új regionális együttműködési kezdeményezés” című véleményére (CdR 155/2007), és úgy véli, hogy Ukrajnának a fekete-tengeri eurorégió létrehozásába való bevonása jól példázná a határokon átnyúló együttműködést; |
| --- | --- |

5.

üdvözöl minden olyan uniós intézkedést, amely elősegíti Ukrajna fejlődését és a hatékony adminisztratív struktúrák létrejöttét, és örömmel vesz minden olyan kezdeményezést is, amely támogatja a politikai és gazdasági együttműködés autonóm fejlődését az országban. Ezzel kapcsolatban emlékeztet „Fekete-tengeri szinergia – új regionális együttműködési kezdeményezés” című véleményére (CdR 155/2007), és úgy véli, hogy Ukrajnának a fekete-tengeri eurorégió létrehozásába való bevonása jól példázná a határokon átnyúló együttműködést;

| 6. | üdvözli, hogy a 2007 és 2010 közötti időszakban az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében 494 millió eurót különítettek el Ukrajna számára a nemzeti indikatív programok (NIP) címén, így támogatva a társulási menetrend legfontosabb politikai célkitűzéseit. Emellett az Európai Bizottság 2010. márciusi határozata alapján 470,1 millió eurós indikatív pénzügyi keretet különítettek el a 2011 és 2013 között Ukrajnában megvalósuló együttműködési tevékenységek támogatására. A kétoldalú juttatást kiegészíti, hogy Ukrajna négy olyan ENPI-programban is részt vesz, amelyek a határokon átnyúló együttműködésre (CBC) irányulnak. Ez a 2007 és 2013 közötti programokra vonatkozóan összesen 401,163 millió eurós juttatást jelent. A Régiók Bizottsága ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a különböző kezdeményezéseket és programokat össze kell hangolni, és hogy a létező uniós programokat, projekteket és eszközöket össze kell kapcsolni egymással a dupla munka elkerülése, valamint annak érdekében, hogy biztosítsák az EU és Ukrajna közötti, határokon átnyúló együttműködésre irányuló programok hatékonyságát és fejlesztését; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a 2007 és 2010 közötti időszakban az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében 494 millió eurót különítettek el Ukrajna számára a nemzeti indikatív programok (NIP) címén, így támogatva a társulási menetrend legfontosabb politikai célkitűzéseit. Emellett az Európai Bizottság 2010. márciusi határozata alapján 470,1 millió eurós indikatív pénzügyi keretet különítettek el a 2011 és 2013 között Ukrajnában megvalósuló együttműködési tevékenységek támogatására. A kétoldalú juttatást kiegészíti, hogy Ukrajna négy olyan ENPI-programban is részt vesz, amelyek a határokon átnyúló együttműködésre (CBC) irányulnak. Ez a 2007 és 2013 közötti programokra vonatkozóan összesen 401,163 millió eurós juttatást jelent. A Régiók Bizottsága ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a különböző kezdeményezéseket és programokat össze kell hangolni, és hogy a létező uniós programokat, projekteket és eszközöket össze kell kapcsolni egymással a dupla munka elkerülése, valamint annak érdekében, hogy biztosítsák az EU és Ukrajna közötti, határokon átnyúló együttműködésre irányuló programok hatékonyságát és fejlesztését;

| 7. | ismételten hangsúlyozza a határokon átnyúló együttműködési programok fontosságát, és kiemeli, hogy alulról felfelé építkező megközelítést kell alkalmazni a partnerségek azonosítása és kialakítása, valamint annak biztosítása terén, hogy az eredmények a többi ukrán helyi és regionális önkormányzathoz is eljussanak, amint azt a „Határozott európai szomszédságpolitika” című vélemény (CdR 134/2008) is hangsúlyozza; |
| --- | --- |

7.

ismételten hangsúlyozza a határokon átnyúló együttműködési programok fontosságát, és kiemeli, hogy alulról felfelé építkező megközelítést kell alkalmazni a partnerségek azonosítása és kialakítása, valamint annak biztosítása terén, hogy az eredmények a többi ukrán helyi és regionális önkormányzathoz is eljussanak, amint azt a „Határozott európai szomszédságpolitika” című vélemény (CdR 134/2008) is hangsúlyozza;

| 8. | üdvözli a vízumügyekről jelenleg folyó párbeszédet, és arra szólítja fel Ukrajnát és a szomszédos tagállamokat, hogy vegyék fontolóra a határokon átnyúló közlekedés megkönnyítésének lehetőségeit (közös határellenőrzések, felmentés a vízumkötelezettség alól a határ menti régiókban élők számára). Ennek során gondoskodni kell arról, hogy ez ne könnyítse meg az EU-ba való illegális bevándorlást; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a vízumügyekről jelenleg folyó párbeszédet, és arra szólítja fel Ukrajnát és a szomszédos tagállamokat, hogy vegyék fontolóra a határokon átnyúló közlekedés megkönnyítésének lehetőségeit (közös határellenőrzések, felmentés a vízumkötelezettség alól a határ menti régiókban élők számára). Ennek során gondoskodni kell arról, hogy ez ne könnyítse meg az EU-ba való illegális bevándorlást;

| 9. | a keleti partnerség elindítását fontos lépésnek tartja az európai szomszédságpolitika keretében, és emlékeztet arra, hogy szorosabb együttműködési formákat kell kidolgozni a keleti partnerségben részt vevő országokkal, ahogy ezt „A helyi és regionális önkormányzatok szerepe a keleti partnerségben” című vélemény (CdR 78/2009) kifejti. Utal rá, hogy a keleti partnerséget „területi” megközelítéssel kell kiegészíteni, ezért kéri a potenciális partnereket, hogy dolgozzanak ki olyan többoldalú megegyezést, amely lehetővé teszi, hogy Ukrajnában is úgy működjön az európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC), mint az EU-ban, illetve hogy az Európa Tanács eurorégiós együttműködési csoportosulásai (ECG) Ukrajnában is tevékenykedhessenek; |
| --- | --- |

9.

a keleti partnerség elindítását fontos lépésnek tartja az európai szomszédságpolitika keretében, és emlékeztet arra, hogy szorosabb együttműködési formákat kell kidolgozni a keleti partnerségben részt vevő országokkal, ahogy ezt „A helyi és regionális önkormányzatok szerepe a keleti partnerségben” című vélemény (CdR 78/2009) kifejti. Utal rá, hogy a keleti partnerséget „területi” megközelítéssel kell kiegészíteni, ezért kéri a potenciális partnereket, hogy dolgozzanak ki olyan többoldalú megegyezést, amely lehetővé teszi, hogy Ukrajnában is úgy működjön az európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC), mint az EU-ban, illetve hogy az Európa Tanács eurorégiós együttműködési csoportosulásai (ECG) Ukrajnában is tevékenykedhessenek;

| 10. | megjegyzi, hogy Ukrajna lehetne a keleti partnerség első olyan országa, amelynek sikerül lezárnia a társulási megállapodásról szóló tárgyalásokat, valamint hogy a keleti partnerség lehetőséget kínál az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok elmélyítésére. A keleti partnerségi kezdeményezés szubnacionális szintű megvalósítása érdekében a tematikus platformoknak a következő kérdésekkel kell foglalkozniuk:






  — | decentralizáció és közigazgatási reformok, |
| --- | --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy Ukrajna lehetne a keleti partnerség első olyan országa, amelynek sikerül lezárnia a társulási megállapodásról szóló tárgyalásokat, valamint hogy a keleti partnerség lehetőséget kínál az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok elmélyítésére. A keleti partnerségi kezdeményezés szubnacionális szintű megvalósítása érdekében a tematikus platformoknak a következő kérdésekkel kell foglalkozniuk:

—

decentralizáció és közigazgatási reformok,

| — | a helyi és regionális önkormányzatok, valamint közigazgatási szerveik kapacitásának kiépítése, |
| --- | --- |

—

a helyi és regionális önkormányzatok, valamint közigazgatási szerveik kapacitásának kiépítése,

| — | a partnerországok helyi és regionális önkormányzataival, valamint a helyi önkormányzatok országos szövetségeivel való fenntartható együttműködés módjainak kidolgozása, |
| --- | --- |

—

a partnerországok helyi és regionális önkormányzataival, valamint a helyi önkormányzatok országos szövetségeivel való fenntartható együttműködés módjainak kidolgozása,

| — | a határokon átnyúló helyi és/vagy regionális projektek támogatása, |
| --- | --- |

—

a határokon átnyúló helyi és/vagy regionális projektek támogatása,

| — | bizalomépítő programok népszerűsítése, valamint kulturális, oktatásügyi és kutatási cserekapcsolatok és ikerintézményi együttműködések ösztönzése a jog érvényesülésével, a szabadsággal, a biztonsággal és a migrációval kapcsolatos kérdések széles körét illetően, |
| --- | --- |

—

bizalomépítő programok népszerűsítése, valamint kulturális, oktatásügyi és kutatási cserekapcsolatok és ikerintézményi együttműködések ösztönzése a jog érvényesülésével, a szabadsággal, a biztonsággal és a migrációval kapcsolatos kérdések széles körét illetően,

| — | a szubnacionális kormányzati szervek megbízása azzal, hogy vállaljanak szerepet nemzetközi/európai projektekben és kapcsolatokban; |
| --- | --- |

—

a szubnacionális kormányzati szervek megbízása azzal, hogy vállaljanak szerepet nemzetközi/európai projektekben és kapcsolatokban;

| 11. | érdeklődéssel várja az ukrán közigazgatási reformterv következő lépéseinek végrehajtását, különös tekintettel a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörének meghatározására, a fiskális decentralizációra és a területi reformra. Úgy látja, hogy a decentralizáció folyamata Ukrajnában még nem zárult le, ezért támogatja az adminisztratív kapacitás és a jó kormányzás erősítését az országban, a következő kérdésekre összpontosítva:






  — | az ukrán jogalkotás teljes körű harmonizációja a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájával, |
| --- | --- | --- |

11.

érdeklődéssel várja az ukrán közigazgatási reformterv következő lépéseinek végrehajtását, különös tekintettel a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörének meghatározására, a fiskális decentralizációra és a területi reformra. Úgy látja, hogy a decentralizáció folyamata Ukrajnában még nem zárult le, ezért támogatja az adminisztratív kapacitás és a jó kormányzás erősítését az országban, a következő kérdésekre összpontosítva:

—

az ukrán jogalkotás teljes körű harmonizációja a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájával,

| — | több hatáskör biztosítása a szubnacionális kormányzati szerveknek, |
| --- | --- |

—

több hatáskör biztosítása a szubnacionális kormányzati szerveknek,

| — | annak biztosítása, hogy a regionális közigazgatás félfüggetlen kormányzati szint legyen; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a regionális közigazgatás félfüggetlen kormányzati szint legyen;

| — | a regionális és helyi önkormányzatok pénzügyi függetlenségének támogatása; |
| --- | --- |

—

a regionális és helyi önkormányzatok pénzügyi függetlenségének támogatása;

| 12. | kiemeli, hogy igen fontos a demokrácia, a jó kormányzás, a stabilitás, valamint a helyi és regionális szintű partnerek közötti együttműködés kiépítése. A helyi demokrácia fejlesztését a pluralizmus, a szabad véleménynyilvánítás és a tömegtájékoztatási eszközök szabadságának javítására, továbbá a kisebbségek jogainak érvényesítésére kellene összpontosítani. Több finanszírozási eszközre van szükség az olyan kísérleti regionális fejlesztési programokhoz, amelyek az infrastruktúrával, a humántőkével és a kis- és középvállalkozásokkal (kkv) kapcsolatos helyi igények kielégítését szolgálják, összhangban az uniós kohéziós politika modelljével; |
| --- | --- |

12.

kiemeli, hogy igen fontos a demokrácia, a jó kormányzás, a stabilitás, valamint a helyi és regionális szintű partnerek közötti együttműködés kiépítése. A helyi demokrácia fejlesztését a pluralizmus, a szabad véleménynyilvánítás és a tömegtájékoztatási eszközök szabadságának javítására, továbbá a kisebbségek jogainak érvényesítésére kellene összpontosítani. Több finanszírozási eszközre van szükség az olyan kísérleti regionális fejlesztési programokhoz, amelyek az infrastruktúrával, a humántőkével és a kis- és középvállalkozásokkal (kkv) kapcsolatos helyi igények kielégítését szolgálják, összhangban az uniós kohéziós politika modelljével;

| 13. | kiemeli, hogy a Régiók Bizottsága fontos szerepet tölt be a tapasztalatoknak és a bevált gyakorlatoknak az ukrán helyi és regionális önkormányzatokkal történő megosztásában (ideértve a TAIEX-et, a SIGMA-t és más kétoldalú projekteket). Célja, hogy támogassa a megfelelően finanszírozott, jobban irányított és elszámoltathatóbb regionális és helyi közigazgatást, amely az átláthatóság, az integráció és a hatékonyság szellemében működik; |
| --- | --- |

13.

kiemeli, hogy a Régiók Bizottsága fontos szerepet tölt be a tapasztalatoknak és a bevált gyakorlatoknak az ukrán helyi és regionális önkormányzatokkal történő megosztásában (ideértve a TAIEX-et, a SIGMA-t és más kétoldalú projekteket). Célja, hogy támogassa a megfelelően finanszírozott, jobban irányított és elszámoltathatóbb regionális és helyi közigazgatást, amely az átláthatóság, az integráció és a hatékonyság szellemében működik;

| 14. | üdvözli, hogy a 2012-es UEFA labdarúgó-Európa-bajnokságot Lengyelország és Ukrajna közösen rendezi, és felhívja a figyelmet a regionális együttműködés ebből az eseményből fakadó lehetőségeire. |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy a 2012-es UEFA labdarúgó-Európa-bajnokságot Lengyelország és Ukrajna közösen rendezi, és felhívja a figyelmet a regionális együttműködés ebből az eseményből fakadó lehetőségeire.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 2-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---