# Euroopa Liidu C 145/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.145.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 145 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide14. mai 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.145.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 145

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide14. mai 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2011/C 145/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 139, 7.5.2011 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2011/C 145/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 139, 7.5.2011

Euroopa Liidu Teatajas

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2011/C 145/02 | Kohtuasi C-385/08: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. detsembri 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Uute liikmesriikide ühinemine — Autorisations de mise sur le marché de médicaments génériques correspondant au produit de référence Plavix — Décisions conditionnelles d’autorisation de mise sur le marché de produits pharmaceutiques — Acqui rikkumine) | 2 |
| 2011/C 145/03 | Kohtuasi C-27/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Sofia-grad (Bulgaaria) 17. jaanuaril 2011 — Anton Vinkov versus Nachalnik Administrativno-nakazatelna deynost | 3 |
| 2011/C 145/04 | Kohtuasi C-32/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága (Ungari Vabariik) 21. jaanuaril 2011 — Allianz Hungária Biztosító Zrt., Generali-Providencia Biztosító Zrt., Gépjármű Márkakereskedők Országos Szövetsége, Magyar Peugeot Márkakereskedők Biztosítási Alkusz Kft., Paragon-Alkusz Zrt., kes on Magyar Opelkereskedők Bróker Kft. õigusjärglane versus Gazdasági Versenyhivatal | 4 |
| 2011/C 145/05 | Kohtuasi C-40/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof Baden-Württemberg (Saksamaa) 28. jaanuaril 2011 — Yoshikazu Iida versus Stadt Ulm | 4 |
| 2011/C 145/06 | Kohtuasi C-44/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 31. jaanuaril 2011 — Finanzamt Frankfurt am Main V-Höchst versus Deutsche Bank AG | 6 |
| 2011/C 145/07 | Kohtuasi C-49/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Wien (Austria) 3. veebruaril 2011 — Content Services Ltd versus Bundesarbeitskammer | 6 |
| 2011/C 145/08 | Kohtuasi C-56/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Düsseldorf (Saksamaa) 8. veebruaril 2011 — Raiffeisen-Waren-Zentrale Rhein-Main e.G. versus Staatgut-Treuhandverwaltungs GmbH | 7 |
| 2011/C 145/09 | Kohtuasi C-62/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hessisches Landessozialgericht, Darmstadt (Saksamaa) 10. veebruaril 2011 — Land Hessen, mida esindab Regierungspräsidium Gießen versus Florence Feyerbacher | 7 |
| 2011/C 145/10 | Kohtuasi C-68/11: 16. veebruaril 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik | 8 |
| 2011/C 145/11 | Kohtuasi C-69/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank van eerste aanleg te Brugge (Belgia) 16. veebruaril 2011 — Connoisseur Belgium BVBA versus Belgische Staat | 8 |
| 2011/C 145/12 | Kohtuasi C-83/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) (Inglismaa) 22. veebruaril 2011 — The Secretary of State for the Home Department versus Muhammad Sazzadur Rahman, Fazly Rabby Islam, Mohibullah Rahman | 9 |
| 2011/C 145/13 | Kohtuasi C-84/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein hallinto-oikeus (Soome) 24. veebruaril 2011 — Marja-Liisa Susisalo, Olli Tuomaala, Merja Ritala | 9 |
| 2011/C 145/14 | Kohtuasi C-85/11: 24. veebruaril 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Iirimaa | 10 |
| 2011/C 145/15 | Kohtuasi C-86/11: 24. veebruaril 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik | 11 |
| 2011/C 145/16 | Kohtuasi C-98/11 P: Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG 1. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 17. detsembri 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-336/08: Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) | 11 |
| 2011/C 145/17 | Kohtuasi C-100/11 P: Helena Rubinsteini, L’Oréal 2. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 16. detsembri 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-345/08: Helena Rubinstein SNC, L’Oréal SA versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) | 12 |
| 2011/C 145/18 | Kohtuasi C-103/11 P: Euroopa Komisjoni 2. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 16. detsembri 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-19/07: Systran ja Systran Luxembourg versus komisjon | 13 |
| 2011/C 145/19 | Kohtuasi C-108/11: 2. märtsil 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Iirimaa | 13 |
| 2011/C 145/20 | Kohtuasi C-117/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Ühendkuningriik) 4. märtsil 2011 — Purple Parking Ltd, Airparks Services Ltd versus The Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs | 14 |
| 2011/C 145/21 | Kohtuasi C-118/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen Sad Varna (Bulgaaria) 7. märtsil 2011 — EON ASSET MANAGEMENT OOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto | 15 |
| 2011/C 145/22 | Kohtuasi C-119/11: 4. märtsil 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Prantsuse Vabariik | 16 |
| 2011/C 145/23 | Kohtuasi C-120/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Santa Maria Capua Vetere (Itaalia) 7 märtsil 2011 — Kriminaalasi Yeboah Kwadwo süüdistuses | 17 |
| 2011/C 145/24 | Kohtuasi C-123/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein hallinto-oikeus (Soome) 9. märtsil 2011 — A Oy | 17 |
| 2011/C 145/25 | Kohtuasi C-129/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen Sad Varna (Bulgaaria) 14. märtsil 2011 — OOD Provadiinvest versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto | 17 |
| | Üldkohus |
| 2011/C 145/26 | Kohtuasi T-375/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Viega versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Rikkumises osalemine — Põhjendamiskohustus — Trahvid — Asjassepuuduv käive — Kergendavad asjaolud) | 19 |
| 2011/C 145/27 | Kohtuasi T-376/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Legris Industries versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Rikkumise süüks panemine) | 19 |
| 2011/C 145/28 | Kohtuasi T-377/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Comap versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Rikkumises osalemise kestus — Trahvid — Trahvi lähtesumma kindlaksmääramine — Proportsionaalsus) | 19 |
| 2011/C 145/29 | Kohtuasi T-378/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — IMI jt versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Trahvid — Asjaomane käive — Koostööteatis — Suunised trahvide arvutamise meetodi kohta — Võrdne kohtlemine) | 20 |
| 2011/C 145/30 | Kohtuasi T-379/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Kaimer jt versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Kaitseõigused — Rikkumises osalemine — Rikkumise kestus — Trahvid — Kergendavad asjaolud — Proportsionaalsus — Võrdne kohtlemine) | 20 |
| 2011/C 145/31 | Kohtuasi T-381/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — FRA.BO versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Trahvid — Koostööteatis — Suunised trahvide arvutamise meetodi kohta — Kergendavad asjaolud — Kaitse trahvi eest — Õiguspärane ootus — Võrdne kohtlemine) | 21 |
| 2011/C 145/32 | Kohtuasi T-382/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Tomkins versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Rikkumise süüks panemine — Rikkumise kestus) | 21 |
| 2011/C 145/33 | Kohtuasi T-384/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — IBP ja International Building Products France versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Rikkumises osalemise kestus — Trahvid — Raskendavad asjaolud) | 22 |
| 2011/C 145/34 | Kohtuasi T-385/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Aalberts Industries jt versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Üks ja vältav rikkumine — Rikkumises osalemine) | 22 |
| 2011/C 145/35 | Kohtuasi T-386/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Pegler versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Rikkumise süüks panemine — Trahvid — Hoiatav mõju) | 23 |
| 2011/C 145/36 | Kohtuasi T-214/07: Üldkohtu 31. märtsi 2011. aasta otsus — Kreeka versus komisjon (EAGGF — Tagatisrahastu — Ühenduse rahastamisest välja jäetud kulud — Põllukultuurid — Egeuse mere väikesi saari soodustavad teatud põllumajandustoodetega seonduvad erimeetmed) | 23 |
| 2011/C 145/37 | Kohtuasi T-117/08: Üldkohtu 31. märtsi 2011. aasta otsus — Itaalia versus EMSK (Keeltekasutuse kord — Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretäri töölevõtmiseks avaldatud teade vaba ametikoha kohta — Avaldamine kolmes ametlikus keeles — Vaba ametikoha teadet puudutav informatsioon — Avaldamine kõigis ametlikes keeltes — Tühistamishagi — Vastuvõetavus — EÜ artiklid 12 ja 290 — Muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 12 — Määrus nr 1) | 23 |
| 2011/C 145/38 | Kohtuasjad T-443/08 ja T-455/08: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Freistaat Sachsen jt versus komisjon (Riigiabi — Leipzig-Halle lennuväljale antud riigiabi — Uue lõunapoolse stardi- ja maandumisraja ehitamisega seonduvate investeeringute rahastamine — Otsus, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobivaks — Tühistamishagi — Põhjendatud huvi puudumine — Vastuvõetamatus — Mõiste ettevõtja — Mõiste majandustegevus — Lennujaama infrastruktuur) | 24 |
| 2011/C 145/39 | Kohtuasi T-33/09: Üldkohtu 29. märtsi 2011. aasta otsus — Portugal versus komisjon (Liikmesriigi kohustuste rikkumist tuvastava Euroopa Kohtu otsuse täitmata jätmine — Karistusmakse — Tasumise nõue — Vaidlusaluse õigusakti kehtetuks tunnistamine) | 24 |
| 2011/C 145/40 | Kohtuasi T-54/09: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — XXXLutz Marken versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Natura Selection (Linea Natura Natur hat immer Stil) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi Linea Natura Natur hat immer Stil taotlus — Varasem ühenduse kujutismärk natura selection — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Tähiste sarnasus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 25 |
| 2011/C 145/41 | Kohtuasi T-149/09: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Dover versus parlament (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri — Toetuste kasutamise kontroll — Parlamendiliikmete assistendi hüvitis — Kulude tõendamine — Alusetult makstud summade sissenõudmine) | 25 |
| 2011/C 145/42 | Kohtuasi T-184/09: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Kreeka versus komisjon (EAGGF — Tagatisrahastu — Ühenduse rahastamisest välja jäetud kulud — Suhkruturu ühine korraldus — Määruse (EÜ) nr 1663/95 artikli 8 lõige 1 ning määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 11 lõiked 1 ja 2 — EAGGF-i varalise kahju ohu hindamine — Proportsionaalsuse põhimõte) | 26 |
| 2011/C 145/43 | Kohtuasi T-419/09: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Cybergun versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Umarex Sportwaffen (AK 47) (Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse sõnamärk AK 47 — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c ja artikli 52 lõike 1 punkt a) | 26 |
| 2011/C 145/44 | Kohtuasi T-503/09: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Cybergun versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Umarex Sportwaffen (AK 47) (Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse sõnamärk AK 47 — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c ja artikli 52 lõike 1 punkt a) | 26 |
| 2011/C 145/45 | Kohtuasi T-14/10: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — CheckMobile versus Siseturu Ühtlustamise Amet (carcheck) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi carcheck taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c) | 27 |
| 2011/C 145/46 | Liidetud kohtuasjad T-139/10, T-280/10–T-285/10 ja T-349/10–T-352/10: Üldkohtu 21. märtsil 2011 määrus — Milux versus Siseturu Ühtlustamise Amet (REFLUXCONTROL jt) (Ühenduse kaubamärk — Esindamine advokaadi poolt, kes ei ole kolmas isik — Vastuvõetamatus) | 27 |
| 2011/C 145/47 | Kohtuasi T-175/10: Üldkohtu 21. märtsil 2011 määrus — Milux versus Siseturu Ühtlustamise Amet (FERTILITYINVIVO) (Ühenduse kaubamärk — Esindamine advokaadi poolt, kes ei ole kolmas isik — Vastuvõetamatus) | 28 |
| 2011/C 145/48 | Kohtuasi T-100/11: 17. veebruaril 2011 esitatud hagi — MSE Pharmazeutika versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Merck Sharp & Dohme (SINAMIT) | 28 |
| 2011/C 145/49 | Kohtuasi T-112/11: 23. veebruaril 2011 esitatud hagi — Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse versus komisjon | 29 |
| 2011/C 145/50 | Kohtuasi T-113/11: 23. veebruaril 2011 esitatud hagi — Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse versus komisjon | 30 |
| 2011/C 145/51 | Kohtuasi T-125/11: 28. veebruaril 2011 esitatud hagi — Centre national de la recherche scientifique versus komisjon | 31 |
| 2011/C 145/52 | Kohtuasi T-149/11: 11. märtsil 2011 esitatud hagi — GS versus parlament ja nõukogu | 31 |
| 2011/C 145/53 | Kohtuasi T-151/11: 11. märtsil 2011 esitatud hagi — Telefónica de España ja Telefónica Móviles España versus komisjon | 32 |
| 2011/C 145/54 | Kohtuasi T-159/11: 10. märtsil 2011 esitatud hagi — Marszałkowski versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Mar-Ko Fleischwaren (WALICHNOWY MARKO) | 33 |
| 2011/C 145/55 | Kohtuasi T-166/11: 17. märtsil 2011 esitatud hagi — Häfele versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Infront) | 33 |
| 2011/C 145/56 | Kohtuasi T-167/11: 15. märtsil 2011 esitatud hagi — Centre national de la recherche scientifique versus komisjon | 34 |
| 2011/C 145/57 | Kohtuasi T-170/11: 17. märtsil 2011 esitatud hagi — Rivella International versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Baskaya di Baskaya & C. (BASKAYA) | 34 |
| 2011/C 145/58 | Kohtuasi T-171/11: 21. märtsil 2011 esitatud hagi — Hopf versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Clampflex) | 35 |
| 2011/C 145/59 | Kohtuasi T-173/11: 22. märtsil 2011 esitatud hagi — Hesse versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Porsche (Carrera) | 35 |
| 2011/C 145/60 | Kohtuasi T-177/11: 25. märtsil 2011 esitatud hagi — PASP jt versus nõukogu | 36 |
| 2011/C 145/61 | Kohtuasi T-178/11: 18. märtsil 2011 esitatud hagi — Voss of Norway versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Nordic Spirit (kolmemõõtmeline pudel) | 36 |
| 2011/C 145/62 | Kohtuasi T-183/11: 28. märtsil 2011 esitatud hagi — MIP Metro versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Jacinto (My Little Bear) | 37 |
| 2011/C 145/63 | Kohtuasi T-186/11: 26. märtsil 2011 esitatud hagi — Schönberger versus parlament | 37 |
| 2011/C 145/64 | Kohtuasi T-188/11: 1. aprillil 2011 esitatud hagi — Chiboub versus nõukogu | 38 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2011/C 145/02

Kohtuasi C-385/08: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. detsembri 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Uute liikmesriikide ühinemine — Autorisations de mise sur le marché de médicaments génériques correspondant au produit de référence Plavix — Décisions conditionnelles d’autorisation de mise sur le marché de produits pharmaceutiques — Acqui rikkumine)

versus

2

2011/C 145/03

Kohtuasi C-27/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Sofia-grad (Bulgaaria) 17. jaanuaril 2011 — Anton Vinkov versus Nachalnik Administrativno-nakazatelna deynost

versus

3

2011/C 145/04

Kohtuasi C-32/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága (Ungari Vabariik) 21. jaanuaril 2011 — Allianz Hungária Biztosító Zrt., Generali-Providencia Biztosító Zrt., Gépjármű Márkakereskedők Országos Szövetsége, Magyar Peugeot Márkakereskedők Biztosítási Alkusz Kft., Paragon-Alkusz Zrt., kes on Magyar Opelkereskedők Bróker Kft. õigusjärglane versus Gazdasági Versenyhivatal

versus

4

2011/C 145/05

Kohtuasi C-40/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof Baden-Württemberg (Saksamaa) 28. jaanuaril 2011 — Yoshikazu Iida versus Stadt Ulm

versus

4

2011/C 145/06

Kohtuasi C-44/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 31. jaanuaril 2011 — Finanzamt Frankfurt am Main V-Höchst versus Deutsche Bank AG

versus

6

2011/C 145/07

Kohtuasi C-49/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Wien (Austria) 3. veebruaril 2011 — Content Services Ltd versus Bundesarbeitskammer

versus

6

2011/C 145/08

Kohtuasi C-56/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Düsseldorf (Saksamaa) 8. veebruaril 2011 — Raiffeisen-Waren-Zentrale Rhein-Main e.G. versus Staatgut-Treuhandverwaltungs GmbH

versus

7

2011/C 145/09

Kohtuasi C-62/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hessisches Landessozialgericht, Darmstadt (Saksamaa) 10. veebruaril 2011 — Land Hessen, mida esindab Regierungspräsidium Gießen versus Florence Feyerbacher

versus

7

2011/C 145/10

Kohtuasi C-68/11: 16. veebruaril 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik

versus

8

2011/C 145/11

Kohtuasi C-69/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank van eerste aanleg te Brugge (Belgia) 16. veebruaril 2011 — Connoisseur Belgium BVBA versus Belgische Staat

versus

8

2011/C 145/12

Kohtuasi C-83/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) (Inglismaa) 22. veebruaril 2011 — The Secretary of State for the Home Department versus Muhammad Sazzadur Rahman, Fazly Rabby Islam, Mohibullah Rahman

versus

9

2011/C 145/13

Kohtuasi C-84/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein hallinto-oikeus (Soome) 24. veebruaril 2011 — Marja-Liisa Susisalo, Olli Tuomaala, Merja Ritala

9

2011/C 145/14

Kohtuasi C-85/11: 24. veebruaril 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Iirimaa

versus

10

2011/C 145/15

Kohtuasi C-86/11: 24. veebruaril 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

versus

11

2011/C 145/16

Kohtuasi C-98/11 P: Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG 1. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 17. detsembri 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-336/08: Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

versus

11

2011/C 145/17

Kohtuasi C-100/11 P: Helena Rubinsteini, L’Oréal 2. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 16. detsembri 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-345/08: Helena Rubinstein SNC, L’Oréal SA versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

versus

12

2011/C 145/18

Kohtuasi C-103/11 P: Euroopa Komisjoni 2. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 16. detsembri 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-19/07: Systran ja Systran Luxembourg versus komisjon

versus

13

2011/C 145/19

Kohtuasi C-108/11: 2. märtsil 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Iirimaa

versus

13

2011/C 145/20

Kohtuasi C-117/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Ühendkuningriik) 4. märtsil 2011 — Purple Parking Ltd, Airparks Services Ltd versus The Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs

versus

14

2011/C 145/21

Kohtuasi C-118/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen Sad Varna (Bulgaaria) 7. märtsil 2011 — EON ASSET MANAGEMENT OOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto

versus

15

2011/C 145/22

Kohtuasi C-119/11: 4. märtsil 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Prantsuse Vabariik

versus

16

2011/C 145/23

Kohtuasi C-120/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Santa Maria Capua Vetere (Itaalia) 7 märtsil 2011 — Kriminaalasi Yeboah Kwadwo süüdistuses

17

2011/C 145/24

Kohtuasi C-123/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein hallinto-oikeus (Soome) 9. märtsil 2011 — A Oy

17

2011/C 145/25

Kohtuasi C-129/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen Sad Varna (Bulgaaria) 14. märtsil 2011 — OOD Provadiinvest versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto

versus

17

Üldkohus

2011/C 145/26

Kohtuasi T-375/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Viega versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Rikkumises osalemine — Põhjendamiskohustus — Trahvid — Asjassepuuduv käive — Kergendavad asjaolud)

versus

19

2011/C 145/27

Kohtuasi T-376/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Legris Industries versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Rikkumise süüks panemine)

versus

19

2011/C 145/28

Kohtuasi T-377/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Comap versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Rikkumises osalemise kestus — Trahvid — Trahvi lähtesumma kindlaksmääramine — Proportsionaalsus)

versus

19

2011/C 145/29

Kohtuasi T-378/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — IMI jt versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Trahvid — Asjaomane käive — Koostööteatis — Suunised trahvide arvutamise meetodi kohta — Võrdne kohtlemine)

versus

20

2011/C 145/30

Kohtuasi T-379/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Kaimer jt versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Kaitseõigused — Rikkumises osalemine — Rikkumise kestus — Trahvid — Kergendavad asjaolud — Proportsionaalsus — Võrdne kohtlemine)

versus

20

2011/C 145/31

Kohtuasi T-381/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — FRA.BO versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Trahvid — Koostööteatis — Suunised trahvide arvutamise meetodi kohta — Kergendavad asjaolud — Kaitse trahvi eest — Õiguspärane ootus — Võrdne kohtlemine)

versus

21

2011/C 145/32

Kohtuasi T-382/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Tomkins versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Rikkumise süüks panemine — Rikkumise kestus)

versus

21

2011/C 145/33

Kohtuasi T-384/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — IBP ja International Building Products France versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Rikkumises osalemise kestus — Trahvid — Raskendavad asjaolud)

versus

22

2011/C 145/34

Kohtuasi T-385/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Aalberts Industries jt versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Üks ja vältav rikkumine — Rikkumises osalemine)

versus

22

2011/C 145/35

Kohtuasi T-386/06: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Pegler versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Rikkumise süüks panemine — Trahvid — Hoiatav mõju)

versus

23

2011/C 145/36

Kohtuasi T-214/07: Üldkohtu 31. märtsi 2011. aasta otsus — Kreeka versus komisjon (EAGGF — Tagatisrahastu — Ühenduse rahastamisest välja jäetud kulud — Põllukultuurid — Egeuse mere väikesi saari soodustavad teatud põllumajandustoodetega seonduvad erimeetmed)

versus

23

2011/C 145/37

Kohtuasi T-117/08: Üldkohtu 31. märtsi 2011. aasta otsus — Itaalia versus EMSK (Keeltekasutuse kord — Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretäri töölevõtmiseks avaldatud teade vaba ametikoha kohta — Avaldamine kolmes ametlikus keeles — Vaba ametikoha teadet puudutav informatsioon — Avaldamine kõigis ametlikes keeltes — Tühistamishagi — Vastuvõetavus — EÜ artiklid 12 ja 290 — Muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 12 — Määrus nr 1)

versus

23

2011/C 145/38

Kohtuasjad T-443/08 ja T-455/08: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Freistaat Sachsen jt versus komisjon (Riigiabi — Leipzig-Halle lennuväljale antud riigiabi — Uue lõunapoolse stardi- ja maandumisraja ehitamisega seonduvate investeeringute rahastamine — Otsus, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobivaks — Tühistamishagi — Põhjendatud huvi puudumine — Vastuvõetamatus — Mõiste ettevõtja — Mõiste majandustegevus — Lennujaama infrastruktuur)

versus

24

2011/C 145/39

Kohtuasi T-33/09: Üldkohtu 29. märtsi 2011. aasta otsus — Portugal versus komisjon (Liikmesriigi kohustuste rikkumist tuvastava Euroopa Kohtu otsuse täitmata jätmine — Karistusmakse — Tasumise nõue — Vaidlusaluse õigusakti kehtetuks tunnistamine)

versus

24

2011/C 145/40

Kohtuasi T-54/09: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — XXXLutz Marken versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Natura Selection (Linea Natura Natur hat immer Stil) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi Linea Natura Natur hat immer Stil taotlus — Varasem ühenduse kujutismärk natura selection — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Tähiste sarnasus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

25

2011/C 145/41

Kohtuasi T-149/09: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Dover versus parlament (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri — Toetuste kasutamise kontroll — Parlamendiliikmete assistendi hüvitis — Kulude tõendamine — Alusetult makstud summade sissenõudmine)

versus

25

2011/C 145/42

Kohtuasi T-184/09: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Kreeka versus komisjon (EAGGF — Tagatisrahastu — Ühenduse rahastamisest välja jäetud kulud — Suhkruturu ühine korraldus — Määruse (EÜ) nr 1663/95 artikli 8 lõige 1 ning määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 11 lõiked 1 ja 2 — EAGGF-i varalise kahju ohu hindamine — Proportsionaalsuse põhimõte)

versus

26

2011/C 145/43

Kohtuasi T-419/09: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Cybergun versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Umarex Sportwaffen (AK 47) (Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse sõnamärk AK 47 — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c ja artikli 52 lõike 1 punkt a)

versus

26

2011/C 145/44

Kohtuasi T-503/09: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Cybergun versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Umarex Sportwaffen (AK 47) (Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse sõnamärk AK 47 — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c ja artikli 52 lõike 1 punkt a)

versus

26

2011/C 145/45

Kohtuasi T-14/10: Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — CheckMobile versus Siseturu Ühtlustamise Amet (carcheck) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi carcheck taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c)

versus

27

2011/C 145/46

Liidetud kohtuasjad T-139/10, T-280/10–T-285/10 ja T-349/10–T-352/10: Üldkohtu 21. märtsil 2011 määrus — Milux versus Siseturu Ühtlustamise Amet (REFLUXCONTROL jt) (Ühenduse kaubamärk — Esindamine advokaadi poolt, kes ei ole kolmas isik — Vastuvõetamatus)

versus

27

2011/C 145/47

Kohtuasi T-175/10: Üldkohtu 21. märtsil 2011 määrus — Milux versus Siseturu Ühtlustamise Amet (FERTILITYINVIVO) (Ühenduse kaubamärk — Esindamine advokaadi poolt, kes ei ole kolmas isik — Vastuvõetamatus)

versus

28

2011/C 145/48

Kohtuasi T-100/11: 17. veebruaril 2011 esitatud hagi — MSE Pharmazeutika versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Merck Sharp & Dohme (SINAMIT)

versus

28

2011/C 145/49

Kohtuasi T-112/11: 23. veebruaril 2011 esitatud hagi — Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse versus komisjon

versus

29

2011/C 145/50

Kohtuasi T-113/11: 23. veebruaril 2011 esitatud hagi — Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse versus komisjon

versus

30

2011/C 145/51

Kohtuasi T-125/11: 28. veebruaril 2011 esitatud hagi — Centre national de la recherche scientifique versus komisjon

versus

31

2011/C 145/52

Kohtuasi T-149/11: 11. märtsil 2011 esitatud hagi — GS versus parlament ja nõukogu

versus

31

2011/C 145/53

Kohtuasi T-151/11: 11. märtsil 2011 esitatud hagi — Telefónica de España ja Telefónica Móviles España versus komisjon

versus

32

2011/C 145/54

Kohtuasi T-159/11: 10. märtsil 2011 esitatud hagi — Marszałkowski versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Mar-Ko Fleischwaren (WALICHNOWY MARKO)

versus

33

2011/C 145/55

Kohtuasi T-166/11: 17. märtsil 2011 esitatud hagi — Häfele versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Infront)

versus

33

2011/C 145/56

Kohtuasi T-167/11: 15. märtsil 2011 esitatud hagi — Centre national de la recherche scientifique versus komisjon

versus

34

2011/C 145/57

Kohtuasi T-170/11: 17. märtsil 2011 esitatud hagi — Rivella International versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Baskaya di Baskaya & C. (BASKAYA)

versus

34

2011/C 145/58

Kohtuasi T-171/11: 21. märtsil 2011 esitatud hagi — Hopf versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Clampflex)

versus

35

2011/C 145/59

Kohtuasi T-173/11: 22. märtsil 2011 esitatud hagi — Hesse versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Porsche (Carrera)

versus

35

2011/C 145/60

Kohtuasi T-177/11: 25. märtsil 2011 esitatud hagi — PASP jt versus nõukogu

versus

36

2011/C 145/61

Kohtuasi T-178/11: 18. märtsil 2011 esitatud hagi — Voss of Norway versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Nordic Spirit (kolmemõõtmeline pudel)

versus

36

2011/C 145/62

Kohtuasi T-183/11: 28. märtsil 2011 esitatud hagi — MIP Metro versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Jacinto (My Little Bear)

versus

37

2011/C 145/63

Kohtuasi T-186/11: 26. märtsil 2011 esitatud hagi — Schönberger versus parlament

versus

37

2011/C 145/64

Kohtuasi T-188/11: 1. aprillil 2011 esitatud hagi — Chiboub versus nõukogu

versus

38

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/1

---

2011/C 145/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas

ELT C 139, 7.5.2011

Eelmised väljaanded

ELT C 130, 30.4.2011

ELT C 120, 16.4.2011

ELT C 113, 9.4.2011

ELT C 103, 2.4.2011

ELT C 95, 26.3.2011

ELT C 89, 19.3.2011

Käesolevad tekstid on kättesaadavad:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/2

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. detsembri 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik

(Kohtuasi C-385/08) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Uute liikmesriikide ühinemine - Autorisations de mise sur le marché de médicaments génériques correspondant au produit de référence Plavix - Décisions conditionnelles d’autorisation de mise sur le marché de produits pharmaceutiques - Acqui rikkumine)

2011/C 145/02

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: M. Šimerdová ja K. Herrmann)

Kostja: Poola Vabariik (esindajad: M. Dowgielewicz ja B. Majczyna)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Leedu Vabariik (esindajad: D. Kriaučiūnas ja R. Mackevičienė)

Ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, lk 67; ELT eriväljaanne 13/27, lk 69) artikli 6 lõike 1, tõlgendatuna koosmõjus nõukogu 22. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2309/93, milles sätestatakse ühenduse kord inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet (EÜT L 214, lk; ELT eriväljaanne 13/12, lk 151), artikli 13 lõikega 4 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet (ELT L 136, lk 1; ELT eriväljaanne 13/34, lk 229), artiklitega 89 ja 90 — Otsused, mis ei ole kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ sätetega

Resolutsioon

| 1. | Kuna Poola Vabariik:






  — | hoidis jõus tervishoiuministri otsused, mis puudutavad originaalravimi Plavix geneeriliste ravimite müügiluba, ning |
| --- | --- | --- |

1.

Kuna Poola Vabariik:

—

hoidis jõus tervishoiuministri otsused, mis puudutavad originaalravimi Plavix geneeriliste ravimite müügiluba, ning

| — | kuna Poola Vabariik on pärast 1. maid 2004 turule viinud või turule jätnud ravimeid, millele ei ole antud müügiluba Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta artikli 6 lõike 1 alusel, |
| --- | --- |

—

kuna Poola Vabariik on pärast 1. maid 2004 turule viinud või turule jätnud ravimeid, millele ei ole antud müügiluba Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta artikli 6 lõike 1 alusel,

siis on Poola Vabariik rikkunud esimese taande osas kohustusi, mis tulenevad direktiivi 2001/83 artikli 6 lõikest 1, nõukogu 22. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2309/93, milles sätestatakse ühenduse kord inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet, artikli 13 lõikest 4 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet, artiklitest 89 ja 90, ning teise taande osas kohustusi, mis tulenevad direktiivi 2001/83 artikli 6 lõikest 1.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt.

| 3. | Jätta Leedu Vabariigi kohtukulud tema enese kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Leedu Vabariigi kohtukulud tema enese kanda.

---

(1)  ELT C 313, 6.12.2008.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Sofia-grad (Bulgaaria) 17. jaanuaril 2011 — Anton Vinkov versus Nachalnik Administrativno-nakazatelna deynost

(Kohtuasi C-27/11)

2011/C 145/03

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen sad Sofia — grad

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Anton Vinkov

Vastustaja: Nachalnik Administrativno-nakazatelna deynost

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas siseriiklikke õigusenorme, nagu normid, mida kohaldatakse põhikohtuasjas ja mis puudutavad haldusasutuse poolt liiklusõnnetuses seisneva haldusõigusrikkumise tõttu rahalise karistuse määramise otsuse õiguslikke tagajärgi, tuleb tõlgendada nii, et need on kooskõlas aluslepingute sätetega ning nende alusel liidu õigusaktides sätestatud meetmetega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ja/või transpordivaldkonnas? |
| --- | --- |

1.

Kas siseriiklikke õigusenorme, nagu normid, mida kohaldatakse põhikohtuasjas ja mis puudutavad haldusasutuse poolt liiklusõnnetuses seisneva haldusõigusrikkumise tõttu rahalise karistuse määramise otsuse õiguslikke tagajärgi, tuleb tõlgendada nii, et need on kooskõlas aluslepingute sätetega ning nende alusel liidu õigusaktides sätestatud meetmetega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ja/või transpordivaldkonnas?

| 2. | Kas aluslepingute sätetest ja nende alusel liidu õigusaktides sätestatud meetmetest vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 teise lõigu punktile a ning transpordivaldkonnas vastavalt nimetatud lepingu artikli 91 lõike 1 punktile c tuleneb, et liikluseeskirja rikkumises seisnevad haldusõigusrikkumised, mida saab inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni juurde kuuluva protokolli nr 7 artikli 2 tähenduses ja seoses sellega kvalifitseerida „vähemtähtsateks”, kuuluvad liidu õiguse kohaldamisalasse? |
| --- | --- |

2.

Kas aluslepingute sätetest ja nende alusel liidu õigusaktides sätestatud meetmetest vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 teise lõigu punktile a ning transpordivaldkonnas vastavalt nimetatud lepingu artikli 91 lõike 1 punktile c tuleneb, et liikluseeskirja rikkumises seisnevad haldusõigusrikkumised, mida saab inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni juurde kuuluva protokolli nr 7 artikli 2 tähenduses ja seoses sellega kvalifitseerida „vähemtähtsateks”, kuuluvad liidu õiguse kohaldamisalasse?

| 3. | Kui vastus teisele küsimusele on jaatav, palutakse vastust ka järgmistele küsimustele:






  3.1 | Kas liikluseeskirja rikkumises seisnev haldusõigusrikkumine kujutab endast põhikohtuasja asjaoludel liidu õiguse mõttes vähemtähtsat rikkumist, juhul kui samaaegselt esinevad järgmised asjaolud:






  a) | tegu kujutab endast liiklusõnnetust, mille tõttu on tekkinud varaline kahju, tegu tuleb kvalifitseerida süüliselt toimepanduks ja on haldusõigusrikkumisena karistatav; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Kui vastus teisele küsimusele on jaatav, palutakse vastust ka järgmistele küsimustele:

3.1

Kas liikluseeskirja rikkumises seisnev haldusõigusrikkumine kujutab endast põhikohtuasja asjaoludel liidu õiguse mõttes vähemtähtsat rikkumist, juhul kui samaaegselt esinevad järgmised asjaolud:

a)

tegu kujutab endast liiklusõnnetust, mille tõttu on tekkinud varaline kahju, tegu tuleb kvalifitseerida süüliselt toimepanduks ja on haldusõigusrikkumisena karistatav;

| b) | vastavalt ettenähtud rahalise karistuse summa suurusele ei saa selle määramise otsust kohtus vaidlustada ning asjaomasel isikul ei ole võimalust tõendada, et ta ei ole talle süüks pandavat tegu süüliselt toime pannud; |
| --- | --- |

b)

vastavalt ettenähtud rahalise karistuse summa suurusele ei saa selle määramise otsust kohtus vaidlustada ning asjaomasel isikul ei ole võimalust tõendada, et ta ei ole talle süüks pandavat tegu süüliselt toime pannud;

| c) | otsuses märgitud kontrollpunktide arv arvatakse otsuse jõustumise õigusliku tagajärjena automaatselt maha; |
| --- | --- |

c)

otsuses märgitud kontrollpunktide arv arvatakse otsuse jõustumise õigusliku tagajärjena automaatselt maha;

| d) | juhilubade kehtestatud süsteemi raames, kus loa väljastamisel antakse rikkumiste arvestamiseks teatav arv kontrollpunkte, võetakse arvesse ka kontrollpunktide mahaarvamine nende trahvimääruste automaatse tagajärjena, mida ei ole võimalik vaidlustada; |
| --- | --- |

d)

juhilubade kehtestatud süsteemi raames, kus loa väljastamisel antakse rikkumiste arvestamiseks teatav arv kontrollpunkte, võetakse arvesse ka kontrollpunktide mahaarvamine nende trahvimääruste automaatse tagajärjena, mida ei ole võimalik vaidlustada;

| e) | juhul kui juhiloa äravõtmise sunnimeede juhtimisõigusest ilmajäämise tõttu, mis on algselt antud kontrollpunktide arvu mahaarvamise automaatne õiguslik tagajärg, kohtus vaidlustatakse, ei toimu kohtus nende vaidlustamatute trahvimääruste õiguspärasuse kaudset kontrollimist, mille alusel kontrollpunktid on maha arvatud. |
| --- | --- |

e)

juhul kui juhiloa äravõtmise sunnimeede juhtimisõigusest ilmajäämise tõttu, mis on algselt antud kontrollpunktide arvu mahaarvamise automaatne õiguslik tagajärg, kohtus vaidlustatakse, ei toimu kohtus nende vaidlustamatute trahvimääruste õiguspärasuse kaudset kontrollimist, mille alusel kontrollpunktid on maha arvatud.

| 3.2. | Kas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 82 või vastavalt selle lepingu artikli 91 lõike 1 punkti c ja nimetatud sätete alusel vastuvõetud õigusaktid, nagu nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/214/JSK rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, lubavad, et kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtet või täpsemalt öeldes transpordi ohutuse tõhustamise meetmeid ei kohaldata põhikohtuasja asjaoludel liidu õiguse kohaselt „vähemtähtsaks” kvalifitseeritava liikluseeskirja rikkumise tõttu tehtud rahalise karistuse määramise otsuse suhtes, kuna liikmesriik on ette näinud, et ei pea järgima eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus vaidlustamise nõuet ning nende siseriiklike menetlusõiguse normide kohaldamise nõuet, mis käsitlevad õiguskaitsevahendeid süüteo toimepanekus süüdistamise korral? |
| --- | --- |

3.2.

Kas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 82 või vastavalt selle lepingu artikli 91 lõike 1 punkti c ja nimetatud sätete alusel vastuvõetud õigusaktid, nagu nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/214/JSK rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, lubavad, et kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtet või täpsemalt öeldes transpordi ohutuse tõhustamise meetmeid ei kohaldata põhikohtuasja asjaoludel liidu õiguse kohaselt „vähemtähtsaks” kvalifitseeritava liikluseeskirja rikkumise tõttu tehtud rahalise karistuse määramise otsuse suhtes, kuna liikmesriik on ette näinud, et ei pea järgima eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus vaidlustamise nõuet ning nende siseriiklike menetlusõiguse normide kohaldamise nõuet, mis käsitlevad õiguskaitsevahendeid süüteo toimepanekus süüdistamise korral?

| 4. | Kui vastus teisele küsimusele on eitav, palutakse vastust ka järgmistele küsimustele:
  Kas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 82 või vastavalt selle lepingu artikli 91 lõike 1 punkti c ja nimetatud sätete alusel vastuvõetud õigusaktid, nagu nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/214/JSK rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, lubavad, et kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtet või täpsemalt öeldes liidu õiguse kohased transpordi ohutuse tõhustamise meetmeid ei kohaldata liikmesriigi äranägemisel, — kuna liikmesriik on normatiivaktiga ette näinud, et eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus vaidlustamise nõuet ning nende siseriikliku haldusõiguse normide kohaldamise nõuet, mis käsitlevad õiguskaitsevahendeid süüteo toimepanekus süüdistamise korral, ei pea järgima — liikluseeskirja rikkumise tõttu tehtud rahalise karistuse määramise otsuse suhtes, kusjuures põhikohtuasja asjaoludel kehtib otsuse kohta ühtlasi järgnev:






  a) | tegu kujutab endast liiklusõnnetust, mille tõttu on tekkinud varaline kahju, tegu tuleb kvalifitseerida süüliselt toimepanduks ja on haldusõigusrikkumisena karistatav; |
| --- | --- | --- |

4.

Kui vastus teisele küsimusele on eitav, palutakse vastust ka järgmistele küsimustele:

Kas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 82 või vastavalt selle lepingu artikli 91 lõike 1 punkti c ja nimetatud sätete alusel vastuvõetud õigusaktid, nagu nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/214/JSK rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, lubavad, et kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtet või täpsemalt öeldes liidu õiguse kohased transpordi ohutuse tõhustamise meetmeid ei kohaldata liikmesriigi äranägemisel, — kuna liikmesriik on normatiivaktiga ette näinud, et eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus vaidlustamise nõuet ning nende siseriikliku haldusõiguse normide kohaldamise nõuet, mis käsitlevad õiguskaitsevahendeid süüteo toimepanekus süüdistamise korral, ei pea järgima — liikluseeskirja rikkumise tõttu tehtud rahalise karistuse määramise otsuse suhtes, kusjuures põhikohtuasja asjaoludel kehtib otsuse kohta ühtlasi järgnev:

a)

tegu kujutab endast liiklusõnnetust, mille tõttu on tekkinud varaline kahju, tegu tuleb kvalifitseerida süüliselt toimepanduks ja on haldusõigusrikkumisena karistatav;

| b) | vastavalt ettenähtud rahalise karistuse summa suurusele ei saa nende määramise otsust kohtus vaidlustada ning asjaomasel isikul ei ole võimalust tõendada, et ta ei ole talle süüks pandud tegu süüliselt toime pannud; |
| --- | --- |

b)

vastavalt ettenähtud rahalise karistuse summa suurusele ei saa nende määramise otsust kohtus vaidlustada ning asjaomasel isikul ei ole võimalust tõendada, et ta ei ole talle süüks pandud tegu süüliselt toime pannud;

| c) | otsuses märgitud kontrollpunktide arv arvatakse otsuse jõustumise õigusliku tagajärjena automaatselt maha; |
| --- | --- |

c)

otsuses märgitud kontrollpunktide arv arvatakse otsuse jõustumise õigusliku tagajärjena automaatselt maha;

| d) | juhilubade kehtestatud süsteemi raames, kus loa väljastamisel antakse rikkumiste arvestamiseks teatav arv kontrollpunkte, võetakse arvesse ka kontrollpunktide mahaarvamine nende trahvimääruste automaatse tagajärjena, mida ei ole võimalik vaidlustada; |
| --- | --- |

d)

juhilubade kehtestatud süsteemi raames, kus loa väljastamisel antakse rikkumiste arvestamiseks teatav arv kontrollpunkte, võetakse arvesse ka kontrollpunktide mahaarvamine nende trahvimääruste automaatse tagajärjena, mida ei ole võimalik vaidlustada;

| e) | juhul kui juhiloa äravõtmise sunnimeede juhtimisõigusest ilmajäämise tõttu, mis on algselt antud kontrollpunktide arvu mahaarvamise automaatne õiguslik tagajärg, kohtus vaidlustatakse, ei toimu kohtus nende vaidlustamatute trahvimääruste õiguspärasuse kaudset kontrollimist, mille alusel kontrollpunktid on maha arvatud. |
| --- | --- |

e)

juhul kui juhiloa äravõtmise sunnimeede juhtimisõigusest ilmajäämise tõttu, mis on algselt antud kontrollpunktide arvu mahaarvamise automaatne õiguslik tagajärg, kohtus vaidlustatakse, ei toimu kohtus nende vaidlustamatute trahvimääruste õiguspärasuse kaudset kontrollimist, mille alusel kontrollpunktid on maha arvatud.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága (Ungari Vabariik) 21. jaanuaril 2011 — Allianz Hungária Biztosító Zrt., Generali-Providencia Biztosító Zrt., Gépjármű Márkakereskedők Országos Szövetsége, Magyar Peugeot Márkakereskedők Biztosítási Alkusz Kft., Paragon-Alkusz Zrt., kes on Magyar Opelkereskedők Bróker Kft. õigusjärglane versus Gazdasági Versenyhivatal

(Kohtuasi C-32/11)

2011/C 145/04

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Allianz Hungária Biztosító Zrt., Generali-Providencia Biztosító Zrt., Gépjármű Márkakereskedők Országos Szövetsége, Magyar Peugeot Márkakereskedők Biztosítási Alkusz Kft., Paragon-Alkusz Zrt., kes on Magyar Opelkereskedők Bróker Kft. õigusjärglane

Vastustaja: Gazdasági Versenyhivatal

Eelotsuse küsimused

Kas kahepoolseid kokkuleppeid, mis on sõlmitud kindlustusettevõtja ja üksikute autoremonditöökodade või kindlustusettevõtja ja autoremonditöökodade ühenduse vahel ning mille kohaselt sõltub kindlusettevõtja poolt autoremonditöökojale tema poolt kindlustatud autode remonditööde eest tasutav töötunnihind muu hulgas kindlustusettevõtjaga remonditöökoja vahendusel, kes tegutseb asjaomase kindlustusettevõtja agendina, sõlmitud kindlustuslepingute arvust ja protsendist, võib pidada ELTL artikli 101 lõikega 1 vastuolus olevateks kokkulepeteks, mis takistavad, piiravad või kahjustavad konkurentsi siseturu piires?

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof Baden-Württemberg (Saksamaa) 28. jaanuaril 2011 — Yoshikazu Iida versus Stadt Ulm

(Kohtuasi C-40/11)

2011/C 145/05

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgerichtshof Baden-Württemberg

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Yoshikazu Iida

Vastustaja apellatsioonimenetluses: Stadt Ulm

Eelotsuse küsimused

A.   Seoses direktiivi 2004/38/EÜ
   (1)
  artiklitega 2, 3 ja 7:

| 1. | Kas pidades silmas eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta”) artikleid 7 ja 24 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „EIÕK”) artiklit 8, on direktiivi 2004/38/EÜ artikli 2 punkti 2 alapunkti d laiendava tõlgenduse korral „pereliige” ka vaba liikumise õigusega liidu kodanikust lapse suhtes hooldusõigust omav lapsevanem, kes on kolmanda riigi kodanik ja ei ole lapse ülalpeetav? |
| --- | --- |

1.

Kas pidades silmas eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta”) artikleid 7 ja 24 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „EIÕK”) artiklit 8, on direktiivi 2004/38/EÜ artikli 2 punkti 2 alapunkti d laiendava tõlgenduse korral „pereliige” ka vaba liikumise õigusega liidu kodanikust lapse suhtes hooldusõigust omav lapsevanem, kes on kolmanda riigi kodanik ja ei ole lapse ülalpeetav?

| 2. | Kui vastus on jaatav, siis kas pidades silmas eeskätt põhiõiguste harta artikleid 7 ja 24 ning EIÕK artiklit 8, on direktiiv 2004/38/EÜ selle artikli 3 lõike 1 laiendava tõlgenduse korral kohaldatav kõnealusele vanemale suhetes liidu kodanikust lapse päritoluliikmesriigiga ka siis, kui see vanem ei ole päritoluliikmesriigist lahkunud liidu kodanikust lapsega „kaasas” ega „ühine temaga”? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus on jaatav, siis kas pidades silmas eeskätt põhiõiguste harta artikleid 7 ja 24 ning EIÕK artiklit 8, on direktiiv 2004/38/EÜ selle artikli 3 lõike 1 laiendava tõlgenduse korral kohaldatav kõnealusele vanemale suhetes liidu kodanikust lapse päritoluliikmesriigiga ka siis, kui see vanem ei ole päritoluliikmesriigist lahkunud liidu kodanikust lapsega „kaasas” ega „ühine temaga”?

| 3. | Kui vastus on jaatav, siis kas pidades silmas eeskätt põhiõiguste harta artikleid 7 ja 24 ning EIÕK artiklit 8, tuleneb sellest direktiivi 2004/38/EÜ artikli 7 lõike 2 laiendava tõlgenduse korral kõnealuse vanema õigus elada liidu kodanikust lapse päritoluliikmesriigis kauem kui kolm kuud, seda vähemalt seni, kuni tal on hooldusõigus, mida ta tegelikult teostab? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus on jaatav, siis kas pidades silmas eeskätt põhiõiguste harta artikleid 7 ja 24 ning EIÕK artiklit 8, tuleneb sellest direktiivi 2004/38/EÜ artikli 7 lõike 2 laiendava tõlgenduse korral kõnealuse vanema õigus elada liidu kodanikust lapse päritoluliikmesriigis kauem kui kolm kuud, seda vähemalt seni, kuni tal on hooldusõigus, mida ta tegelikult teostab?

B.   Seoses Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „EL leping”) artikli 6 lõikega 1 koostoimes põhiõiguste hartaga:

| 1.a) | Kas harta kohaldamisala, millele viitab põhiõiguste harta artikli 51 lõike 1 esimese lause teine alternatiiv, on avatud juba siis, kui vaidluse ese sõltub siseriiklikust seadusest (või seaduse osast), millega võeti üle ka — aga mitte ainult — direktiivid? |
| --- | --- |

1.a)

Kas harta kohaldamisala, millele viitab põhiõiguste harta artikli 51 lõike 1 esimese lause teine alternatiiv, on avatud juba siis, kui vaidluse ese sõltub siseriiklikust seadusest (või seaduse osast), millega võeti üle ka — aga mitte ainult — direktiivid?

| 1.b) | Kui vastus on eitav, siis kas harta kohaldamisala, millele viitab põhiõiguste harta artikli 51 lõike 1 esimese lause teine alternatiiv, on avatud juba seetõttu, et kaebuse esitajal võib olla liidu õiguse kohane elamisõigus (edaspidi ka „elamisõigus”) ja seetõttu võib ta FreizügG/EU § 5 lõike 2 esimese lause kohaselt taotleda liidu kodaniku pereliikme elamisluba, mille õiguslik alus on direktiivi 2004/38 artikli 10 lõike 1 esimene lause? |
| --- | --- |

1.b)

Kui vastus on eitav, siis kas harta kohaldamisala, millele viitab põhiõiguste harta artikli 51 lõike 1 esimese lause teine alternatiiv, on avatud juba seetõttu, et kaebuse esitajal võib olla liidu õiguse kohane elamisõigus (edaspidi ka „elamisõigus”) ja seetõttu võib ta FreizügG/EU § 5 lõike 2 esimese lause kohaselt taotleda liidu kodaniku pereliikme elamisluba, mille õiguslik alus on direktiivi 2004/38 artikli 10 lõike 1 esimene lause?

| 1.c) | Kui vastus on eitav, siis kas harta kohaldamisala, millele viitab põhiõiguste harta artikli 51 lõike 1 esimese lause teine alternatiiv, on ERT-kohtupraktikat (Euroopa Kohtu 18. juuni 1991. aasta otsus kohtuasjas C-260/89: ERT, EKL 1991, lk I-2925, punktid 41–45) järgides avatud, kui liikmesriik piirab elamisõigust isiku puhul, kes on alaealise liidu kodaniku hooldusõiguslik kolmanda riigi kodanikust isa, kusjuures liidu kodanik viibib koos oma emaga viimase kutsetegevuse tõttu valdavalt muus Euroopa Liidu liikmesriigis? |
| --- | --- |

1.c)

Kui vastus on eitav, siis kas harta kohaldamisala, millele viitab põhiõiguste harta artikli 51 lõike 1 esimese lause teine alternatiiv, on ERT-kohtupraktikat (Euroopa Kohtu 18. juuni 1991. aasta otsus kohtuasjas C-260/89: ERT, EKL 1991, lk I-2925, punktid 41–45) järgides avatud, kui liikmesriik piirab elamisõigust isiku puhul, kes on alaealise liidu kodaniku hooldusõiguslik kolmanda riigi kodanikust isa, kusjuures liidu kodanik viibib koos oma emaga viimase kutsetegevuse tõttu valdavalt muus Euroopa Liidu liikmesriigis?

| 2.a) | Kui harta kohaldamisala on avatud, siis kas kolmanda riigi kodanikust isa elamisõigus võib tuleneda vahetult põhiõiguste harta artikli 24 lõikest 3, seda vähemasti seni, kuni tal on oma liidu kodanikust lapse suhtes hooldusõigus, mida ta tegelikult teostab, kuigi laps viibib valdavalt muus Euroopa Liidu liikmesriigis? |
| --- | --- |

2.a)

Kui harta kohaldamisala on avatud, siis kas kolmanda riigi kodanikust isa elamisõigus võib tuleneda vahetult põhiõiguste harta artikli 24 lõikest 3, seda vähemasti seni, kuni tal on oma liidu kodanikust lapse suhtes hooldusõigus, mida ta tegelikult teostab, kuigi laps viibib valdavalt muus Euroopa Liidu liikmesriigis?

| 2.b) | Kui vastus on eitav, siis kas kolmanda riigi kodanikust isa elamisõigus võib tuleneda liidu kodanikust lapse vaba liikumise õigusest vastavalt põhiõiguste harta artikli 45 lõikele 1 vajaduse korral koostoimes põhiõiguste harta artikli 24 lõikega 3, seda vähemasti seni, kuni tal on oma liidu kodanikust lapse suhtes hooldusõigus, mida ta tegelikult teostab, selleks et eeskätt liidu kodanikust lapse vaba liikumise õiguselt ei võetaks kogu kasulikku mõju? |
| --- | --- |

2.b)

Kui vastus on eitav, siis kas kolmanda riigi kodanikust isa elamisõigus võib tuleneda liidu kodanikust lapse vaba liikumise õigusest vastavalt põhiõiguste harta artikli 45 lõikele 1 vajaduse korral koostoimes põhiõiguste harta artikli 24 lõikega 3, seda vähemasti seni, kuni tal on oma liidu kodanikust lapse suhtes hooldusõigus, mida ta tegelikult teostab, selleks et eeskätt liidu kodanikust lapse vaba liikumise õiguselt ei võetaks kogu kasulikku mõju?

C.   Seoses EL lepingu artikli 6 lõikega 3 koosmõjus liidu õiguse üldpõhimõtetega:

| 1. | Kas Euroopa Kohtu praktikas alates Stuttgardi kohtuasjast Stauder (12. novembri 1969. aasta otsus kohtuasjas 29/69: Stauder, EKL 969, lk 419, punkt 7) kuni näiteks kohtuasjani Mangold (22. novembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-144/04: Mangold, EKL 2005, lk I-9981, punkt 75) väljatöötatud ELi „kirjutamata” põhiõigusi saab täies ulatuses kohaldada, kuigi konkreetsel juhul ei ole põhiõiguste harta kohaldamisala avatud, teisisõnu kas EL lepingu artikli 6 lõike 3 kohaselt liidu õiguse üldpõhimõteteks olevad põhiõigused saavad autonoomselt ja sõltumatult kehtida EL lepingu artikli 6 lõikes 1 viidatud põhiõiguste hartas sätestatud uute põhiõiguste kõrval? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Kohtu praktikas alates Stuttgardi kohtuasjast Stauder (12. novembri 1969. aasta otsus kohtuasjas 29/69: Stauder, EKL 969, lk 419, punkt 7) kuni näiteks kohtuasjani Mangold (22. novembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-144/04: Mangold, EKL 2005, lk I-9981, punkt 75) väljatöötatud ELi „kirjutamata” põhiõigusi saab täies ulatuses kohaldada, kuigi konkreetsel juhul ei ole põhiõiguste harta kohaldamisala avatud, teisisõnu kas EL lepingu artikli 6 lõike 3 kohaselt liidu õiguse üldpõhimõteteks olevad põhiõigused saavad autonoomselt ja sõltumatult kehtida EL lepingu artikli 6 lõikes 1 viidatud põhiõiguste hartas sätestatud uute põhiõiguste kõrval?

| 2. | Kui vastus on jaatav, siis kas hooldusõiguse tõhusaks teostamiseks saab liidu õiguse üldpõhimõtetest, eeskätt pidades silmas EIÕK artikli 8 kohast perekonnaelu austamise kohustust, tuletada liidu õigusnormide kohase elamisõiguse isiku puhul, kes on sellise alaealise liidu kodaniku kolmanda riigi kodanikust isa, kes viibib oma emaga viimase kutsetegevuse tõttu valdavalt muus Euroopa Liidu liikmesriigis? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus on jaatav, siis kas hooldusõiguse tõhusaks teostamiseks saab liidu õiguse üldpõhimõtetest, eeskätt pidades silmas EIÕK artikli 8 kohast perekonnaelu austamise kohustust, tuletada liidu õigusnormide kohase elamisõiguse isiku puhul, kes on sellise alaealise liidu kodaniku kolmanda riigi kodanikust isa, kes viibib oma emaga viimase kutsetegevuse tõttu valdavalt muus Euroopa Liidu liikmesriigis?

D.   Seoses ELTL artikli 21 lõikega 1 koosmõjus EIÕK artikliga 8:

Kui EL lepingu artikli 6 lõige 1 või lõige 3 ei too kaebuse esitaja puhul kaasa liidu õiguse kohast elamisõigust, siis kas järgides kohtuasja Zhu ja Chen (Euroopa Kohtu 19. oktoobri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-200/02: Zhu ja Chen, EKL 2004, lk I-9925, punktid 45–47), saab vaba liikumise õigusest, mis on alaealisel liidu kodanikul, kes elab koos oma emaga viimase kutsetegevuse tõttu valdavalt muus Euroopa Liidu liikmesriigis, tuleneda hooldusõiguse tõhusa teostamise eesmärgil vastavalt ELTL artikli 21 lõikele 1, arvestades vajaduse korral EIÕK artiklit 8, lapse kolmanda riigi kodanikust isa elamisõigus liidu kodanikust lapse päritoluliikmesriigis?

E.   Seoses direktiivi 2004/38/EÜ artikliga 10:

Kui liidu õiguse kohase elamisõiguse olemasolu tunnustatakse, siis kas kolmanda riigi kodanikust vanemal on olukorras, nagu on kujunenud kaebuse esitaja puhul, õigus saada „liidu kodaniku pereliikme elamisluba” vastavalt direktiivi artikli 10 lõike 1 esimesele lausele?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, lk 77; ELT eriväljaanne 05/05, lk 46).

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 31. jaanuaril 2011 — Finanzamt Frankfurt am Main V-Höchst versus Deutsche Bank AG

(Kohtuasi C-44/11)

2011/C 145/06

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesfinanzhof

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja ja vastustaja kassatsioonimenetluses: Finanzamt Frankfurt am Main V-Höchst

Vastustaja ja kassatsioonkaebuse esitaja: Deutsche Bank AG

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas vara valitsemine väärtpaberite abil (väärtpaberiportfelli valitsemine), mille korral maksukohustuslane otsustab tasu eest oma äranägemisel väärtpaberite ostu ja müügi üle ning viib selle otsuse täide väärtpaberite ostu ja müügi teel,






  — | on ainult siis käibemaksuvaba, kui on tegemist eriotstarbeliste investeerimisfondide valitsemisega mitme investeerija jaoks ühiselt vastavalt nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikli 135 lõike 1 punktile g, või ka |
| --- | --- | --- |

1.

Kas vara valitsemine väärtpaberite abil (väärtpaberiportfelli valitsemine), mille korral maksukohustuslane otsustab tasu eest oma äranägemisel väärtpaberite ostu ja müügi üle ning viib selle otsuse täide väärtpaberite ostu ja müügi teel,

—

on ainult siis käibemaksuvaba, kui on tegemist eriotstarbeliste investeerimisfondide valitsemisega mitme investeerija jaoks ühiselt vastavalt nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikli 135 lõike 1 punktile g, või ka

| — | siis, kui on tegemist individuaalportfelli valitsemisega üksikinvestorite jaoks vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 135 lõike 1 punktile f (tehingud, sealhulgas nendega kaasnev läbirääkimine, mis on seotud väärtpaberitega)? |
| --- | --- |

—

siis, kui on tegemist individuaalportfelli valitsemisega üksikinvestorite jaoks vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 135 lõike 1 punktile f (tehingud, sealhulgas nendega kaasnev läbirääkimine, mis on seotud väärtpaberitega)?

| 2. | Missugune tähendus on põhi- ja kõrvalteenuse määratlemise jaoks kriteeriumil, et kõrvalteenus ei ole kliendi jaoks omaette eesmärk, vaid teenuseosutaja poolt osutatava põhiteenuse parematel tingimustel kasutamise vahend, juhul kui kõrvalteenus võetakse eraldi arvesse ja kõrvalteenuse osutamine on võimalik kolmandate isikute poolt? |
| --- | --- |

2.

Missugune tähendus on põhi- ja kõrvalteenuse määratlemise jaoks kriteeriumil, et kõrvalteenus ei ole kliendi jaoks omaette eesmärk, vaid teenuseosutaja poolt osutatava põhiteenuse parematel tingimustel kasutamise vahend, juhul kui kõrvalteenus võetakse eraldi arvesse ja kõrvalteenuse osutamine on võimalik kolmandate isikute poolt?

| 3. | Kas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõike 1 punkti e kohaldatakse ainult 2006/112/EÜ artikli 135 lõike 1 punktides a–g nimetatud tehingutele või ka vara väärtpaberite abil valitsemisele (väärtpaberiportfelli valitsemisele), isegi kui sellele tehingule ei kohaldata viimati nimetatud sätet? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõike 1 punkti e kohaldatakse ainult 2006/112/EÜ artikli 135 lõike 1 punktides a–g nimetatud tehingutele või ka vara väärtpaberite abil valitsemisele (väärtpaberiportfelli valitsemisele), isegi kui sellele tehingule ei kohaldata viimati nimetatud sätet?

---

(1)  ELT L 47, lk 1.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Wien (Austria) 3. veebruaril 2011 — Content Services Ltd versus Bundesarbeitskammer

(Kohtuasi C-49/11)

2011/C 145/07

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberlandesgericht Wien

Põhikohtuasja pooled

Hageja ja vastustaja apellatsioonimenetluses: Content Services Ltd.

Kostja ja apellatsioonkaebuse esitaja: Bundesarbeitskammer

Eelotsuse küsimused

Kas kaugmüügi direktiivi (1) artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõue, mille kohaselt tarbija peab saama selles nimetatud teabe kohta kinnituse talle kättesaadava püsiva andmekandja kaudu, juhul kui ta ei ole enne lepingu sõlmimist juba saanud teavet tema poolt kasutatava püsiva andmekandja kaudu, on täidetud, kui tarbijale tehakse kõnealune teave kättesaadavaks ettevõtja veebilehele suunava hüperlingi kaudu, mis paikneb tekstis, mille läbilugemist peab tarbija tähistama linnukese tegemisega, et tal oleks võimalik astuda lepingulisse suhtesse?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiiv 97/7/EÜ tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral (EÜT L 144, lk 19; ELT eriväljaanne 15/03, lk 319).

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Düsseldorf (Saksamaa) 8. veebruaril 2011 — Raiffeisen-Waren-Zentrale Rhein-Main e.G. versus Staatgut-Treuhandverwaltungs GmbH

(Kohtuasi C-56/11)

2011/C 145/08

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberlandesgericht Düsseldorf

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Raiffeisen-Waren-Zentrale Rhein-Main e.G.

Vastustaja apellatsioonimenetluses: Staatgut-Treuhandverwaltungs GmbH

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas töötlejale määruse nr 2100/94 (1) artikli 14 lõike 3 kuuendas taandes ja määruse nr 1768/95 (2) artikli 9 lõigetes 2 ja 3 pandud kohustus esitada teavet on põhjendatud vaid siis, kui töötleja saab kaitsealuse sordi omaniku teabenõude kätte enne selle turustusaasta lõppu, mida taotlus puudutab (kui taotlus puudutab mitut turustusaastat, siis enne viimase turustusaasta lõppu)? |
| --- | --- |

1.

Kas töötlejale määruse nr 2100/94 (1) artikli 14 lõike 3 kuuendas taandes ja määruse nr 1768/95 (2) artikli 9 lõigetes 2 ja 3 pandud kohustus esitada teavet on põhjendatud vaid siis, kui töötleja saab kaitsealuse sordi omaniku teabenõude kätte enne selle turustusaasta lõppu, mida taotlus puudutab (kui taotlus puudutab mitut turustusaastat, siis enne viimase turustusaasta lõppu)?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav:
  Kas „tähtaegselt esitatud” teabenõudega on tegemist juba siis, kui kaitsealuse sordi omanik väidab oma taotluses, et tal on alust eeldada, et töötleja on külvamise eesmärgil töödelnud või kavatseb töödelda saagist saadud seemet, mida on taotluses nimeliselt märgitud põllumajandustootja tootnud kaitsealuse sordi paljundusmaterjali kasutades, või tuleb väidetava aluse olemasolu töötlejale saadetavas teabetaotluses ka tõendada (nt saates töötlejale koopia põllumajandustootja teatisest, mis käsitleb saagist saadud toote kasutamist oma ettevõttes oma külvideks)? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav:

Kas „tähtaegselt esitatud” teabenõudega on tegemist juba siis, kui kaitsealuse sordi omanik väidab oma taotluses, et tal on alust eeldada, et töötleja on külvamise eesmärgil töödelnud või kavatseb töödelda saagist saadud seemet, mida on taotluses nimeliselt märgitud põllumajandustootja tootnud kaitsealuse sordi paljundusmaterjali kasutades, või tuleb väidetava aluse olemasolu töötlejale saadetavas teabetaotluses ka tõendada (nt saates töötlejale koopia põllumajandustootja teatisest, mis käsitleb saagist saadud toote kasutamist oma ettevõttes oma külvideks)?

| 3. | Kas alus, mille pinnalt tekib töötleja kohustus esitada teavet, võib tuleneda sellest, et töötleja kui kaitsealuse sordi omaniku poolt volitatud isik korraldab kaitsealuse sordi tarbeseemne tootmiseks ettenähtud paljunduslepingu täitmist, mille on kaitsealuse sordi omanik sõlminud paljundamist teostava põllumajandustootjaga, kui ja kuna põllumajandustootja omandab paljunduslepingu täitmise raames faktiliselt võimaluse kasutada ühte osa paljundusmaterjalist oma külvideks? |
| --- | --- |

3.

Kas alus, mille pinnalt tekib töötleja kohustus esitada teavet, võib tuleneda sellest, et töötleja kui kaitsealuse sordi omaniku poolt volitatud isik korraldab kaitsealuse sordi tarbeseemne tootmiseks ettenähtud paljunduslepingu täitmist, mille on kaitsealuse sordi omanik sõlminud paljundamist teostava põllumajandustootjaga, kui ja kuna põllumajandustootja omandab paljunduslepingu täitmise raames faktiliselt võimaluse kasutada ühte osa paljundusmaterjalist oma külvideks?

---

(1)  Nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (EÜT L 227, lk 1; ELT eriväljaanne 03/16, lk 390).

(2)  Komisjoni 24. juuli 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1768/95 ühenduse sordikaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 14 lõikes 3 osutatud põllumajandusliku erandi rakenduseeskirjade kohta (EÜT L 173, lk 14; ELT eriväljaanne 03/18, lk 63).

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hessisches Landessozialgericht, Darmstadt (Saksamaa) 10. veebruaril 2011 — Land Hessen, mida esindab Regierungspräsidium Gießen versus Florence Feyerbacher

(Kohtuasi C-62/11)

2011/C 145/09

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hessisches Landessozialgericht, Darmstadt

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Land Hessen, mida esindab Regierungspräsidium Gießen

Vastustaja: Florence Feyerbacher

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Saksamaa Liitvabariigi ja Euroopa Keskpanga (edaspidi „EKP”) vahel asjaomase institutsiooni asukoha kohta 18. septembril 1998. aastal sõlmitud kokkulepe (edaspidi „asukohakokkulepe”) on osa liidu õigusest, mis on siseriikliku õiguse suhtes ülimuslik, või on tegemist rahvusvahelise lepinguga? |
| --- | --- |

1.

Kas Saksamaa Liitvabariigi ja Euroopa Keskpanga (edaspidi „EKP”) vahel asjaomase institutsiooni asukoha kohta 18. septembril 1998. aastal sõlmitud kokkulepe (edaspidi „asukohakokkulepe”) on osa liidu õigusest, mis on siseriikliku õiguse suhtes ülimuslik, või on tegemist rahvusvahelise lepinguga?

| 2. | Kas asukohakokkuleppe artiklit 15 koostoimes Euroopa Keskpankade Süsteemi (edaspidi „EKPS”) ja EKP põhikirja artikliga 36 tuleb tõlgendada kitsalt nii, et hüvitise aluseks oleva Saksa sotsiaalõiguse kohaldatavus EKP töötajate suhtes on välistatud üksnes siis, kui EKP maksab töötajatele vastavalt „teenistustingimustele” võrreldavat sotsiaaltoetust? |
| --- | --- |

2.

Kas asukohakokkuleppe artiklit 15 koostoimes Euroopa Keskpankade Süsteemi (edaspidi „EKPS”) ja EKP põhikirja artikliga 36 tuleb tõlgendada kitsalt nii, et hüvitise aluseks oleva Saksa sotsiaalõiguse kohaldatavus EKP töötajate suhtes on välistatud üksnes siis, kui EKP maksab töötajatele vastavalt „teenistustingimustele” võrreldavat sotsiaaltoetust?

| 3. | Kui vastus teisele küsimusele on eitav:






  a) | Kas osutatud sätteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellise siseriikliku sätte, mis järgib perehüvitiste maksmisel territoriaalsuse põhimõtet, kohaldamine? |
| --- | --- | --- |

3.

Kui vastus teisele küsimusele on eitav:

a)

Kas osutatud sätteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellise siseriikliku sätte, mis järgib perehüvitiste maksmisel territoriaalsuse põhimõtet, kohaldamine?

| b) | Kas Euroopa Kohtu kaalutlused kohtuasjas C-352/06: Bosmann (EKL 2008, lk I-3827, punktid 31–33) on osutatud sätete kohaldamise osas üle kantavad? Kas asukohakokkuleppe artikkel 15 koostoimes EKPSi ja EKP põhikirja artikliga 36 ei võta Saksamaa Liitvabariigilt pädevust maksta asjaomasel territooriumil elavatele EKP töötajatele peretoetusi? |
| --- | --- |

b)

Kas Euroopa Kohtu kaalutlused kohtuasjas C-352/06: Bosmann (EKL 2008, lk I-3827, punktid 31–33) on osutatud sätete kohaldamise osas üle kantavad? Kas asukohakokkuleppe artikkel 15 koostoimes EKPSi ja EKP põhikirja artikliga 36 ei võta Saksamaa Liitvabariigilt pädevust maksta asjaomasel territooriumil elavatele EKP töötajatele peretoetusi?

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/8

---

16. veebruaril 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik

(Kohtuasi C-68/11)

2011/C 145/10

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Alcover San Pedro ja S. Mortoni)

Kostja: Itaalia Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Itaalia Vabariik on mitmel järjestikusel aastal ületanud mitmes piirkonnas ja linnastus PM10 piirväärtused välisõhus, on Itaalia Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad nõukogu 22. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/30/EÜ (vääveldioksiidi, lämmastikdioksiidi ning lämmastikoksiidide, tahkete osakeste ja plii piirtasemete kohta välisõhus) (1) artikli 5 lõikest 1, mis on nüüd Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ (välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta) (2) artikli 13 lõige 1; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Itaalia Vabariik on mitmel järjestikusel aastal ületanud mitmes piirkonnas ja linnastus PM10 piirväärtused välisõhus, on Itaalia Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad nõukogu 22. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/30/EÜ (vääveldioksiidi, lämmastikdioksiidi ning lämmastikoksiidide, tahkete osakeste ja plii piirtasemete kohta välisõhus) (1) artikli 5 lõikest 1, mis on nüüd Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ (välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta) (2) artikli 13 lõige 1;

| — | mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi 1999/30/EÜ artikli 5 lõige 1 sätestab, et liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et PM10 sisaldus välisõhus ei ületaks direktiivi III lisa I jaos ettenähtud piirväärtusi alates selles lisas märgitud tähtaegadest. Käesoleval juhul on asjakohaseks kuupäevaks 1. jaanuar 2005.

Komisjoni antud hinnangust aastate 2005–2007 kohta esitatud aruannete kohta nähtub, et PM10 piirväärtusi on ületatud mitmes piirkonnas ja linnastus. Lisaks ilmneb kõige hilisematest andmetest, mis Itaalia 2009. aasta kohta esitas, et päevaseid ja/või aastaseid piirväärtusi ületatakse jätkuvalt 70 piirkonnas.

Sellest järeldub, et Itaalia on kõnealuste piirkondade ja aastate osas rikkunud direktiivi 1999/30 artikli 5 lõikest 1 tulenevaid kohustusi.

---

(1)  ELT L 163, lk 41.

(2)  ELT L 152, lk 1.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank van eerste aanleg te Brugge (Belgia) 16. veebruaril 2011 — Connoisseur Belgium BVBA versus Belgische Staat

(Kohtuasi C-69/11)

2011/C 145/11

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank van eerste aanleg te Brugge

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Connoisseur Belgium BVBA

Vastustaja: Belgische Staat

Eelotsuse küsimus

Kas käibemaksuseaduse artikkel 26 on vastuolus kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (1) artikli 11 A osa lõike 1 punktiga a, nüüd nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (2), artikliga 73 ning käibemaksu neutraalsuse põhimõttega, kui seda sätet tõlgendada nii, et käibemaks kuulub tasumisele kuludelt ja summadelt, mida tohib lepingupartnerile lepingu kohaselt arvele lisada, mida aga arvele ei lisata?

---

(1)  Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23).

(2)  ELT L 347, lk 1.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) (Inglismaa) 22. veebruaril 2011 — The Secretary of State for the Home Department versus Muhammad Sazzadur Rahman, Fazly Rabby Islam, Mohibullah Rahman

(Kohtuasi C-83/11)

2011/C 145/12

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) London

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: The Secretary of State for the Home Department

Vastustajad: Muhammad Sazzadur Rahman, Fazly Rabby Islam, Mohibullah Rahman

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas liikmesriik peab direktiivi 2004/38/EÜ (1) artikli 3 lõike 2 kohaselt nägema ette õigusnormi, mis hõlbustaks selliste muude pereliikmete sisenemist liikmesriiki ja/või seal elamist, kes ei ole Euroopa Liidu kodanikud, kuid kes vastavad artikli 10 lõike 2 nõuetele? |
| --- | --- |

1.

Kas liikmesriik peab direktiivi 2004/38/EÜ (1) artikli 3 lõike 2 kohaselt nägema ette õigusnormi, mis hõlbustaks selliste muude pereliikmete sisenemist liikmesriiki ja/või seal elamist, kes ei ole Euroopa Liidu kodanikud, kuid kes vastavad artikli 10 lõike 2 nõuetele?

| 2. | Kas esimeses küsimuses viidatud muu pereliige saab tugineda direktiivi 2004/38/EÜ artikli 3 lõike 2 vahetule kohaldatavusele, kui ta ei vasta siseriiklike õigusnormidega kehtestatud nõuetele? |
| --- | --- |

2.

Kas esimeses küsimuses viidatud muu pereliige saab tugineda direktiivi 2004/38/EÜ artikli 3 lõike 2 vahetule kohaldatavusele, kui ta ei vasta siseriiklike õigusnormidega kehtestatud nõuetele?

| 3. | Kas direktiivi 2004/38/EÜ artikli 3 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 2 viidatud muud pereliikmed on üksnes sellised isikud, kes elasid samas riigis kui liidu kodanik ja tema abikaasa, enne kui liidu kodanik asus elama vastuvõtvasse riiki? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2004/38/EÜ artikli 3 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 2 viidatud muud pereliikmed on üksnes sellised isikud, kes elasid samas riigis kui liidu kodanik ja tema abikaasa, enne kui liidu kodanik asus elama vastuvõtvasse riiki?

| 4. | Kas direktiivi 2004/38/EÜ artikli 3 lõikes 2 viidatud ülalpeetava seisund, millele muu pereliige vastuvõtvasse riiki sisenemise kindlustamiseks tugineb, peab olema tekkinud vahetult enne seda, kui liidu kodanik asus elama vastuvõtvasse liikmesriiki? |
| --- | --- |

4.

Kas direktiivi 2004/38/EÜ artikli 3 lõikes 2 viidatud ülalpeetava seisund, millele muu pereliige vastuvõtvasse riiki sisenemise kindlustamiseks tugineb, peab olema tekkinud vahetult enne seda, kui liidu kodanik asus elama vastuvõtvasse liikmesriiki?

| 5. | Kas liikmesriik saab kehtestada direktiivi 2004/38/EÜ artikli 3 lõikes 2 viidatud muu pereliikme ülalpeetava seisundi olemuse ja kestuse suhtes erinõudeid, et takistada mittekodanikul tuginemast fiktiivsele või alusetule ülalpeetava seisundile eesmärgiga saada luba asuda tema territooriumile elama või seal edasi elada? |
| --- | --- |

5.

Kas liikmesriik saab kehtestada direktiivi 2004/38/EÜ artikli 3 lõikes 2 viidatud muu pereliikme ülalpeetava seisundi olemuse ja kestuse suhtes erinõudeid, et takistada mittekodanikul tuginemast fiktiivsele või alusetule ülalpeetava seisundile eesmärgiga saada luba asuda tema territooriumile elama või seal edasi elada?

| 6. | Kas selleks, et välja anda või pikendada elamisluba vastavalt direktiivi 2004/38/EÜ artiklile 10, peab ülalpeetava seisund, millele muu pereliige liikmesriiki lubamiseks tugineb, kestma vastuvõtvas riigis teatava ajavahemiku või määramata aja; kui jah, kuidas tuleb sellist seisundit tõendada? |
| --- | --- |

6.

Kas selleks, et välja anda või pikendada elamisluba vastavalt direktiivi 2004/38/EÜ artiklile 10, peab ülalpeetava seisund, millele muu pereliige liikmesriiki lubamiseks tugineb, kestma vastuvõtvas riigis teatava ajavahemiku või määramata aja; kui jah, kuidas tuleb sellist seisundit tõendada?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2001. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, lk 77).

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein hallinto-oikeus (Soome) 24. veebruaril 2011 — Marja-Liisa Susisalo, Olli Tuomaala, Merja Ritala

(Kohtuasi C-84/11)

2011/C 145/13

Kohtumenetluse keel: soome

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Korkein hallinto-oikeus

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Marja-Liisa Susisalo, Olli Tuomaala, Merja Ritala

Menetluses osalesid: Helsingin yliopiston apteekki, Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus FIMEA

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas liidu õiguses ette nähtud asutamisvabadust käsitlevat ELTL artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus Soome seaduses lääkelaki ette nähtud apteekide tegevusloa taotlemise korra sätete kohaldamine, kuna Helsingin yliopiston apteekki haruapteekide asutamise tingimused erinevad eraõiguslike apteekide asutamise tingimustest järgmiselt:






  a) | Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuse poolt lääkelaki § 52 lõike 1 kohaselt antud loa alusel võib eraõigusliku haruapteegi asutada piirkonda, kus elanike vähesuse tõttu puuduvad piisavad eeldused iseseisva apteegi tegevuseks, kuid kus ravimite kättesaadavuse tagamiseks on apteeki vaja, ning eraõigusliku apteegi proviisor võib käitada kuni kolme haruapteeki, kusjuures iga haruapteegi jaoks peab olema eraldi luba. Helsingin yliopiston apteekki haruapteegi võib seevastu asutada Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuse poolt lääkelaki § 52 lõike 3 alusel juhtumipõhiselt antava loa alusel, mille väljastamisel kohaldatava kaalutlusõiguse osas ei ole siseriikliku seaduse ega muu õigusaktiga ette nähtud muud piirangut kui see, et Helsingin yliopisto[n apteekki]l võib olla kuni kuusteist haruapteeki. |
| --- | --- | --- |

1.

Kas liidu õiguses ette nähtud asutamisvabadust käsitlevat ELTL artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus Soome seaduses lääkelaki ette nähtud apteekide tegevusloa taotlemise korra sätete kohaldamine, kuna Helsingin yliopiston apteekki haruapteekide asutamise tingimused erinevad eraõiguslike apteekide asutamise tingimustest järgmiselt:

a)

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuse poolt lääkelaki § 52 lõike 1 kohaselt antud loa alusel võib eraõigusliku haruapteegi asutada piirkonda, kus elanike vähesuse tõttu puuduvad piisavad eeldused iseseisva apteegi tegevuseks, kuid kus ravimite kättesaadavuse tagamiseks on apteeki vaja, ning eraõigusliku apteegi proviisor võib käitada kuni kolme haruapteeki, kusjuures iga haruapteegi jaoks peab olema eraldi luba. Helsingin yliopiston apteekki haruapteegi võib seevastu asutada Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuse poolt lääkelaki § 52 lõike 3 alusel juhtumipõhiselt antava loa alusel, mille väljastamisel kohaldatava kaalutlusõiguse osas ei ole siseriikliku seaduse ega muu õigusaktiga ette nähtud muud piirangut kui see, et Helsingin yliopisto[n apteekki]l võib olla kuni kuusteist haruapteeki.

| b) | Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus peab eraõigusliku haruapteegi asukoha määratlemisel arvestama apteegi asukohaga. Helsingin yliopiston apteekki haruapteekide asukoha kohta vastavad sätted puuduvad ja need haruapteegid asuvad Soome eri paikades. |
| --- | --- |

b)

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus peab eraõigusliku haruapteegi asukoha määratlemisel arvestama apteegi asukohaga. Helsingin yliopiston apteekki haruapteekide asukoha kohta vastavad sätted puuduvad ja need haruapteegid asuvad Soome eri paikades.

| 2. | Kui Euroopa Kohus otsustab, et eespool esitatud küsimustele antud vastuseid arvestades on Helsingin yliopiston apteekki haruapteekide süsteem vastuolus ELTL artikliga 49, siis taotleb Korkein hallinto-oikeus Euroopa Kohtult eelotsust lisaks järgmistes küsimustes:






  a) | kas Helsingin yliopiston apteekki haruapteekide süsteemist tulenevat asutamisvabaduse piirangut saab õigustada Helsingin yliopiston apteekkil olevatest elanikkonna ravimitega varustamise ja farmaatsia eriala õpetamise eriülesannetest tulenevate, ülekaalukal üldisest huvil põhinevate vajadustega, mis on möödapääsmatud ja kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, arvestades asjaolu, et Helsingin yliopiston apteekki haruapteekidele ei ole vastavaid eriülesandeid ette nähtud? |
| --- | --- | --- |

2.

Kui Euroopa Kohus otsustab, et eespool esitatud küsimustele antud vastuseid arvestades on Helsingin yliopiston apteekki haruapteekide süsteem vastuolus ELTL artikliga 49, siis taotleb Korkein hallinto-oikeus Euroopa Kohtult eelotsust lisaks järgmistes küsimustes:

a)

kas Helsingin yliopiston apteekki haruapteekide süsteemist tulenevat asutamisvabaduse piirangut saab õigustada Helsingin yliopiston apteekkil olevatest elanikkonna ravimitega varustamise ja farmaatsia eriala õpetamise eriülesannetest tulenevate, ülekaalukal üldisest huvil põhinevate vajadustega, mis on möödapääsmatud ja kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, arvestades asjaolu, et Helsingin yliopiston apteekki haruapteekidele ei ole vastavaid eriülesandeid ette nähtud?

| b) | kas Helsingin yliopiston apteekkile seadusega ette nähtud eespool kirjeldatud eriülesannete põhjal võib seda apteeki pidada ELTL artikli 106 lõikes 2 ette nähtud ettevõtjaks, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine, ja kui see on nii, siis kas see ELTL säte õigustab Helsingin yliopiston apteekki haruapteekide puhul kõrvalekaldumist ELTL artiklist 49 ja Euroopa Kohtu praktikas seatud nõuetest eelnevalt taotletavale haldusloale, arvestades asjaolu, et Helsingin yliopiston apteekki haruapteekidele ei ole vastavaid eriülesandeid ette nähtud? |
| --- | --- |

b)

kas Helsingin yliopiston apteekkile seadusega ette nähtud eespool kirjeldatud eriülesannete põhjal võib seda apteeki pidada ELTL artikli 106 lõikes 2 ette nähtud ettevõtjaks, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine, ja kui see on nii, siis kas see ELTL säte õigustab Helsingin yliopiston apteekki haruapteekide puhul kõrvalekaldumist ELTL artiklist 49 ja Euroopa Kohtu praktikas seatud nõuetest eelnevalt taotletavale haldusloale, arvestades asjaolu, et Helsingin yliopiston apteekki haruapteekidele ei ole vastavaid eriülesandeid ette nähtud?

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/10

---

24. veebruaril 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Iirimaa

(Kohtuasi C-85/11)

2011/C 145/14

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindaja: R. Lyal)

Kostja: Iirimaa

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Iirimaa lubas mittemaksukohustuslastel kuuluda käibemaksugruppi (üks käibemaksukohustuslane), siis on Iirimaa rikkunud kohustusi, mis tulenevad nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivist 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklitest 9 ja 11 (1); |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Iirimaa lubas mittemaksukohustuslastel kuuluda käibemaksugruppi (üks käibemaksukohustuslane), siis on Iirimaa rikkunud kohustusi, mis tulenevad nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivist 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklitest 9 ja 11 (1);

| — | mõista kohtukulud välja Iirimaalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Iirimaalt.

Väited ja peamised argumendid

Lihtsustamise kaalutlustel ja võimalike kuritarvituste tõrjumise eesmärgil lubab käibemaksudirektiiv liikmesriikidel kohelda kahte või enamat maksukohustuslast ühe maksukohustuslasena. Väidetavalt ei luba direktiiv liikmesriikides mittemaksukohustuslasi niisugusesse gruppi kaasata, laiendades seeläbi maksukohustuslaste õigusi ja kohustusi mittemaksukohustuslastele. Iirimaa õigusnormid, mis võimaldavad mittemaksukohustuslaste kaasamist käibemaksugruppi on seega direktiiviga vastuolus.

---

(1)  ELT 2006 L 347, lk 1.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/11

---

24. veebruaril 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

(Kohtuasi C-86/11)

2011/C 145/15

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindaja: R. Lyal)

Kostja: Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Ühendkuningriik võimaldas mittemaksukohustuslastel kuuluda käibemaksukontserni liikmete hulka (üks käibemaksukohustuslane), siis on Ühendkuningriik rikkunud nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklitest 9 ja 11 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Ühendkuningriik võimaldas mittemaksukohustuslastel kuuluda käibemaksukontserni liikmete hulka (üks käibemaksukohustuslane), siis on Ühendkuningriik rikkunud nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklitest 9 ja 11 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigilt.

Väited ja peamised argumendid

Praktilistel kaalutlustel ja selleks, et võidelda võimalike kuritarvitamistega, lubab käibemaksudirektiiv liikmesriikidel käsitleda kahte või enamat maksukohustuslast koos ühe maksukohustuslasena. Väidetavalt ei luba direktiiv neil niisugusesse kontserni lisada mittemaksukohustuslasi, laiendades nii maksukohustuslaste õigusi ja kohustusi mittemaksukohustuslastele. Ühendkuningriigi õigusnormid, mis võimaldavad käibemaksukontserni kuuluda mittemaksukohustuslastel, on seega direktiiviga vastuolus.

---

(1)  ELT L 347, lk 1.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/11

---

Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG 1. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 17. detsembri 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-336/08: Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

(Kohtuasi C-98/11 P)

2011/C 145/16

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG (esindajad: advokaadid G. Hild, R. Lange)

Teine menetlusosaline: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Apellandi nõuded

Apellant palub tühistada Üldkohtu (esimene koda) 17. detsembri 2010. aasta otsuse kohtuasjas T-336/08 ning mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas apellatsioonkaebuses vaidlustatakse Üldkohtu otsus, millega jäeti rahuldamata apellandi kaebus Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 11. juuni 2008. aasta otsuse lükata tagasi apellandi taotlus registreerida punase lehviga šokolaadist jänest kujutav kolmemõõtmeline märk, tühistamiseks.

Apellant tugineb apellatsioonkaebuses määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkti b ning artikli 7 lõike 3 rikkumisele.

Esimese apellatsioonkaebuse väite kohaselt, mis puudutab eristusvõime kontrollimist, ei vasta Siseturu Ühtlustamise Ameti poolt läbi viidud kontrollimine ega Üldkohtu õiguslik hinnang õigusnormides kehtestatud nõuetele, kuna mõlemad otsused põhinevad oletusel. Siseturu Ühtlustamise Amet oletas, et tõdemus, nagu oleks šokolaadist jänes lihavõttepühade tüüpiline kujutis, kehtib kõigis liidu liikmesriikides ning seda ei ole võimalik vaidlustada. Selles asjaolus ei ole aga kunagi üksmeelt valitsenud, apellant vaidlustas selle väite sõnaselgelt oma mahukas seisukohavõtus. Siseturu Ühtlustamise Amet ning Üldkohus oleksid pidanud seda seisukohta käsitlema, et täita neile määruse nr 40/94 artikli 74 lõikes 1 pandud kontrollimise kohustust. Lisaks asus Üldkohus seisukohale, et šokolaadist lihavõttejänese pakkimine kuldsesse fooliumisse on turul tavapärane, kuigi kohtuotsuses on nimetatud üksnes kolm muud kuldsesse fooliumisse pakendatud toodet. Selline vähene toodete arv ei anna alust pidada seda tunnust „turul tavapäraseks”.

Üldkohtu seisukoht, et kaubamärgil puudub originaalne eristusvõime kogu EL-i territooriumil, on põhjendamatu ja see ilmneb ka asjaolust, et vaidlusalune tähis on 15 Euroopa Liidu liikmesriigis kaubamärgina registreeritud.

Teine apellatsioonkaebuse väide puudutab Üldkohtu õiguslikku seisukohta, et kaubamärk peab omandama eristusvõime kasutamise käigus ning leitakse, et selline seisukoht on vale kahel põhjusel.

Esiteks jätab Üldkohus tähelepanuta selle, et eristusvõimet saab omandada kasutamise käigus üksnes seal, kus juba ei esine originaalset eristusvõimet. Nendes 15 liikmesriigis, kus vaidlusalune kaubamärk on omandanud originaalse eristusvõime, ei oleks seega võimalik nõuda omandatud eristusvõimet. Kui tahetakse järgida seisukohta, et eristusvõimele hinnangu andmisel tuleb lähtuda igast üksikust liikmesriigist, tuleb kindlaks teha seal valitsev tegelik olukord. Kuna määruse artikli 74 kohaselt tuleb eristusvõimet kontrollida omal algatusel, oleks pidanud Siseturu Ühtlustamise Amet selles osas määrama kindlaks olukorra igas üksikus liidu liikmesriigis. Seda Siseturu Ühtlustamise Amet ja Üldkohus ei teinud.

Teiseks ei ole Üldkohtu seisukohad kooskõlas ühenduse kaubamärgi ühtsuse põhimõttega. Registreerimise võimalikkuse ja — käesoleval konkreetsel juhul — eristusvõime hindamisel, tuleb Euroopa Liitu käsitada ühise ühtse turuna. Kui suurema osa Euroopa Liidu kogurahvastiku suhtes on omandatud eristusvõime, peaks sellest piisama ka kaitse saamiseks kogu Euroopa turul.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/12

---

Helena Rubinsteini, L’Oréal 2. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 16. detsembri 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-345/08: Helena Rubinstein SNC, L’Oréal SA versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

(Kohtuasi C-100/11 P)

2011/C 145/17

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellandid: Helena Rubinstein SNC, L’Oréal SA (esindaja: advokaat A. von Mühlendahl)

Teised menetlusosalised: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), Allergan, Inc.

Apellantide nõuded

| — | tühistada Üldkohtu 16. novembri 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-345/08 ja T-357/08; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu 16. novembri 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-345/08 ja T-357/08;

| — | jätta rahuldamata Allergan, Inc hagid tühistamisosakonna 28. märtsi 2007. aasta otsuse peale asjas 1118 C (Helena Rubinstein SNC, BOTOLIST) ja 4. aprilli 2007. aasta otsuse peale asjas 1120 C (L’Oréal SA, BOTOCYL); |
| --- | --- |

—

jätta rahuldamata Allergan, Inc hagid tühistamisosakonna 28. märtsi 2007. aasta otsuse peale asjas 1118 C (Helena Rubinstein SNC, BOTOLIST) ja 4. aprilli 2007. aasta otsuse peale asjas 1120 C (L’Oréal SA, BOTOCYL);

| — | mõista Euroopa Kohtu, Üldkohtu ja ühtlustamisameti apellatsioonikojas toimunud menetluse kulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Kohtu, Üldkohtu ja ühtlustamisameti apellatsioonikojas toimunud menetluse kulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant väidab, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada järgmistel põhjustel:

| | Üldkohus on rikkunud määruse (EÜ) nr 40/94 (1) artikli 52 lõiget 1 koosmõjus määruse nr 40/94 artikli 8 lõikega 5, kuna ta otsustas, et ühtlustamisametil oli õigus selles, et Allergan, Inc-i varasemad kaubamärgid on tuntud ja et vaidlustatud registreeringute kasutamine tähendaks varasemate kaubamärkide eristusvõime või maine ärakasutamist või kahjustamist. |
| --- | --- |

Üldkohus on rikkunud määruse (EÜ) nr 40/94 (1) artikli 52 lõiget 1 koosmõjus määruse nr 40/94 artikli 8 lõikega 5, kuna ta otsustas, et ühtlustamisametil oli õigus selles, et Allergan, Inc-i varasemad kaubamärgid on tuntud ja et vaidlustatud registreeringute kasutamine tähendaks varasemate kaubamärkide eristusvõime või maine ärakasutamist või kahjustamist.

| | Üldkohus on rikkunud määruse (EÜ) nr 40/94 artiklit 115 koosmõjus komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2868/95 (2), millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta, (muudetud) artikli 1 eeskirja 38 punkti 2, kuna ta võttis arvesse tõendeid, mis ei olnud esitatud menetluskeeles. |
| --- | --- |

Üldkohus on rikkunud määruse (EÜ) nr 40/94 artiklit 115 koosmõjus komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2868/95 (2), millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta, (muudetud) artikli 1 eeskirja 38 punkti 2, kuna ta võttis arvesse tõendeid, mis ei olnud esitatud menetluskeeles.

| | Üldkohus on rikkunud määruse nr 40/94 artiklit 63, kuna ta vaatas vaidlustatud otsused läbi ja kinnitas need väärate õiguslike nõuete alusel. |
| --- | --- |

Üldkohus on rikkunud määruse nr 40/94 artiklit 63, kuna ta vaatas vaidlustatud otsused läbi ja kinnitas need väärate õiguslike nõuete alusel.

| | Üldkohus on rikkunud määruse nr 40/94 artiklit 73, kuna ta otsustas, et vaidlustatud otsused ei ole tühised hoolimata piisavate põhjenduste puudumisest. |
| --- | --- |

Üldkohus on rikkunud määruse nr 40/94 artiklit 73, kuna ta otsustas, et vaidlustatud otsused ei ole tühised hoolimata piisavate põhjenduste puudumisest.

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994 L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146).

(2)  EÜT L 303, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 189.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/13

---

Euroopa Komisjoni 2. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 16. detsembri 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-19/07: Systran ja Systran Luxembourg versus komisjon

(Kohtuasi C-103/11 P)

2011/C 145/18

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: T. van Rijn, E. Montaguti ja J. Samnadda, keda abistasid advokaadid A. Berenboom ja M. Isgour)

Teised menetlusosalised: Systran SA ja Systran Luxembourg SA

Apellandi nõuded

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada 16. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas T-19/07: Systran ja Systran Luxembourg vs. komisjon, millega on osaliselt rahuldatud kahju hüvitamise hagi komisjoni vastu, ning teha seega asjas lõplik otsus, millega hagi jäetakse lõplikult vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata või põhjendamatuse tõttu rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada 16. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas T-19/07: Systran ja Systran Luxembourg vs. komisjon, millega on osaliselt rahuldatud kahju hüvitamise hagi komisjoni vastu, ning teha seega asjas lõplik otsus, millega hagi jäetakse lõplikult vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata või põhjendamatuse tõttu rahuldamata;

| — | jätta kõik Systran SA ja Systran Luxembourg SA kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja komisjoni kohtukulud; |
| --- | --- |

—

jätta kõik Systran SA ja Systran Luxembourg SA kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja komisjoni kohtukulud;

| — | teise võimalusena tühistada 16. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas T-19/07: Systran ja Systran Luxembourg vs. komisjon ja saata kohtuasi tagasi Üldkohtule lahendamiseks. |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada 16. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas T-19/07: Systran ja Systran Luxembourg vs. komisjon ja saata kohtuasi tagasi Üldkohtule lahendamiseks.

Väited ja peamised argumendid

Komisjon põhjendab oma apellatsioonkaebust kaheksa väitega. Ta leiab, et kohtuotsuses on hulk vigu, mille tõttu selle tühistamine on põhjendatud. Ta sõnastab väited küsimustes, kas Üldkohus on pädev kohtuasja lahendama, kas ta on järginud menetlusnõudeid ja kolme tingimust, mis väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peavad ühenduse lepinguvälise vastutuse tekkimiseks olema täidetud kumulatiivselt: õigusrikkumise, kahju ning põhjusliku seose esinemine rikkumise ja kahju tekkimise vahel.

Esimese väitega osutab komisjon, et Üldkohus on rikkunud õigusnorme kohtuvaidluse lepinguvälisuse küsimuses, millest tulenevalt ta tunnistas, et kohtuvaidluse lahendamine on tema pädevuses.

Teise väitega osutab apellant, et Üldkohus on rikkunud komisjoni kaitseõigusi ja eiranud tõendamisnõudeid.

Kolmandas väites käsitleb ta autoriõiguse normide ebatäpset kohaldamist nende õiguste valdamist puudutavas osas.

Neljandas väites kinnitab komisjon, et Üldkohus on ilmselgelt rikkunud õigusnorme, kui ta hindas esiteks autoriõiguste rikkumise ja teiseks Systrani oskusteabega seotud õiguste rikkumise esinemist.

Viiendas väites on seletatud, et kui Üldkohus leidis, et komisjonipoolne väidetav rikkumine on piisavalt selge rikkumine, siis tegi ta ilmselge hindamisvea, mis tõi kaasa Euroopa Liidu lepinguvälise vastutuse põhimõtete rikkumise.

Kuuenda väitega osutab apellant esiteks, et Üldkohus rikkus direktiivi 91/250/EMÜ artiklis 5 ette nähtud erandi tõlgendamisel õigusnorme ja teiseks jättis täitmata oma põhjendamiskohustuse sama direktiivi artiklit 6 puudutavas osas.

Seitsmenda väitega heidab komisjon Üldkohtule esiteks ette ilmselgeid ebatäpsusi faktiliste asjaolude tuvastamisel, tõendite moonutamist ja ilmselgeid hindamisvigu ning teiseks põhjendamiskohustuse täitmata jätmist põhjusliku seose esinemise küsimuses.

Lõpuks käsitleb kaheksas väide seda, et kui Üldkohus mõistis Systrani kasuks välja hüvitise 12 001 000 eurot, siis esiteks tuvastas ta faktilisi asjaolusid ilmselgelt ebatäpselt, moonutas tõendeid ja tegi ilmselgeid hindamisvigu ning teiseks jättis täitmata põhjendamiskohustuse kahju arvutamise küsimustes.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/13

---

2. märtsil 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Iirimaa

(Kohtuasi C-108/11)

2011/C 145/19

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: R. Lyal, C. Soulay)

Kostja: Iirimaa

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Iirimaa kohaldas 48 % määraga käibemaksu tavapäraselt toiduks mitte kasutatavate hurtade ja hobuste tarnele, hobuste rendile ja teatud seemenduse teenustele, on ta rikkunud kohustusi, mis tulenevad nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikleid 96, 98 (koostoimes III lisaga) ja artiklit 110; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Iirimaa kohaldas 48 % määraga käibemaksu tavapäraselt toiduks mitte kasutatavate hurtade ja hobuste tarnele, hobuste rendile ja teatud seemenduse teenustele, on ta rikkunud kohustusi, mis tulenevad nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikleid 96, 98 (koostoimes III lisaga) ja artiklit 110;

| — | mõista kohtukulud välja Iirimaalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Iirimaalt.

Väited ja peamised argumendid

Käibemaksudirektiivi artikli 96 kohaselt kohaldatakse kõigile kaubatarnetele ja teenustele minimaalselt 15 protsendilist harilikku maksumäära. Muud kui harilikku maksumäära võib kohaldada üksnes juhul, kui see on lubatud muude direktiivi sätetega.

Artikkel 98 sätestab, et liikmesriigid võivad kohaldada kas üht või kaht vähendatud maksumäära III lisas nimetatud rühmadesse kuuluvate kaubatarnete ja teenuste osutamise suhtes. Käesolevas asjas arutusel olevaid tarneid ei ole III lisas loetletud.

Käibemaksudirektiivis on ka üleminekusätted, mis lubavad liikmesriikidel jätkata direktiivis sätestatud maksumäärade struktuuri ja ulatust käsitlevatest eeskirjadest erinevaid maksumäärasid, kui vastavad siseriiklikud õigusnormid kehtisid 1. jaanuaril 1991.

Käibemaksudirektiivi artikli 113 kohaselt võib liikmesriik, kes kohaldas 1. jaanuaril 1991 artiklis 99 sätestatud miinimumist madalamaid vähendatud maksumäärasid, vastavate kaupade ja teenuste suhtes kohaldada ühte artiklis 98 sätestatud vähendatud maksumääradest.

Direktiivi artikkel 100 kohaldub ka artiklis 99 sätestatud miinimumist madalamatele vähendatud maksumääradele. See artikkel sätestab üleminekukorra teatud siseriiklikele meetmetele, mis on vastu võetud lähtuvalt selgelt määratletud sotsiaalsetest huvidest (st vähendada põhiliste sotsiaalsete vajaduste rahuldamiseks ostetud kaupade ja teenuste maksustamist) ning lõpptarbija kasuks. Komisjon väidab, et hobuste ja hurtade tarnimist (muuks otstarbeks kui toit), hobuste rentimist ja seemendusteenuseid ei saa pidada põhiliste sotsiaalsete vajaduste rahuldamise tarvis tehtud tarneks. Komisjon väidab ka, et kuna suur osa hobustest ja hurtadest soetatakse võiduajamiste ja tõuaretuse tarbeks, ei saa neid tarneid pidada tehtuks lõpptarbija kasuks.

---

(1)  ELT L 347, lk 1.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/14

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Ühendkuningriik) 4. märtsil 2011 — Purple Parking Ltd, Airparks Services Ltd versus The Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs

(Kohtuasi C-117/11)

2011/C 145/20

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Purple Parking Ltd, Airparks Services Ltd

Vastustaja: The Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs

Eelotsuse küsimused

| 1. | Milliseid konkreetseid asjaolusid peab eelotsusetaotluse esitanud kohus arvesse võtma, kui ta otsustab selle üle, kas niisugustel asjaoludel nagu käesolevas kohtuasjas osutab maksukohustuslane ühtainust käibemaksuga maksustatavat parkimisteenust või kahte eraldiseisvat teenust — parkimisteenust ja reisijateveo teenust? Eelkõige:






  a) | Kas käesoleva juhtumi suhtes saab kohaldada Euroopa Kohtu lähenemisviisi, mida ta kasutas kohtuasjades C-349/96: CPP ja C-41/04: Levob? Eelkõige, kas asjaomaseid transporditeenuseid saab käsitada parkimisteenuste kõrvalteenustena või teenustena, mis on parkimisteenustega nii tihedalt seotud, et need moodustavad objektiivselt ühe lahutamatu majandustehingu, mille jagamine oleks kunstlik? |
| --- | --- | --- |

1.

Milliseid konkreetseid asjaolusid peab eelotsusetaotluse esitanud kohus arvesse võtma, kui ta otsustab selle üle, kas niisugustel asjaoludel nagu käesolevas kohtuasjas osutab maksukohustuslane ühtainust käibemaksuga maksustatavat parkimisteenust või kahte eraldiseisvat teenust — parkimisteenust ja reisijateveo teenust? Eelkõige:

a)

Kas käesoleva juhtumi suhtes saab kohaldada Euroopa Kohtu lähenemisviisi, mida ta kasutas kohtuasjades C-349/96: CPP ja C-41/04: Levob? Eelkõige, kas asjaomaseid transporditeenuseid saab käsitada parkimisteenuste kõrvalteenustena või teenustena, mis on parkimisteenustega nii tihedalt seotud, et need moodustavad objektiivselt ühe lahutamatu majandustehingu, mille jagamine oleks kunstlik?

| b) | Mil määral peaks eelotsusetaotluse esitanud kohus esimese küsimuse punkti a analüüsides arvesse võtma transporditeenuse osutamise kulusid, võrreldes parkimisteenuste kuludega, kooskõlas Euroopa Kohtu otsuse liidetud kohtuasjades C-308/96 ja C-94/97: Madgett and Baldwin punktidega 24–26, kui ta uurib seda, kas transporditeenused on parkimisteenuste kõrvalteenused? |
| --- | --- |

b)

Mil määral peaks eelotsusetaotluse esitanud kohus esimese küsimuse punkti a analüüsides arvesse võtma transporditeenuse osutamise kulusid, võrreldes parkimisteenuste kuludega, kooskõlas Euroopa Kohtu otsuse liidetud kohtuasjades C-308/96 ja C-94/97: Madgett and Baldwin punktidega 24–26, kui ta uurib seda, kas transporditeenused on parkimisteenuste kõrvalteenused?

| c) | Võttes arvesse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-572/07: Tellmer, eelkõige selle punkte 21–24, kas eelotsusetaotluse esitanud kohus peaks esimese küsimuse punktile a vastates arvestama asjaolu, et teenuse osaks olevat transporditeenust saab osutada (kuid tegelikult ei osutata) mitmel viisil (näiteks võib maksukohustuslane kasutada transporditeenust osutades kolmandast isikust teenuseosutajat, kes esitab arve maksukohustuslasele, või kolmandast isikust teenuseosutajat, kes sõlmib lepingu otse klientidega ja võtab transporditeenuse eest eraldi tasu) ja kuivõrd oluline (kui üldse) on see, et leping annab kliendile õiguse valida eri viisil osutatavate transporditeenuste vahel? |
| --- | --- |

c)

Võttes arvesse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-572/07: Tellmer, eelkõige selle punkte 21–24, kas eelotsusetaotluse esitanud kohus peaks esimese küsimuse punktile a vastates arvestama asjaolu, et teenuse osaks olevat transporditeenust saab osutada (kuid tegelikult ei osutata) mitmel viisil (näiteks võib maksukohustuslane kasutada transporditeenust osutades kolmandast isikust teenuseosutajat, kes esitab arve maksukohustuslasele, või kolmandast isikust teenuseosutajat, kes sõlmib lepingu otse klientidega ja võtab transporditeenuse eest eraldi tasu) ja kuivõrd oluline (kui üldse) on see, et leping annab kliendile õiguse valida eri viisil osutatavate transporditeenuste vahel?

| 2. | Kui eelotsusetaotluse esitanud kohus kaalub esimese küsimuse punktile a vastates, kas tegemist on ühe lahutamatu majandustehinguga või mitte, siis mil määral tuleb arvestada neutraalse maksustamise põhimõtet? Eelkõige:






  a) | Kas siinjuures omab tähtsust see, kas maksukohustuslane osutab parkimis- või transporditeenust eraldi ka muudele kliendirühmadele? |
| --- | --- | --- |

2.

Kui eelotsusetaotluse esitanud kohus kaalub esimese küsimuse punktile a vastates, kas tegemist on ühe lahutamatu majandustehinguga või mitte, siis mil määral tuleb arvestada neutraalse maksustamise põhimõtet? Eelkõige:

a)

Kas siinjuures omab tähtsust see, kas maksukohustuslane osutab parkimis- või transporditeenust eraldi ka muudele kliendirühmadele?

| b) | Kas siinjuures omab tähtsust see, kuidas siseriikliku õiguse alusel käsitatakse muid lennujaama ja tagasi transportimise teenuseid, mida parkimisteenuse osutajad ei paku? |
| --- | --- |

b)

Kas siinjuures omab tähtsust see, kuidas siseriikliku õiguse alusel käsitatakse muid lennujaama ja tagasi transportimise teenuseid, mida parkimisteenuse osutajad ei paku?

| c) | Kas siinjuures omab tähtsust see, kas muid maksukohustuslase osutatavaid parkimis- ja transporditeenuseid (mis ei ole seotud lennujaama ja sealt tagasi transportimisega) käsitatakse siseriikliku õiguse alusel kahe eraldiseisva teenusena, millest üks on maksustatav üldise käibemaksumääraga ja teine käibemaksu nullmääraga? |
| --- | --- |

c)

Kas siinjuures omab tähtsust see, kas muid maksukohustuslase osutatavaid parkimis- ja transporditeenuseid (mis ei ole seotud lennujaama ja sealt tagasi transportimisega) käsitatakse siseriikliku õiguse alusel kahe eraldiseisva teenusena, millest üks on maksustatav üldise käibemaksumääraga ja teine käibemaksu nullmääraga?

| d) | Kas siinjuures omab tähtsust see, kas maksukohustuslane suudab tõendada, et tema osutatavad teenused konkureerivad muude sarnaste, nii parkimis- kui ka transporditeenust hõlmavate teenustega, mida osutab sama teenuseosutaja või kaks eraldiseisvat teenuseosutajat? Eelkõige, kas siinjuures omab tähtsust see, kas maksukohustuslane suudab tõendada, et kliendid, kes soovivad sõita osa teest lennujaama autoga, saavad osta parkimisteenust ja lennujaama transportimise teenust ühelt teenuseosutajalt või eraldiseisvatelt teenuseosutajatelt, näiteks parkides oma auto raudteejaama lähedale ja sõites sealt rongiga lennujaama või parkides oma auto lennujaama lähedale ja kasutades lennujaama sõitmiseks muud liiki ühistransporti? |
| --- | --- |

d)

Kas siinjuures omab tähtsust see, kas maksukohustuslane suudab tõendada, et tema osutatavad teenused konkureerivad muude sarnaste, nii parkimis- kui ka transporditeenust hõlmavate teenustega, mida osutab sama teenuseosutaja või kaks eraldiseisvat teenuseosutajat? Eelkõige, kas siinjuures omab tähtsust see, kas maksukohustuslane suudab tõendada, et kliendid, kes soovivad sõita osa teest lennujaama autoga, saavad osta parkimisteenust ja lennujaama transportimise teenust ühelt teenuseosutajalt või eraldiseisvatelt teenuseosutajatelt, näiteks parkides oma auto raudteejaama lähedale ja sõites sealt rongiga lennujaama või parkides oma auto lennujaama lähedale ja kasutades lennujaama sõitmiseks muud liiki ühistransporti?

| e) | Kuivõrd peab eelotsusetaotluse esitanud kohus arvesse võtma Euroopa Kohtu järeldusi kohtuasjas C-94/09: komisjon vs. Prantsusmaa neutraalse maksustamise põhimõtte ja kõnealuses kohtuasjas käsitletud transporditeenuste kohta? |
| --- | --- |

e)

Kuivõrd peab eelotsusetaotluse esitanud kohus arvesse võtma Euroopa Kohtu järeldusi kohtuasjas C-94/09: komisjon vs. Prantsusmaa neutraalse maksustamise põhimõtte ja kõnealuses kohtuasjas käsitletud transporditeenuste kohta?

| 3. | Kas ühenduse õiguse ja eelkõige neutraalse maksustamise põhimõttega on vastuolus siseriiklik õigusnorm, mis välistab käibemaksu nullmäära kohaldamise lennujaama ja parkla vahelise transpordi teenuse suhtes, kui teenuse osaks oleva transporditeenuse osutaja ja parkimisteenuse osutaja on üks ja seesama isik või omavahel seotud isikud? |
| --- | --- |

3.

Kas ühenduse õiguse ja eelkõige neutraalse maksustamise põhimõttega on vastuolus siseriiklik õigusnorm, mis välistab käibemaksu nullmäära kohaldamise lennujaama ja parkla vahelise transpordi teenuse suhtes, kui teenuse osaks oleva transporditeenuse osutaja ja parkimisteenuse osutaja on üks ja seesama isik või omavahel seotud isikud?

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/15

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen Sad Varna (Bulgaaria) 7. märtsil 2011 — EON ASSET MANAGEMENT OOD versus Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto”

(Kohtuasi C-118/11)

2011/C 145/21

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen Sad Varna

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: EON ASSET MANAGEMENT OOD

Vastustaja: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto”

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kuidas tuleb tõlgendada direktiivi 2006/112 (1) artiklis 168 esitatud tingimust „kasutatakse”, ja — mahaarvamisõiguse esialgse tekkimise hindamise raames — millisel ajal peab see tingimus olema täidetud: kas juba maksustamisperioodil, mil kaubad omandati või teenused saadi, või piisab sellest, et see tingimus täidetakse hilisemal maksustamisperioodil? |
| --- | --- |

1.

Kuidas tuleb tõlgendada direktiivi 2006/112 (1) artiklis 168 esitatud tingimust „kasutatakse”, ja — mahaarvamisõiguse esialgse tekkimise hindamise raames — millisel ajal peab see tingimus olema täidetud: kas juba maksustamisperioodil, mil kaubad omandati või teenused saadi, või piisab sellest, et see tingimus täidetakse hilisemal maksustamisperioodil?

| 2. | Kas selline õigusnorm nagu siseriiklik säte — KMS-i artikli 70 lõike 1 punkt 2 —, mis võimaldab mahaarvamissüsteemist algusest peale välistada kaubad ja teenused, mis „on määratud tasuta tehinguteks või muuks tegevuseks kui maksukohustuslase majandustegevus”, on direktiivi 2006/112 artikleid 168 ja 176 arvestades lubatud? |
| --- | --- |

2.

Kas selline õigusnorm nagu siseriiklik säte — KMS-i artikli 70 lõike 1 punkt 2 —, mis võimaldab mahaarvamissüsteemist algusest peale välistada kaubad ja teenused, mis „on määratud tasuta tehinguteks või muuks tegevuseks kui maksukohustuslase majandustegevus”, on direktiivi 2006/112 artikleid 168 ja 176 arvestades lubatud?

| 3. | Juhul kui vastus teisele küsimusele on jaatav: kas direktiivi 2006/112 artiklit 176 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriik, kes soovib kasutada talle antud võimalust välistada teatud kaupade ja teenuste puhul mahaarvamisõigus, ning kes on kulukategooriad määratlenud järgmiselt: kaubad või teenused on määratud tasuta tehinguteks või muuks tegevuseks kui maksukohustuslase majandustegevus, välja arvatud KMS-i artikli 70 lõikes 3 sätestatud juhtudel, on täitnud tingimuse nimetada piisavalt määratletud kaupade ja teenuste kategooria, st tingimuse määratleda kaubad ja teenused nende laadi alusel? |
| --- | --- |

3.

Juhul kui vastus teisele küsimusele on jaatav: kas direktiivi 2006/112 artiklit 176 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriik, kes soovib kasutada talle antud võimalust välistada teatud kaupade ja teenuste puhul mahaarvamisõigus, ning kes on kulukategooriad määratlenud järgmiselt: kaubad või teenused on määratud tasuta tehinguteks või muuks tegevuseks kui maksukohustuslase majandustegevus, välja arvatud KMS-i artikli 70 lõikes 3 sätestatud juhtudel, on täitnud tingimuse nimetada piisavalt määratletud kaupade ja teenuste kategooria, st tingimuse määratleda kaubad ja teenused nende laadi alusel?

| 4. | Olenevalt kolmandale küsimusele antavast vastusest: kuidas tuleb käsitleda maksukohustuslase poolt omandatud kaupade või teenuste eesmärki (kasutamist või tulevast kasutamist), võttes arvesse direktiivi 2006/112 artikleid 168 ja 173: kas mahaarvamisõiguse esialgse tekkimise tingimusena või mahaarvamise summa korrigeerimise alusena? |
| --- | --- |

4.

Olenevalt kolmandale küsimusele antavast vastusest: kuidas tuleb käsitleda maksukohustuslase poolt omandatud kaupade või teenuste eesmärki (kasutamist või tulevast kasutamist), võttes arvesse direktiivi 2006/112 artikleid 168 ja 173: kas mahaarvamisõiguse esialgse tekkimise tingimusena või mahaarvamise summa korrigeerimise alusena?

| 5. | Juhul kui eesmärki (kasutamist) tuleb pidada mahaarvamise summa korrigeerimise aluseks, siis kuidas tuleb tõlgendada direktiivi 2006/112 artikli 173 sätet: kas see näeb ette korrigeerimiste teostamise ka juhtudel, mil kaupu ja teenuseid kasutatakse kõigepealt maksustamata tegevuse tarbeks või ei kasutata neid pärast omandamist üldse, kuid need kaubad ja teenused on siiski ettevõtja käsutuses ning nende omandamisele järgneval [maksustamis]perioodil kaasatakse need maksukohustuslase maksustatavasse tegevusse? |
| --- | --- |

5.

Juhul kui eesmärki (kasutamist) tuleb pidada mahaarvamise summa korrigeerimise aluseks, siis kuidas tuleb tõlgendada direktiivi 2006/112 artikli 173 sätet: kas see näeb ette korrigeerimiste teostamise ka juhtudel, mil kaupu ja teenuseid kasutatakse kõigepealt maksustamata tegevuse tarbeks või ei kasutata neid pärast omandamist üldse, kuid need kaubad ja teenused on siiski ettevõtja käsutuses ning nende omandamisele järgneval [maksustamis]perioodil kaasatakse need maksukohustuslase maksustatavasse tegevusse?

| 6. | Juhul kui direktiivi 2006/112 artiklit 173 tuleb tõlgendada nii, et ette nähtud korrigeerimine puudutab kõiki juhte, mil kaupu või teenuseid kasutatakse pärast nende omandamist kõigepealt maksustamata tegevuse tarbeks või ei kasutata neid üldse, kuid seejärel kaasatakse need maksukohustuslase maksustatavasse tegevusse, kas siis — võttes arvesse KMS-i artikli 70 lõike 1 punkti 2 kohast piirangut ning asjaolu, et KMS-i artikli 79 lõigete 1 ja 2 kohaselt teostatakse korrigeerimisi üksnes juhtudel, mil kaubad, mille esialgne kasutamine täidab mahaarvamise tingimused, kaasatakse hiljem neid tingimusi mitte täitvasse kasutamisse — tuleb lähtuda sellest, et liikmesriik on täitnud oma kohustuse kehtestada mahaarvamisõigus kõikide maksukohustuslaste jaoks võimalikult usaldusväärselt ja õiglaselt? |
| --- | --- |

6.

Juhul kui direktiivi 2006/112 artiklit 173 tuleb tõlgendada nii, et ette nähtud korrigeerimine puudutab kõiki juhte, mil kaupu või teenuseid kasutatakse pärast nende omandamist kõigepealt maksustamata tegevuse tarbeks või ei kasutata neid üldse, kuid seejärel kaasatakse need maksukohustuslase maksustatavasse tegevusse, kas siis — võttes arvesse KMS-i artikli 70 lõike 1 punkti 2 kohast piirangut ning asjaolu, et KMS-i artikli 79 lõigete 1 ja 2 kohaselt teostatakse korrigeerimisi üksnes juhtudel, mil kaubad, mille esialgne kasutamine täidab mahaarvamise tingimused, kaasatakse hiljem neid tingimusi mitte täitvasse kasutamisse — tuleb lähtuda sellest, et liikmesriik on täitnud oma kohustuse kehtestada mahaarvamisõigus kõikide maksukohustuslaste jaoks võimalikult usaldusväärselt ja õiglaselt?

| 7. | Olenevalt eespool esitatud küsimustele antavatest vastustest: kas tuleb lähtuda eeldusest, et Bulgaaria käibemaksuseaduse alusel registreeritud maksukohustuslasel on käibemaksuseaduses sätestatud mahaarvamisõiguse piiramise või mahaarvamise summa korrigeerimise normide alusel, sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas ning võttes arvesse direktiivi 2006/112 artiklit 168, õigus maha arvata käibemaks seoses kaupade ja teenustega, mille on talle tarninud või osutanud teine maksukohustuslane, [maksustamis]perioodil, mil talle need kaubad ja teenused tarniti või osutati ja maksunõue tekkis? |
| --- | --- |

7.

Olenevalt eespool esitatud küsimustele antavatest vastustest: kas tuleb lähtuda eeldusest, et Bulgaaria käibemaksuseaduse alusel registreeritud maksukohustuslasel on käibemaksuseaduses sätestatud mahaarvamisõiguse piiramise või mahaarvamise summa korrigeerimise normide alusel, sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas ning võttes arvesse direktiivi 2006/112 artiklit 168, õigus maha arvata käibemaks seoses kaupade ja teenustega, mille on talle tarninud või osutanud teine maksukohustuslane, [maksustamis]perioodil, mil talle need kaubad ja teenused tarniti või osutati ja maksunõue tekkis?

---

(1)  ELT L 347, lk 1.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/16

---

4. märtsil 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Prantsuse Vabariik

(Kohtuasi C-119/11)

2011/C 145/22

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: F. Dintilhac ja C. Soulay)

Kostja: Prantsuse Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Prantsuse Vabariik on alates 1. jaanuarist 2007 kohaldanud 2,10 % käibemaksumäära tuludele, mis saadi niisugustes asutustes toimunud kontsertide esmaettekannetelt, kus etenduse ajal pakutakse soovi korral baariteenust, siis on Prantsuse Vabariik rikkunud käibemaksudirektiivi (1) artiklitest 99 ja 110 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Prantsuse Vabariik on alates 1. jaanuarist 2007 kohaldanud 2,10 % käibemaksumäära tuludele, mis saadi niisugustes asutustes toimunud kontsertide esmaettekannetelt, kus etenduse ajal pakutakse soovi korral baariteenust, siis on Prantsuse Vabariik rikkunud käibemaksudirektiivi (1) artiklitest 99 ja 110 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas hagis heidab komisjon kostjale ette, et alates 1. jaanuarist 2007 on ta kohaldanud 2,10 % käibemaksumäära tuludele, mis saadi niisugustes asutustes toimunud kontsertide esmaettekannetelt, kus etenduse ajal pakutakse soovi korral baariteenust, mitte aga kõrgemat maksumäära 5,5 %.

Hageja märgib, et käibemaksudirektiivi artikli 110 alusel võisid liikmesriigid, kes 1. jaanuaril 1991 kohaldasid 5 % miinimumist madalamaid vähendatud maksumäärasid, võivad selliste vähendatud maksumäärade kohaldamist jätkata. Sellegipoolest ei saa see artikkel lubada liikmesriikidel kehtestada uusi erandeid või laiendada 1. jaanuaril 1991. olemas olnud erandite kohaldamisala, kui pärast seda kuupäeva on nende ulatust vähendatud. Nii on see just käesolevas asjas, kuna kostja vähendas alates 1. jaanuarist 1997 sellise erandi kohaldamisala, mis vähendatud käibemaksumäära valdkonnas oli olemas 1. jaanuaril 1997, ja sõnaselgelt välistas selle soodustuse kohaldamise tuludele esmaettekannete piletite müügist, mis „annavad sissepääsuõiguse kontsertidele niisugustes asutustes, kus etenduse ajal pakutakse soovi korral baariteenust”. Direktiivis ette nähtud erandi kohaldamisala laiendades on Prantsuse Vabariik eiranud selle direktiivi eesmärki.

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühtset käibemaksusüsteemi (ELT 347, lk 1).

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/17

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Santa Maria Capua Vetere (Itaalia) 7 märtsil 2011 — Kriminaalasi Yeboah Kwadwo süüdistuses

(Kohtuasi C-120/11)

2011/C 145/23

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Santa Maria Capua Vetere

Põhikohtuasja pool

Yeboah Kwadwo

Eelotsuse küsimus

Kas arvestades lojaalse kootöö, direktiivide kasuliku mõju ning ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku tagasisaatmiseks kasutatavate sunnivahendite proportsionaalsuse ja tõhususe põhimõtet, on direktiivi 2008/115 (1) artiklitega 2, 15 ja 16 vastuolus karistada liikmesriigis ebaseaduslikult viibivat kolmanda riigi kodanikku — seetõttu, et ta ei ole lihtsalt järginud haldusasutuse antud väljasaatmise orderit ja väljasaatmiskorraldust — kriminaalkorras kuni nelja-aastase vangistusega juhtudel, kui isik ei täida questore esimest korraldust, ja kuni viieaastase vangistusega, kui ta ei täida järgnevaid korraldusi?

---

(1)  ELT L 348, lk 98.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/17

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein hallinto-oikeus (Soome) 9. märtsil 2011 — A Oy

(Kohtuasi C-123/11)

2011/C 145/24

Kohtumenetluse keel: soome

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Korkein hallinto-oikeus

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: A Oy

Menetluses osalesid: Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö, Valtiovarainministeriö

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ELTL artiklite 49 ja 54 kohaselt võib ülevõttev äriühing maksustamisel maha arvata temaga ühinenud, teises liikmesriigis asunud äriühingu ühinemisele eelnenud aastate ettevõtluskahjumi, juhul kui ülevõtval äriühingul ei saa olema püsivat tegevuskohta ühinenud äriühingu asukohariigis ning olukorras, kus ülevõttev äriühing saab siseriikliku õiguse kohaselt maha arvata ühinenud äriühingu kasumi siis, kui ühinenud äriühing on sama riigi äriühing või kui kahjum on tekkinud selles liikmesriigis asunud püsivas tegevuskohas? |
| --- | --- |

1.

Kas ELTL artiklite 49 ja 54 kohaselt võib ülevõttev äriühing maksustamisel maha arvata temaga ühinenud, teises liikmesriigis asunud äriühingu ühinemisele eelnenud aastate ettevõtluskahjumi, juhul kui ülevõtval äriühingul ei saa olema püsivat tegevuskohta ühinenud äriühingu asukohariigis ning olukorras, kus ülevõttev äriühing saab siseriikliku õiguse kohaselt maha arvata ühinenud äriühingu kasumi siis, kui ühinenud äriühing on sama riigi äriühing või kui kahjum on tekkinud selles liikmesriigis asunud püsivas tegevuskohas?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas ELTL artiklid 49 ja 54 mõjutavad seda, kas mahaarvatav kahjum arvutatakse ülevõtva äriühingu asukohariigi maksuõiguse alusel või loetakse mahaarvatavaks kahjumiks ühineva äriühingu asukohariigi seaduse alusel seal kinnitatud kahjum? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas ELTL artiklid 49 ja 54 mõjutavad seda, kas mahaarvatav kahjum arvutatakse ülevõtva äriühingu asukohariigi maksuõiguse alusel või loetakse mahaarvatavaks kahjumiks ühineva äriühingu asukohariigi seaduse alusel seal kinnitatud kahjum?

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/17

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen Sad Varna (Bulgaaria) 14. märtsil 2011 — OOD Provadiinvest versus Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto”

(Kohtuasi C-129/11)

2011/C 145/25

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen Sad Varna

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: OOD Provadiinvest

Vastustaja: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto”

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 80 lõike 1 punkte a ja b tuleb tõlgendada nii, et seotud isikute vaheliste tarnete korral, juhul kui makstud tasu on turuväärtusest väiksem, on maksustatavaks väärtuseks ainult sel juhul tehingu turuväärtus, kui tarnijal või tarne saajal ei ole täielikku sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust selles osas, mis on seotud tarne esemeks olevate kaupade ostuga või tootmisega? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 80 lõike 1 punkte a ja b tuleb tõlgendada nii, et seotud isikute vaheliste tarnete korral, juhul kui makstud tasu on turuväärtusest väiksem, on maksustatavaks väärtuseks ainult sel juhul tehingu turuväärtus, kui tarnijal või tarne saajal ei ole täielikku sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust selles osas, mis on seotud tarne esemeks olevate kaupade ostuga või tootmisega?

| 2. | Kas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 80 lõike 1 punkte a ja b tuleb tõlgendada nii, et liikmesriik ei tohi juhul, kui tarnija on kasutanud selliste kaubatarnete ja teenuste sisendkäibemaksu täieliku mahaarvamise õigust, mis on seotud isikute vaheliste tarnete ese ning väiksema väärtusega kui turuväärtus, ja nimetatud sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ei ole vastavalt direktiivi artiklitele 173-177 parandatud ning tarne ei ole direktiivi artiklite 132, 135, 136, 371, 375, 376 ja 377, artikli 378 lõike 2, artikli 379 lõike 2 ja artiklite 380-390 tähenduses käibemaksust vabastatud, ette näha meetmeid, mille kohaselt on maksustatavaks väärtuseks määratud üksnes turuväärtus? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 80 lõike 1 punkte a ja b tuleb tõlgendada nii, et liikmesriik ei tohi juhul, kui tarnija on kasutanud selliste kaubatarnete ja teenuste sisendkäibemaksu täieliku mahaarvamise õigust, mis on seotud isikute vaheliste tarnete ese ning väiksema väärtusega kui turuväärtus, ja nimetatud sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ei ole vastavalt direktiivi artiklitele 173-177 parandatud ning tarne ei ole direktiivi artiklite 132, 135, 136, 371, 375, 376 ja 377, artikli 378 lõike 2, artikli 379 lõike 2 ja artiklite 380-390 tähenduses käibemaksust vabastatud, ette näha meetmeid, mille kohaselt on maksustatavaks väärtuseks määratud üksnes turuväärtus?

| 3. | Kas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 80 lõike 1 punkte a ja b tuleb tõlgendada nii, et liikmesriik ei tohi juhul, kui tarnija on kasutanud selliste kaubatarnete ja teenuste sisendkäibemaksu täieliku mahaarvamise õigust, mis on seotud isikute vaheliste tarnete ese ning väiksema väärtusega kui turuväärtus, ja nimetatud sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ei ole vastavalt direktiivi artiklitele 173-177 parandatud, ette näha meetmeid, mille kohaselt on maksustatavaks väärtuseks määratud üksnes turuväärtus? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 80 lõike 1 punkte a ja b tuleb tõlgendada nii, et liikmesriik ei tohi juhul, kui tarnija on kasutanud selliste kaubatarnete ja teenuste sisendkäibemaksu täieliku mahaarvamise õigust, mis on seotud isikute vaheliste tarnete ese ning väiksema väärtusega kui turuväärtus, ja nimetatud sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ei ole vastavalt direktiivi artiklitele 173-177 parandatud, ette näha meetmeid, mille kohaselt on maksustatavaks väärtuseks määratud üksnes turuväärtus?

| 4. | Kas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 80 lõikes 1 on ammendavalt loetletud juhtumid, mille esinemisel on täidetud tingimus selleks, et liikmesriik tohib võtta meetmeid, mille kohaselt on tarnete korral maksustatavaks väärtuseks tehingu turuväärtus? |
| --- | --- |

4.

Kas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 80 lõikes 1 on ammendavalt loetletud juhtumid, mille esinemisel on täidetud tingimus selleks, et liikmesriik tohib võtta meetmeid, mille kohaselt on tarnete korral maksustatavaks väärtuseks tehingu turuväärtus?

| 5. | Kas selline siseriiklik õigusnorm nagu Zakon za danak varhu dobavenata stoynost’i (käibemaksuseadus) artikli 27 lõike 3 punkt 1 on lubatav muude asjaolude korral kui direktiivi 2006/112/EÜ artikli 80 lõike 1 punktides a, b ja c loetletud asjaolud? |
| --- | --- |

5.

Kas selline siseriiklik õigusnorm nagu Zakon za danak varhu dobavenata stoynost’i (käibemaksuseadus) artikli 27 lõike 3 punkt 1 on lubatav muude asjaolude korral kui direktiivi 2006/112/EÜ artikli 80 lõike 1 punktides a, b ja c loetletud asjaolud?

| 6. | Kas sellisel juhtumil nagu käesolev on direktiivi 2006/112/EÜ artikli 80 lõike 1 punktidel a ja b vahetu õigusmõju ja kas siseriiklik kohus tohib neid vahetult kohaldada? |
| --- | --- |

6.

Kas sellisel juhtumil nagu käesolev on direktiivi 2006/112/EÜ artikli 80 lõike 1 punktidel a ja b vahetu õigusmõju ja kas siseriiklik kohus tohib neid vahetult kohaldada?

---

(1)  ELT L 347, lk 1.

---

Üldkohus

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/19

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Viega versus komisjon

(Kohtuasi T-375/06) (1)

(Konkurents - Kartellid - Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Rikkumises osalemine - Põhjendamiskohustus - Trahvid - Asjassepuuduv käive - Kergendavad asjaolud)

2011/C 145/26

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Viega GmbH & Co.KG (Attendorn, Saksamaa) (esindajad: advokaadid J. Burrichter, T. Mäger ja F. Bulst, hiljem advokaadid J. Burrichter, T. Mäger ja M. Röhrig)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Nijenhuis ja V. Bottka, keda abistab advokaat A. Böhlke)

Ese

Nõue osaliselt tühistada komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsus K(2006) 4180 (lõplik) EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetluses (juhtum COMP/F-1/38.121 — Toruliitmikud), ja teise võimalusena nõue vähendada selles otsuses hagejale määratud trahvi summat.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Viega GmbH & Co. KG–lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Viega GmbH & Co. KG–lt.

---

(1)  ELT C 42, 24.2.2007.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/19

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Legris Industries versus komisjon

(Kohtuasi T-376/06) (1)

(Konkurents - Kartellid - Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Rikkumise süüks panemine)

2011/C 145/27

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Legris Industries SA (Rennes, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid A. Wachsmann ja C. Pommiès, hiljem advokaadid A. Wachsmann ja A. Carré)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: V. Bottka ja A. Nijenhuis, keda abistab advokaat N. Courtelis)

Ese

Nõue osaliselt tühistada komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsus K(2006) 4180 (lõplik) EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetluses (juhtum COMP/F-1/38.121 — Toruliitmikud)

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Legris Industries SA–lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Legris Industries SA–lt.

---

(1)  ELT C 42, 24.2.2007.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/19

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Comap versus komisjon

(Kohtuasi T-377/06) (1)

(Konkurents - Kartellid - Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Rikkumises osalemise kestus - Trahvid - Trahvi lähtesumma kindlaksmääramine - Proportsionaalsus)

2011/C 145/28

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Comap SA (Pariis, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid A. Wachsmann ja C. Pommiès, hiljem advokaadid A. Wachsmann ja D. Nourissier ning lõpuks advokaadid A. Wachsmann ja S. de Guigné)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Nijenhuis ja V. Bottka, keda abistas advokaat N. Coutrelis)

Ese

Nõue tühistada osaliselt komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsus K(2006) 4180 (lõplik) EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetluses (juhtum COMP/F-1/38.121 — Toruliitmikud), ja teise võimalusena nõue vähendada hagejale määratud trahvi.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Comap SA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Comap SA-lt.

---

(1)  ELT C 42, 24.2.2007.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/20

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — IMI jt versus komisjon

(Kohtuasi T-378/06) (1)

(Konkurents - Kartellid - Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Trahvid - Asjaomane käive - Koostööteatis - Suunised trahvide arvutamise meetodi kohta - Võrdne kohtlemine)

2011/C 145/29

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: IMI plc (Birmingham, Ühendkuningriik), IMI Kynoch Ltd (Birmingham), Yorkshire Fittings Ltd (Leeds, Ühendkuningriik), VSH Italia Srl (Bregnano, Itaalia), Comap SA, varem Aquatis France SAS (La Chapelle St. Mesmin, Prantsusmaa) ja Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG (Argenbühl — Eisenharz, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Struys ja D. Arts)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Nijenhuis ja V. Bottka, keda abistasid solicitor S. Kinsella ja advokaat K. Nordlander)

Ese

Nõue tühistada osaliselt komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsus K(2006) 4180 [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F-1/38.121 — toruliitmikud) ning teise võimalusena nõue vähendada hagejatele selles otsuses määratud trahvi

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja IMI plc-lt, IMI Kynoch Ltd-lt, Yorkshire Fittings Ltd-lt, VSH Italia Srl-ilt, Comap SA-lt ja Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja IMI plc-lt, IMI Kynoch Ltd-lt, Yorkshire Fittings Ltd-lt, VSH Italia Srl-ilt, Comap SA-lt ja Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG-lt.

---

(1)  ELT C 20, 27.1.2007.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/20

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Kaimer jt versus komisjon

(Kohtuasi T-379/06) (1)

(Konkurents - Kartellid - Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Kaitseõigused - Rikkumises osalemine - Rikkumise kestus - Trahvid - Kergendavad asjaolud - Proportsionaalsus - Võrdne kohtlemine)

2011/C 145/30

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Kaimer GmbH & Co. Holding KG (Essen, Saksamaa), Sanha Kaimer GmbH & Co. KG (Essen) ja Sanha Italia Srl (Milano, Itaalia) (esindaja: advokaat J. Brück)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Nijenhuis ja V. Bottka, keda abistas advokaat A. Böhlke)

Ese

Nõue tühistada osaliselt komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsus K(2006) 4180 [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F-1/38.121 — toruliitmikud) ning teise võimalusena nõue vähendada hagejatele selles otsuses määratud trahvi

Resolutsioon

| 1. | Tühistada komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsuse K(2006) 4180 [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F-1/38.121 — toruliitmikud) artikkel 1 ajavahemikku 30. juulist 1996 kuni 31. juulini 1997 käsitlevas osas, mis puudutab Kaimer GmbH & Co. Holding KG ja Sanha Kaimer GmbH & Co. KG osalemist, ning ajavahemikku 1. jaanuarist 1998 kuni 14. juulini 1999 käsitlevas osas, mis puudutab Sanha Italia Srl-i osalemist. |
| --- | --- |

1.

Tühistada komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsuse K(2006) 4180 [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F-1/38.121 — toruliitmikud) artikkel 1 ajavahemikku 30. juulist 1996 kuni 31. juulini 1997 käsitlevas osas, mis puudutab Kaimer GmbH & Co. Holding KG ja Sanha Kaimer GmbH & Co. KG osalemist, ning ajavahemikku 1. jaanuarist 1998 kuni 14. juulini 1999 käsitlevas osas, mis puudutab Sanha Italia Srl-i osalemist.

| 2. | Kinnitada Kaimerile määratud trahvi suuruseks 7,15 miljonit eurot, millest 7,15 miljonit eurot solidaarselt Sanha Kaimeriga ja 6,325 miljonit eurot solidaarselt Sanha Italiaga. |
| --- | --- |

2.

Kinnitada Kaimerile määratud trahvi suuruseks 7,15 miljonit eurot, millest 7,15 miljonit eurot solidaarselt Sanha Kaimeriga ja 6,325 miljonit eurot solidaarselt Sanha Italiaga.

| 3. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

3.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 4. | Jätta Kaimeri, Sanha Kaimeri ja Sanha Italia kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja 50 % Euroopa Komisjoni kohtukuludest. |
| --- | --- |

4.

Jätta Kaimeri, Sanha Kaimeri ja Sanha Italia kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja 50 % Euroopa Komisjoni kohtukuludest.

| 5. | Jätta 50 % komisjoni kohtukuludest tema enda kanda. |
| --- | --- |

5.

Jätta 50 % komisjoni kohtukuludest tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 42, 24.2.2007.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/21

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — FRA.BO versus komisjon

(Kohtuasi T-381/06) (1)

(Konkurents - Kartellid - Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Trahvid - Koostööteatis - Suunised trahvide arvutamise meetodi kohta - Kergendavad asjaolud - Kaitse trahvi eest - Õiguspärane ootus - Võrdne kohtlemine)

2011/C 145/31

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: FRA.BO SpA (Bordolano, Itaalia) (esindajad: solicitor R. Celli ja advokaat F. Distefano, hiljem advokaat F. Distefano)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Nijenhuis ja V. Bottka, keda abistavad solicitor S. Kinsella ja advokaat K. Nordlander)

Ese

Nõue tühistada osaliselt komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsus K(2006) 4180 (lõplik) EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetluses (juhtum COMP/F-1/38.121 — Toruliitmikud), ja teise võimalusena nõue vähendada hagejale selle otsusega määratud trahvi summat.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja FRA.BO SpA–lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja FRA.BO SpA–lt.

---

(1)  ELT C 42, 24.2.2007.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/21

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Tomkins versus komisjon

(Kohtuasi T-382/06) (1)

(Konkurents - Kartellid - Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Rikkumise süüks panemine - Rikkumise kestus)

2011/C 145/32

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Tomkins plc (London, Ühendkuningriik) (esindajad: solicitor T. Soames, solicitor S. Jordan ja barrister J. Joshua)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Nijenhuis ja V. Bottka, keda abistasid solicitor S. Kinsella ja solicitor K. Daly)

Ese

Nõue tühistada osaliselt komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsus K(2006) 4180 [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F-1/38.121 — toruliitmikud) ning nõue vähendada hagejale selles otsuses määratud trahvi

Resolutsioon

| 1. | Tühistada komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsuse K(2006) 4180 [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F-1/38.121 — toruliitmikud) artikkel 1 ajavahemikku 31. detsembrist 1988 kuni 29. oktoobrini 1993 käsitlevas osas, mis puudutab Tomkins plc-d. |
| --- | --- |

1.

Tühistada komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsuse K(2006) 4180 [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F-1/38.121 — toruliitmikud) artikkel 1 ajavahemikku 31. detsembrist 1988 kuni 29. oktoobrini 1993 käsitlevas osas, mis puudutab Tomkins plc-d.

| 2. | Kinnitada otsuse K(2006) 4180 artikli 2 punktis h Tomkinsile määratud trahvi suuruseks 4,25 miljonit eurot, millest 3,4 miljonit eurot solidaarselt Pegler Ltd-ga. |
| --- | --- |

2.

Kinnitada otsuse K(2006) 4180 artikli 2 punktis h Tomkinsile määratud trahvi suuruseks 4,25 miljonit eurot, millest 3,4 miljonit eurot solidaarselt Pegler Ltd-ga.

| 3. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

3.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 4. | Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

4.

Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 42, 24.2.2007.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/22

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — IBP ja International Building Products France versus komisjon

(Kohtuasi T-384/06) (1)

(Konkurents - Kartellid - Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Rikkumises osalemise kestus - Trahvid - Raskendavad asjaolud)

2011/C 145/33

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: IBP Ltd (Tipton, Ühendkuningriik) ja International Building Products France SA (Sartrouville, Prantsusmaa) (esindajad: M. Clough, QC, ja solicitor A. Aldred)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: F. Castillo de la Torre ja V. Bottka)

Ese

Nõue tühistada osaliselt komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsus K(2006) 4180 [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F-1/38.121 — toruliitmikud) ning teise võimalusena nõue vähendada hagejatele selles otsuses määratud trahvi.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta IBP Ltd ja International Building Products France SA kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja 80 % Euroopa Komisjoni kohtukuludest. Jätta nende kanda ka nende kulud seoses ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega ning mõista neilt välja komisjoni kulud selles menetluses. |
| --- | --- |

2.

Jätta IBP Ltd ja International Building Products France SA kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja 80 % Euroopa Komisjoni kohtukuludest. Jätta nende kanda ka nende kulud seoses ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega ning mõista neilt välja komisjoni kulud selles menetluses.

| 3. | Jätta 20 % komisjoni kohtukuludest tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta 20 % komisjoni kohtukuludest tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 20, 27.1.2007.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/22

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Aalberts Industries jt versus komisjon

(Kohtuasi T-385/06) (1)

(Konkurents - Kartellid - Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Üks ja vältav rikkumine - Rikkumises osalemine)

2011/C 145/34

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Aalberts Industries NV (Utrecht, Madalmaad), Comap SA, varem Aquatis France SAS (La Chapelle-Saint-Mesmin, Prantsusmaa) ja Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG (Argenbühl-Eisenharz, Saksamaa), (esindajad: advokaadid R. Wesseling ja M. van der Woude, hiljem advokaat R. Wesseling)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Nijenhuis, R. Sauer ja V. Bottka)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsus K(2006) 4180 [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F-1/38.121 — Toruliitmikud), ning teise võimalusena nõue vähendada hagejatele selles otsuses määratud trahvi summat.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsuse K(2006) 4180 [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F-1/38.121 — toruliitmikud) artikkel 1 osas, milles on tuvastatud, et Aalberts Industries NV, Comap SA, varem Aquatis France SAS, ja Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG osalesid rikkumises ajavahemikus 25. juunist 2003 kuni 1. aprillini 2004. |
| --- | --- |

1.

Tühistada komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsuse K(2006) 4180 [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F-1/38.121 — toruliitmikud) artikkel 1 osas, milles on tuvastatud, et Aalberts Industries NV, Comap SA, varem Aquatis France SAS, ja Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG osalesid rikkumises ajavahemikus 25. juunist 2003 kuni 1. aprillini 2004.

| 2. | Tühistada otsuse K(2006) 4180 artikli 2 punkt a ja punkti b alapunkt 2. |
| --- | --- |

2.

Tühistada otsuse K(2006) 4180 artikli 2 punkt a ja punkti b alapunkt 2.

| 3. | Mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

---

(1)  ELT C 20, 27.1.2007.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/23

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Pegler versus komisjon

(Kohtuasi T-386/06) (1)

(Konkurents - Kartellid - Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Rikkumise süüks panemine - Trahvid - Hoiatav mõju)

2011/C 145/35

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Pegler Ltd (Doncaster, Ühendkuningriik) (esindajad: R. Thompson, QC, ja solicitor A. Collinson)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Nijenhuis ja V. Bottka, keda abistasid solicitor S. Kinsella ja solicitor K. Daly)

Ese

Nõue tühistada osaliselt komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsus K(2006) 4180 [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F-1/38.121 — toruliitmikud) ning teise võimalusena nõue vähendada hagejale selles otsuses määratud trahvi

Resolutsioon

| 1. | Tühistada komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsuse K(2006) 4180 [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F-1/38.121 — toruliitmikud) artikkel 1 osas, milles on tuvastatud, et Pegler Ltd osales rikkumises ajavahemikus 31. detsembrist 1988 kuni 29. oktoobrini 1993. |
| --- | --- |

1.

Tühistada komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsuse K(2006) 4180 [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F-1/38.121 — toruliitmikud) artikkel 1 osas, milles on tuvastatud, et Pegler Ltd osales rikkumises ajavahemikus 31. detsembrist 1988 kuni 29. oktoobrini 1993.

| 2. | Kinnitada otsuse K(2006) 4180 artikli 2 punktis h Peglerile solidaarselt määratud trahvi suuruseks 3,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

2.

Kinnitada otsuse K(2006) 4180 artikli 2 punktis h Peglerile solidaarselt määratud trahvi suuruseks 3,4 miljonit eurot.

| 3. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

3.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 4. | Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

4.

Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 20, 27.1.2007.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/23

---

Üldkohtu 31. märtsi 2011. aasta otsus — Kreeka versus komisjon

(Kohtuasi T-214/07) (1)

(EAGGF - Tagatisrahastu - Ühenduse rahastamisest välja jäetud kulud - Põllukultuurid - Egeuse mere väikesi saari soodustavad teatud põllumajandustoodetega seonduvad erimeetmed)

2011/C 145/36

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Kreeka Vabariik (esindajad: V. Kontolaimos ja I. Chalkias)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: H. Tserepa-Lacombe, keda abistas advokaat N. Korogiannakis)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 18. aprilli 2007. aasta otsus 2007/243/EÜ, mille järgi ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust (ELT 2007, L 106, lk 55).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 199, 25.8.2007.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/23

---

Üldkohtu 31. märtsi 2011. aasta otsus — Itaalia versus EMSK

(Kohtuasi T-117/08) (1)

(Keeltekasutuse kord - Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretäri töölevõtmiseks avaldatud teade vaba ametikoha kohta - Avaldamine kolmes ametlikus keeles - Vaba ametikoha teadet puudutav informatsioon - Avaldamine kõigis ametlikes keeltes - Tühistamishagi - Vastuvõetavus - EÜ artiklid 12 ja 290 - Muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 12 - Määrus nr 1)

2011/C 145/37

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Itaalia Vabariik (esindajad: R. Adam, keda abistas avvocato dello Stato P. Gentili)

Kostja: Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) (esindajad: M. Bermejo Garde, hiljem M. Arsène, keda abistas advokaat A. Dal Ferro)

Hageja toetuseks menetlusse astuja: Hispaania Kuningriik (esindaja: F. Díez Moreno)

Ese

Nõue tühistada esiteks EMSK peasekretäri vaba ametikoha teade nr 73/07, mis avaldati 28. detsembri 2007. aasta Euroopa Liidu Teataja saksa-, inglis- ja prantsuskeelses versioonis (ELT C 316 A, lk 1), ja teiseks selle vaba ametikoha teate parandus, mis avaldati 30. jaanuari 2008. aasta Euroopa Liidu Teataja saksa-, inglis- ja prantsuskeelses versioonis (ELT C 25 A, lk 19).

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) sekretariaadi peasekretäri vaba ametikoha teade nr 73/07, mis avaldati 28. detsembril 2007 ja mida parandati 30. jaanuaril 2008. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) sekretariaadi peasekretäri vaba ametikoha teade nr 73/07, mis avaldati 28. detsembril 2007 ja mida parandati 30. jaanuaril 2008.

| 2. | Pooled kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Pooled kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 116, 9.5.2008.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/24

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Freistaat Sachsen jt versus komisjon

(Kohtuasjad T-443/08 ja T-455/08) (1)

(Riigiabi - Leipzig-Halle lennuväljale antud riigiabi - Uue lõunapoolse stardi- ja maandumisraja ehitamisega seonduvate investeeringute rahastamine - Otsus, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobivaks - Tühistamishagi - Põhjendatud huvi puudumine - Vastuvõetamatus - Mõiste „ettevõtja” - Mõiste „majandustegevus” - Lennujaama infrastruktuur)

2011/C 145/38

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Freistaat Sachsen (Saksamaa) ja Land Sachsen-Anhalt (Saksamaa) (esindaja: advokaat U. Soltész) (kohtuasi T-443/08); Mitteldeutsche Flughafen AG (Leipzig, Saksamaa) ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH (Leipzig, Saksmaa) (esindaja: advokaat M. Núñez-Müller) (kohtuasi T-455/08)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: K. Gross, B. Martenczuk ja E. Righini)

Hagejate toetuseks menetlusse astujad: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: M. Lumma ja B. Klein) ja Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen eV (ADV) (esindaja: advokaat L. Giesberts)

Ese

Nõue tühistada osaliselt komisjoni 23. juuli 2008. aasta otsus 2008/948/EÜ Saksamaa meetmete kohta ettevõtte DHL ja Leipzig/Halle lennujaama kasuks (ELT L 346, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Liita otsuse tegemiseks kohtuasjad T-443/08 ja T-455/08. |
| --- | --- |

1.

Liita otsuse tegemiseks kohtuasjad T-443/08 ja T-455/08.

| 2. | Kohtuasjas T-443/08 esitatud hagi tuleb vastuvõetamatuse tõttu tagasi lükata. |
| --- | --- |

2.

Kohtuasjas T-443/08 esitatud hagi tuleb vastuvõetamatuse tõttu tagasi lükata.

| 3. | Komisjoni 23. juuli 2008. aasta otsuse 2008/948/EÜ Saksamaa meetmete kohta ettevõtte DHL ja Leipzig/Halle lennujaama kasuks artikkel 1 tühistatakse osas, milles sellega määratakse riigiabi summaks, mida Saksamaa Liitvabariik kavatseb anda Leipzig-Halle lennujaamale uue lõunapoolse raja ning selle juurde kuuluvate lennujaama infrastruktuuride ehitamiseks, 350 miljonit eurot. |
| --- | --- |

3.

Komisjoni 23. juuli 2008. aasta otsuse 2008/948/EÜ Saksamaa meetmete kohta ettevõtte DHL ja Leipzig/Halle lennujaama kasuks artikkel 1 tühistatakse osas, milles sellega määratakse riigiabi summaks, mida Saksamaa Liitvabariik kavatseb anda Leipzig-Halle lennujaamale uue lõunapoolse raja ning selle juurde kuuluvate lennujaama infrastruktuuride ehitamiseks, 350 miljonit eurot.

| 4. | Jätta kohtuasjas T-455/08 esitatud hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

4.

Jätta kohtuasjas T-455/08 esitatud hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 5. | Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt kannavad ise oma kohtukulud ning neilt mõistetakse välja Euroopa Komisjoni kohtukulud kohtuasjas T-443/08. |
| --- | --- |

5.

Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt kannavad ise oma kohtukulud ning neilt mõistetakse välja Euroopa Komisjoni kohtukulud kohtuasjas T-443/08.

| 6. | Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

6.

Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH kannavad ise oma kohtukulud.

| 7. | Komisjon kannab ise oma kohtukulud kohtuasjas T-455/08. |
| --- | --- |

7.

Komisjon kannab ise oma kohtukulud kohtuasjas T-455/08.

| 8. | Saksamaa Liitvabariik ja Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen eV (ADV) kannavad ise oma kohtukulud kohtuasjades T-443/08 ja T-455/08. |
| --- | --- |

8.

Saksamaa Liitvabariik ja Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen eV (ADV) kannavad ise oma kohtukulud kohtuasjades T-443/08 ja T-455/08.

---

(1)  ELT C 237, 20.12.2008.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/24

---

Üldkohtu 29. märtsi 2011. aasta otsus — Portugal versus komisjon

(Kohtuasi T-33/09) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumist tuvastava Euroopa Kohtu otsuse täitmata jätmine - Karistusmakse - Tasumise nõue - Vaidlusaluse õigusakti kehtetuks tunnistamine)

2011/C 145/39

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Hageja: Portugali Vabariik (esindajad: L. Inez Fernandes ja J. A. de Oliveira)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: M. Konstantinidis, P. Guerra e Andrade ja Costa de Oliveira)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 25. novembri 2008. aasta otsus K(2008) 7419 (lõplik), mis käsitleb karistusmaksete nõuet, mis tuleb tasuda Euroopa Kohtu 10. jaanuari 2008. aasta otsuse kohtuasjas C-70/06: komisjon vs. Portugal (EKL 2008, lk I-1) täitmiseks

Resolutsioon

| 1. | Tühistada komisjoni 25. novembri 2008. aasta otsus K(2008) 7419 (lõplik). |
| --- | --- |

1.

Tühistada komisjoni 25. novembri 2008. aasta otsus K(2008) 7419 (lõplik).

| 2. | Mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

---

(1)  ELT C 82, 4.4.2009.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/25

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — XXXLutz Marken versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Natura Selection (Linea Natura Natur hat immer Stil)

(Kohtuasi T-54/09) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse kujutismärgi Linea Natura Natur hat immer Stil taotlus - Varasem ühenduse kujutismärk natura selection - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Tähiste sarnasus - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

2011/C 145/40

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: XXXLutz Marken GmbH (Wels, Austria) (esindaja: advokaat H. Pannen)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: S. Schäffner)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Natura Selection, SL (Barcelona, Hispaania) (esindaja: advokaat E. Sugrañes Coca)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 28. novembri 2008. aasta otsuse (asi R 1787/2007-2) peale, mis käsitleb Natura Selection, SL ja XXXLutz Marken GmbH vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja XXXLutz Marken GmbH-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja XXXLutz Marken GmbH-lt.

---

(1)  ELT C 90, 18.4.2009.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/25

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Dover versus parlament

(Kohtuasi T-149/09) (1)

(Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri - Toetuste kasutamise kontroll - Parlamendiliikmete assistendi hüvitis - Kulude tõendamine - Alusetult makstud summade sissenõudmine)

2011/C 145/41

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Densmore Ronald Dover (Borehamwood, Hertfordshire, Ühendkuningriik) (esindajad: D. Vaughan, QC, barrister M. Lester, solicitor M. French)

Kostja: Euroopa Parlament (esindajad: H. Krück, D. Moore ja M. Windisch)

Ese

Nõue tühistada Euroopa Parlamendi peasekretäri 29. jaanuari 2009. aasta otsus D(2009) 4639 hagejale parlamendiliikme toetustena makstud summade tagastamise kohta.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Parlamendi peasekretäri 29. jaanuari 2009. aasta otsus D(2009) 4639 osas, kus see käsitleb 193 001 naelsterlingi sissenõudmist. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Parlamendi peasekretäri 29. jaanuari 2009. aasta otsus D(2009) 4639 osas, kus see käsitleb 193 001 naelsterlingi sissenõudmist.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Parlament ja Densmore Ronald Dover kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Parlament ja Densmore Ronald Dover kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 141, 20.6.2009.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/26

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Kreeka versus komisjon

(Kohtuasi T-184/09) (1)

(EAGGF - Tagatisrahastu - Ühenduse rahastamisest välja jäetud kulud - Suhkruturu ühine korraldus - Määruse (EÜ) nr 1663/95 artikli 8 lõige 1 ning määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 11 lõiked 1 ja 2 - EAGGF-i varalise kahju ohu hindamine - Proportsionaalsuse põhimõte)

2011/C 145/42

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Kreeka Vabariik (esindajad: V. Kontolaimos, E. Leftheriotou ja V. Karra)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: F. Jimeno Fernández ja A. Markoulli)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 19. märtsi 2009. aasta otsus, mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames (ELT L 75, lk 15), osas, milles see jätab välja Kreeka Vabariigi poolt suhkruturu ühise korralduse raames tehtud teatavad kulutused.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 193, 15.8.2009.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/26

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Cybergun versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Umarex Sportwaffen (AK 47)

(Kohtuasi T-419/09) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Kehtetuks tunnistamise menetlus - Ühenduse sõnamärk AK 47 - Absoluutne keeldumispõhjus - Kirjeldavus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c ja artikli 52 lõike 1 punkt a)

2011/C 145/43

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Cybergun SA (Bondoufle, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat S. Guyot)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: G. Schneider)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Umarex Sportwaffen GmbH & Co. KG (Arnsberg, Saksamaa) (esindaja: advokaat M.-H. Hoffmann)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 5. augusti 2009. aasta otsuse (asi R 1101/2007-1) peale, mis käsitleb Umarex Sportwaffen GmbH & Co. KG ja Cybergun SA vahelist kehtetuks tunnistamise menetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Cybergun SA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Cybergun SA-lt.

---

(1)  ELT C 312, 19.12.2009.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/26

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — Cybergun versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Umarex Sportwaffen (AK 47)

(Kohtuasi T-503/09) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Kehtetuks tunnistamise menetlus - Ühenduse sõnamärk AK 47 - Absoluutne keeldumispõhjus - Kirjeldavus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c ja artikli 52 lõike 1 punkt a)

2011/C 145/44

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Cybergun SA (Bondoufle, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat S. Guyot)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: G. Schneider)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Umarex Sportwaffen GmbH & Co. KG (Arnsberg, Saksamaa) (esindaja: advokaat M.-H. Hoffmann)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 8. oktoobri 2009. aasta otsuse (asi R 645/2008-1) peale, mis käsitleb Umarex Sportwaffen GmbH & Co. KG ja Cybergun SA vahelist kehtetuks tunnistamise menetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Cybergun SA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Cybergun SA-lt.

---

(1)  ELT C 51, 27.2.2010.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/27

---

Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus — CheckMobile versus Siseturu Ühtlustamise Amet (carcheck)

(Kohtuasi T-14/10) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ühenduse sõnamärgi carcheck taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Kirjeldavus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c)

2011/C 145/45

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: CheckMobile GmbH — The Process Solution Company (Hambourg, Saksamaa) (esindaja: advokaat K. Lodigkeit)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: G. Schneider)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 18. novembri 2009. aasta otsuse (asi R 595/2009-4) peale, mis puudutab sõnamärgi carcheck ühenduse kaubamärgina registreerimise taotlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja CheckMobile GmbH — The Process Solution Company-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja CheckMobile GmbH — The Process Solution Company-lt.

---

(1)  ELT C 80, 27.3.2010.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/27

---

Üldkohtu 21. märtsil 2011 määrus — Milux versus Siseturu Ühtlustamise Amet (REFLUXCONTROL jt)

(Liidetud kohtuasjad T-139/10, T-280/10–T-285/10 ja T-349/10–T-352/10) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Esindamine advokaadi poolt, kes ei ole kolmas isik - Vastuvõetamatus)

2011/C 145/46

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Milux Holding SA (Luxembourg, Luksemburg) (esindaja: advokaat J. Bojs)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: ametnik S. Schäffner)

Ese

Hagid, mis on esitatud Siseturu Ühtlustamise ameti neljanda apellatsioonikoja järgmiste otsuse peale: 13. jaanuari 2010. aasta otsus (asi R 1134/2009-4), mis käsitleb sõnamärgi REFLUXCONTROL registreerimist ühenduse kaubamärgina (kohtuasi T-139/10); 29. aprilli 2010. aasta otsus (asi R 1432/2009-4), mis käsitleb sõnamärgi ANEURYSMCONTROL registreerimist ühenduse kaubamärgina (Asi T-280/10); 29. aprilli 2010. aasta otsus (asi R 1433/2009-4), mis käsitleb sõnamärgi APPETITECONTROL registreerimist ühenduse kaubamärgina (kohtuasi T-281/10); 8. juuni 2010. aasta otsus (asi R 1434/2009-4), mis käsitleb sõnamärgi STOMACONTROL registreerimist ühenduse kaubamärgina (kohtuasi T-282/10); 17. juuni 2010. aasta otsus (asi R 1435/2009-4), mis käsitleb sõnamärgi BMICONTROL registreerimist ühenduse kaubamärgina (kohtuasi T-283/10); 3. juuni 2010. aasta otsus (asi R 1438/2009-4), mis käsitleb sõnamärgi IMPLANTCONTROL registreerimist ühenduse kaubamärgina (kohtuasi T-284/10); 29. aprilli 2010. aasta otsus (asi R 1444/2009-4), mis käsitleb sõnamärgi CHEMOCONTROL registreerimist ühenduse kaubamärgina (kohtuasi T-285/10); 29. juuni 2010. aasta otsus (asi R 1436/2009-4), mis käsitleb sõnamärgi OVUMCONTROL registreerimist ühenduse kaubamärgina (kohtuasi T-349/10); 2. juuli 2010. aasta otsus (asi R 1437/2009-4), mis käsitleb sõnamärgi HEARTCONTROL registreerimist ühenduse kaubamärgina (kohtuasi T-350/10); 28. juuli 2010. aasta otsus (asi R 1439/2009-4), mis käsitleb sõnamärgi VESICACONTROL registreerimist ühenduse kaubamärgina (kohtuasi T-351/10); ja 28. juuli 2010. aasta otsus (asi R 1443/2009-4), mis käsitleb sõnamärgi RECTALCONTROL registreerimist ühenduse kaubamärgina (kohtuasi T-352/10)

Resolutsioon

| 1. | Liita kohtuasjad T-139/10, T-280/10 – T-285/10 ja T-349/10 – T-352/10 määruse andmise huvides. |
| --- | --- |

1.

Liita kohtuasjad T-139/10, T-280/10 – T-285/10 ja T-349/10 – T-352/10 määruse andmise huvides.

| 2. | Jätta hagid vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagid vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 3. | Mõista kohtukulud välja Milux Holding SA-lt. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud välja Milux Holding SA-lt.

---

(1)  ELT C 148, 5.6.2010.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/28 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/28

---

Üldkohtu 21. märtsil 2011 määrus — Milux versus Siseturu Ühtlustamise Amet (FERTILITYINVIVO)

(Kohtuasi T-175/10) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Esindamine advokaadi poolt, kes ei ole kolmas isik - Vastuvõetamatus)

2011/C 145/47

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Milux Holding SA (Luxembourg, Luksemburg) (esindaja: advokaat J. Bojs)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: ametnik P. Geroulakos)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 2. veebruari 2010. aasta otsuse peale (asi R 1116/2009-4), mis käsitleb taotlust registreerida ühenduse kaubamärgina sõnaline tähis FERTILITYINVIVO

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Milux Holding SA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Milux Holding SA-lt.

---

(1)  ELT C 161, 19.6.2010.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/28 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/28

---

17. veebruaril 2011 esitatud hagi — MSE Pharmazeutika versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Merck Sharp & Dohme (SINAMIT)

(Kohtuasi T-100/11)

2011/C 145/48

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: MSE Pharmazeutika GmbH (Bad Homburg, Saksamaa) (esindaja: advokaat T. Büttner)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused).

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Merck Sharp & Dohme Corp. (New Jersey, USA)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 9. detsembri 2010. aasta otsus asjas R 724/2010-1; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 9. detsembri 2010. aasta otsus asjas R 724/2010-1;

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) vastulausete osakonna 3. märtsi 2010. aasta otsus, millega rahuldati vastulause nr B 1441684. |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) vastulausete osakonna 3. märtsi 2010. aasta otsus, millega rahuldati vastulause nr B 1441684.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Sõnamärk „SINAMIT” kaupadele klassides 3, 5 ja 32 — Ühenduse kaubamärgi taotlus nr 951596

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Teine menetluspool apellatsioonikojas

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Austria sõnamärk „SINEMET” (taotlus nr 57446) kaupadele klassis 5; Beneluksi sõnamärk „SINEMET” (taotlus nr 320194) kaupadele klassis 5, Taani sõnamärk „SINEMET” (taotlus nr VR197302373) kaupadele klassis 5; Soome sõnamärk „SINEMET” (taotlus nr 49091) kaupadele klassis 5; Kreeka sõnamärk „SINEMET” (taotlus nr 34959) kaupadele klassis 5; Ungari sõnamärk „SINEMET” (taotlus nr 116223) kaupadele klassis 5; Läti sõnamärk „SINEMET” (taotlus nr M18257) kaupadele klassis 5; Leedu sõnamärk „SINEMET” (taotlus nr 12963) kaupadele klassis 5

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause vaidlustatud kaupade osas

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: Nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna apellatsioonikoda leidis ekslikult, et vastanduvate kaubamärkide vahel esineb segiajamise tõenäosus, eeldades ühelt poolt kaubamärkide sarnasust ja teiselt poolt kaubamärgiga hõlmatud kaupade identsust ja sarnasust.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/29

---

23. veebruaril 2011 esitatud hagi — Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse versus komisjon

(Kohtuasi T-112/11)

2011/C 145/49

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse eV (Berliin, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Loschelder ja V. Schoene)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1121/2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Edam Holland” (KGT)); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1121/2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Edam Holland” (KGT));

| — | mõista vajalikud kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista vajalikud kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide: pädevuse jaotuse rikkumine






  — | Hagi esimeses väites heidab hageja ette, et rikutud on määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) kohast pädevuse jaotust, kuna läbi ei viidud siseriiklikku menetlust vaidlustatud määrusega registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Edam Holland” kohta. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide: pädevuse jaotuse rikkumine

—

Hagi esimeses väites heidab hageja ette, et rikutud on määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) kohast pädevuse jaotust, kuna läbi ei viidud siseriiklikku menetlust vaidlustatud määrusega registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Edam Holland” kohta.

| — | Hageja väidab, et algse taotlusega taotleti mõiste „Hollandse Edam” registreerimist ning et üksnes selle nimetuse kohta viidi läbi määruse nr 510/2006 artikli 5 kohaselt tingimata vajalik siseriiklik eelmenetlus. |
| --- | --- |

—

Hageja väidab, et algse taotlusega taotleti mõiste „Hollandse Edam” registreerimist ning et üksnes selle nimetuse kohta viidi läbi määruse nr 510/2006 artikli 5 kohaselt tingimata vajalik siseriiklik eelmenetlus.

| 2. | Teine väide: määruse (EÜ) nr 1898/2006 (2) artikli 3 lõike 2 rikkumine






  — | Selles väites heidab hageja ette, et „Edam Holland” ei ole hollandi keele väljend. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide: määruse (EÜ) nr 1898/2006 (2) artikli 3 lõike 2 rikkumine

—

Selles väites heidab hageja ette, et „Edam Holland” ei ole hollandi keele väljend.

| 3. | Kolmas väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõigete 1 ja 2 ning määruse nr 1898/2006 artikli 3 lõike 1 rikkumine






  — | Kolmandas väites heidab hageja ette, et registreeritud nimetust ei kasutata. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõigete 1 ja 2 ning määruse nr 1898/2006 artikli 3 lõike 1 rikkumine

—

Kolmandas väites heidab hageja ette, et registreeritud nimetust ei kasutata.

| 4. | Neljas väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõike 2 rikkumine






  — | Hageja väidab, et rikutud on määruse nr 510/2006 artikli 2 lõiget 2, sest „Edam Holland” ei ole „traditsiooniline” mittegeograafiline nimetus. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõike 2 rikkumine

—

Hageja väidab, et rikutud on määruse nr 510/2006 artikli 2 lõiget 2, sest „Edam Holland” ei ole „traditsiooniline” mittegeograafiline nimetus.

| 5. | Viies väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõike 1 rikkumine






  — | Viienda hagiväite raames heidetakse ette määruse nr 510/2006 artikli 2 lõike 1 rikkumist, kuna nimetusel „Edam Holland” ei ole erilisi omadusi ega mainet. |
| --- | --- | --- |

5.

Viies väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõike 1 rikkumine

—

Viienda hagiväite raames heidetakse ette määruse nr 510/2006 artikli 2 lõike 1 rikkumist, kuna nimetusel „Edam Holland” ei ole erilisi omadusi ega mainet.

| 6. | Kuues väide: ELTL artiklite 30 ja 36 rikkumine






  — | Selle väitega seoses leiab hageja, et vaidlustatud määrus piirab põhjendamatult kaupade vaba liikumist, sest Madalmaades asuvate piimatootjate piimal, mis on ainsana lubatud nimetuse „Edam Holland” kasutamiseks, puuduvad eritunnused. |
| --- | --- | --- |

6.

Kuues väide: ELTL artiklite 30 ja 36 rikkumine

—

Selle väitega seoses leiab hageja, et vaidlustatud määrus piirab põhjendamatult kaupade vaba liikumist, sest Madalmaades asuvate piimatootjate piimal, mis on ainsana lubatud nimetuse „Edam Holland” kasutamiseks, puuduvad eritunnused.

| 7. | Seitsmes väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõigete 1 ja 2 rikkumine






  — | Selles väites märgib hageja, et rikutud on määruse nr 510/2006 artikli 2 lõiget 2 koostoimes artikli 2 lõikega 1, kuna „Holland” on „Madalmaade” sünonüümina maa nimetus. Lisaks ei esine maade nimetuste registreerimiseks vajalikku erandit. |
| --- | --- | --- |

7.

Seitsmes väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõigete 1 ja 2 rikkumine

—

Selles väites märgib hageja, et rikutud on määruse nr 510/2006 artikli 2 lõiget 2 koostoimes artikli 2 lõikega 1, kuna „Holland” on „Madalmaade” sünonüümina maa nimetus. Lisaks ei esine maade nimetuste registreerimiseks vajalikku erandit.

| 8. | Kaheksas väide: määruse nr 510/2006 artikli 3 lõike 3 rikkumine






  — | Selles osas väidab hageja, et nimetuse „Edam Holland” registreerimine toimus nimetuse „Noord-Hollandse Edammer g.U” varasemat registeerimist silmas pidades õiguspäraseid ja kohalikke tavasid rikkudes ning see tekitab segiajamise riski. |
| --- | --- | --- |

8.

Kaheksas väide: määruse nr 510/2006 artikli 3 lõike 3 rikkumine

—

Selles osas väidab hageja, et nimetuse „Edam Holland” registreerimine toimus nimetuse „Noord-Hollandse Edammer g.U” varasemat registeerimist silmas pidades õiguspäraseid ja kohalikke tavasid rikkudes ning see tekitab segiajamise riski.

| 9. | Üheksas väide: proportsionaalsuse põhimõtte ja menetluspõhimõtete rikkumine ning diskretsiooniviga






  — | Viimaks heidab hageja ette, et kostja ei ole vaidlustatud määruses selgeks teinud, et nimetus „Edam” on geneeriline. Hageja arvates oli selline selgitamine pärast Euroopa Kohtu praktikat ja komisjoni tava võimalik ning asjaolusid arvestades ka vajalik. Selgituse puudumine rikub proportsionaalsuse põhimõtet ja menetluspõhimõtteid ning kujutab endast diskretsiooniviga. |
| --- | --- | --- |

9.

Üheksas väide: proportsionaalsuse põhimõtte ja menetluspõhimõtete rikkumine ning diskretsiooniviga

—

Viimaks heidab hageja ette, et kostja ei ole vaidlustatud määruses selgeks teinud, et nimetus „Edam” on geneeriline. Hageja arvates oli selline selgitamine pärast Euroopa Kohtu praktikat ja komisjoni tava võimalik ning asjaolusid arvestades ka vajalik. Selgituse puudumine rikub proportsionaalsuse põhimõtet ja menetluspõhimõtteid ning kujutab endast diskretsiooniviga.

---

(1)  Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (ELT L 93, lk 12).

(2)  Komisjoni 14. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1898/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 369, lk 1).

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/30

---

23. veebruaril 2011 esitatud hagi — Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse versus komisjon

(Kohtuasi T-113/11)

2011/C 145/50

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse eV (Berliin, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Loschelder ja V. Schoene)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1121/2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Gouda Holland” (KGT)); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1121/2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Gouda Holland” (KGT));

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide: pädevuse jaotuse rikkumine






  — | Hagi esimeses väites heidab hageja ette, et rikutud on määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) kohast pädevuse jaotust, kuna läbi ei viidud siseriiklikku menetlust vaidlustatud määrusega registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Gouda Holland” kohta. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide: pädevuse jaotuse rikkumine

—

Hagi esimeses väites heidab hageja ette, et rikutud on määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) kohast pädevuse jaotust, kuna läbi ei viidud siseriiklikku menetlust vaidlustatud määrusega registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Gouda Holland” kohta.

| — | Hageja väidab, et algse taotlusega taotleti mõiste „Hollandse Gouda” registreerimist ning et üksnes selle nimetuse kohta viidi läbi määruse nr 510/2006 artikli 5 kohaselt tingimata vajalik siseriiklik eelmenetlus. |
| --- | --- |

—

Hageja väidab, et algse taotlusega taotleti mõiste „Hollandse Gouda” registreerimist ning et üksnes selle nimetuse kohta viidi läbi määruse nr 510/2006 artikli 5 kohaselt tingimata vajalik siseriiklik eelmenetlus.

| 2. | Teine väide: määruse (EÜ) nr 1898/2006 (2) artikli 3 lõike 2 rikkumine






  — | Selles väites heidab hageja ette, et „Gouda Holland” ei ole hollandi keele väljend. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide: määruse (EÜ) nr 1898/2006 (2) artikli 3 lõike 2 rikkumine

—

Selles väites heidab hageja ette, et „Gouda Holland” ei ole hollandi keele väljend.

| 3. | Kolmas väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõigete 1 ja 2 ning määruse nr 1898/2006 artikli 3 lõike 1 rikkumine






  — | Kolmandas väites heidab hageja ette, et registreeritud nimetust ei kasutata. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõigete 1 ja 2 ning määruse nr 1898/2006 artikli 3 lõike 1 rikkumine

—

Kolmandas väites heidab hageja ette, et registreeritud nimetust ei kasutata.

| 4. | Neljas väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõike 2 rikkumine






  — | Hageja väidab, et rikutud on määruse nr 510/2006 artikli 2 lõiget 2, sest „Gouda Holland” ei ole „traditsiooniline” mittegeograafiline nimetus. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõike 2 rikkumine

—

Hageja väidab, et rikutud on määruse nr 510/2006 artikli 2 lõiget 2, sest „Gouda Holland” ei ole „traditsiooniline” mittegeograafiline nimetus.

| 5. | Viies väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõike 1 rikkumine






  — | Viienda hagiväite raames heidetakse ette määruse nr 510/2006 artikli 2 lõike 1 rikkumist, kuna nimetusel „Gouda Holland” ei ole erilisi omadusi ega mainet. |
| --- | --- | --- |

5.

Viies väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõike 1 rikkumine

—

Viienda hagiväite raames heidetakse ette määruse nr 510/2006 artikli 2 lõike 1 rikkumist, kuna nimetusel „Gouda Holland” ei ole erilisi omadusi ega mainet.

| 6. | Kuues väide: ELTL artiklite 30 ja 36 rikkumine






  — | Selle väitega seoses leiab hageja, et vaidlustatud määrus piirab põhjendamatult kaupade vaba liikumist, sest Madalmaades asuvate piimatootjate piimal, mis on ainsana lubatud nimetuse „Gouda Holland” kasutamiseks, puuduvad eritunnused. |
| --- | --- | --- |

6.

Kuues väide: ELTL artiklite 30 ja 36 rikkumine

—

Selle väitega seoses leiab hageja, et vaidlustatud määrus piirab põhjendamatult kaupade vaba liikumist, sest Madalmaades asuvate piimatootjate piimal, mis on ainsana lubatud nimetuse „Gouda Holland” kasutamiseks, puuduvad eritunnused.

| 7. | Seitsmes väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõigete 1 ja 2 rikkumine






  — | Selles väites märgib hageja, et rikutud on määruse nr 510/2006 artikli 2 lõiget 2 koostoimes artikli 2 lõikega 1, kuna „Holland” on „Madalmaade” sünonüümina maa nimetus. Lisaks ei esine maade nimetuste registreerimiseks vajalikku erandit. |
| --- | --- | --- |

7.

Seitsmes väide: määruse nr 510/2006 artikli 2 lõigete 1 ja 2 rikkumine

—

Selles väites märgib hageja, et rikutud on määruse nr 510/2006 artikli 2 lõiget 2 koostoimes artikli 2 lõikega 1, kuna „Holland” on „Madalmaade” sünonüümina maa nimetus. Lisaks ei esine maade nimetuste registreerimiseks vajalikku erandit.

| 8. | Kaheksas väide: määruse nr 510/2006 artikli 3 lõike 3 rikkumine






  — | Selles osas väidab hageja, et nimetuse „Gouda Holland” registreerimine toimus nimetuse „Noord-Hollandse Gouda g.U” varasemat registeerimist silmas pidades õiguspäraseid ja kohalikke tavasid rikkudes ning see tekitab segiajamise riski. |
| --- | --- | --- |

8.

Kaheksas väide: määruse nr 510/2006 artikli 3 lõike 3 rikkumine

—

Selles osas väidab hageja, et nimetuse „Gouda Holland” registreerimine toimus nimetuse „Noord-Hollandse Gouda g.U” varasemat registeerimist silmas pidades õiguspäraseid ja kohalikke tavasid rikkudes ning see tekitab segiajamise riski.

| 9. | Üheksas väide: proportsionaalsuse põhimõtte ja menetluspõhimõtete rikkumine ning diskretsiooniviga






  — | Viimaks heidab hageja ette, et kostja ei ole vaidlustatud määruses selgeks teinud, et nimetus „Gouda” on geneeriline. Hageja arvates oli selline selgitamine pärast Euroopa Kohtu praktikat ja komisjoni tava võimalik ning asjaolusid arvestades ka vajalik. Selgituse puudumine rikub proportsionaalsuse põhimõtet ja menetluspõhimõtteid ning kujutab endast diskretsiooniviga. |
| --- | --- | --- |

9.

Üheksas väide: proportsionaalsuse põhimõtte ja menetluspõhimõtete rikkumine ning diskretsiooniviga

—

Viimaks heidab hageja ette, et kostja ei ole vaidlustatud määruses selgeks teinud, et nimetus „Gouda” on geneeriline. Hageja arvates oli selline selgitamine pärast Euroopa Kohtu praktikat ja komisjoni tava võimalik ning asjaolusid arvestades ka vajalik. Selgituse puudumine rikub proportsionaalsuse põhimõtet ja menetluspõhimõtteid ning kujutab endast diskretsiooniviga.

---

(1)  Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (ELT L 93, lk 12).

(2)  Komisjoni 14. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1898/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 369, lk 1).

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/31

---

28. veebruaril 2011 esitatud hagi — Centre national de la recherche scientifique versus komisjon

(Kohtuasi T-125/11)

2011/C 145/51

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Centre national de la recherche scientifique (Pariis, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat N. Lenoir)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 17. detsembri 2010. aasta otsus osas, mis puudutab ühelt poolt lepingust PIEF tuleneva CNRS-ile kuluva võlanõude ühenduse vastu ja teiselt poolt lepingu AALOSTEM alusel tagasi nõutud ühenduse väidetava võlanõude CNRS-i vastu tasaarveldamist; |
| --- | --- |

—

tühistada 17. detsembri 2010. aasta otsus osas, mis puudutab ühelt poolt lepingust PIEF tuleneva CNRS-ile kuluva võlanõude ühenduse vastu ja teiselt poolt lepingu AALOSTEM alusel tagasi nõutud ühenduse väidetava võlanõude CNRS-i vastu tasaarveldamist;

| — | mõista kõik menetlusega seotud kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik menetlusega seotud kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet.

| 1. | Esimene väide, et on rikutud kaitseõigusi ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2321/2002 (1), kuivõrd komisjon ei palunud hagejal esitada oma märkusi kavandatava otsuse kohta realiseerida komisjoni väidetav võlanõue tasaarveldamise kaudu. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et on rikutud kaitseõigusi ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2321/2002 (1), kuivõrd komisjon ei palunud hagejal esitada oma märkusi kavandatava otsuse kohta realiseerida komisjoni väidetav võlanõue tasaarveldamise kaudu.

| 2. | Teine väide, et on rikutud põhjendamiskohustust, kuivõrd komisjon piirdus sellega, et viitas oma 16. märtsi 2009. aasta auditi aruande üldkaalutlustele ega selgitanud põhjusi, mille tõttu ta ei võtnud arvesse tõendavaid materjale, mille hageja enda deklareeritud kulude kõlblikkuse kohta esitas. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud põhjendamiskohustust, kuivõrd komisjon piirdus sellega, et viitas oma 16. märtsi 2009. aasta auditi aruande üldkaalutlustele ega selgitanud põhjusi, mille tõttu ta ei võtnud arvesse tõendavaid materjale, mille hageja enda deklareeritud kulude kõlblikkuse kohta esitas.

| 3. | Kolmas väide, et on tehtud ilmseid hindamisvigu, kuivõrd komisjon leidis, et CNRS-i teadurile T. ajavahemikul 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 makstud tasu ei kvalifitseerunud kõlblikuks kuluks vaatamata tõenditele, mille hageja esitas tööajatabelite ja nelja teadusartikli näol, mis viitasid asjaomasele lepingule. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on tehtud ilmseid hindamisvigu, kuivõrd komisjon leidis, et CNRS-i teadurile T. ajavahemikul 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 makstud tasu ei kvalifitseerunud kõlblikuks kuluks vaatamata tõenditele, mille hageja esitas tööajatabelite ja nelja teadusartikli näol, mis viitasid asjaomasele lepingule.

| 4. | Neljas väide, et on rikutud õigusnorme, kuivõrd komisjon eitas, et teaduri T. tööajatabelitel ajavahemiku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 kohta on tõendiväärtus, ning ei tunnistanud tingimustele vastavaks esiteks CNRS-i teadurile B. tema rasedus- ja sünnituspuhkus ajal tasu maksmist ja teiseks sotsiaalkulusid „provision pour perte d’emploi”, mille CNRS maksis oma koosseisuväliste teenistujate eest töötuskindlustusmaksetena. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et on rikutud õigusnorme, kuivõrd komisjon eitas, et teaduri T. tööajatabelitel ajavahemiku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 kohta on tõendiväärtus, ning ei tunnistanud tingimustele vastavaks esiteks CNRS-i teadurile B. tema rasedus- ja sünnituspuhkus ajal tasu maksmist ja teiseks sotsiaalkulusid „provision pour perte d’emploi”, mille CNRS maksis oma koosseisuväliste teenistujate eest töötuskindlustusmaksetena.

| 5. | Viies väide, et rikutud on õiguspärase ootuse põhimõtet, kuivõrd komisjon:






  — | vastupidiselt oma auditi aruandes ja ühel nõupidamisel märgitule eitas nelja teadusartikli tõendiväärtust; |
| --- | --- | --- |

5.

Viies väide, et rikutud on õiguspärase ootuse põhimõtet, kuivõrd komisjon:

—

vastupidiselt oma auditi aruandes ja ühel nõupidamisel märgitule eitas nelja teadusartikli tõendiväärtust;

| — | andis uue tõlgenduse kõlblikkukriteeriumitele seoses rasedus- ja sünnituspuhkusega; |
| --- | --- |

—

andis uue tõlgenduse kõlblikkukriteeriumitele seoses rasedus- ja sünnituspuhkusega;

| — | tegi otsuse teatavaks vaatamata vaidluse rahumeelse lahendamise menetluses antud kinnitustele. |
| --- | --- |

—

tegi otsuse teatavaks vaatamata vaidluse rahumeelse lahendamise menetluses antud kinnitustele.

| 6. | Kuues väide, et rikutud on finantsmääruse (2) artikli 73 lõiget 1, kuivõrd komisjoni võlanõue ei ole kindel. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et rikutud on finantsmääruse (2) artikli 73 lõiget 1, kuivõrd komisjoni võlanõue ei ole kindel.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2321/2002 eeskirjade kohta, mis käsitlevad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist Euroopa Ühenduse kuuenda raamprogrammi (2002–2006) rakendamises ja uurimistulemuste levitamist (EÜT L 355, lk 23; ELT eriväljaanne 13/31, lk 46).

(2)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, lk 1; ELT eriväljaanne 01/04, lk 74).

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/31

---

11. märtsil 2011 esitatud hagi — GS versus parlament ja nõukogu

(Kohtuasi T-149/11)

2011/C 145/52

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: GS Gesellschaft für Umwelt- und Energie-Serviceleistungen mbH (Eigeltingen, Saksamaa) (esindaja: Rechtsanwalt J. Schmidt)

Kostja: Euroopa Liidu Parlament ja Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | Tühistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1210/2010 euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta artikli 8 lõike 2 teine lause; |
| --- | --- |

—

Tühistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1210/2010 euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta artikli 8 lõike 2 teine lause;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja järgmised väited:

| 1. | Vaidlustatud eeskiri kujutab endast Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklite 15 ja 16 riivet






  — | Sellega seoses väidab hageja, et määruse (EL) nr 1210/2010 (1) artikli 8 lõige 2 riivab tema kutse- ja ettevõtlusvabadust, kuna tema käive on pärast vaidlustatud määruse jõustumist vähenenud. |
| --- | --- | --- |

1.

Vaidlustatud eeskiri kujutab endast Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklite 15 ja 16 riivet

—

Sellega seoses väidab hageja, et määruse (EL) nr 1210/2010 (1) artikli 8 lõige 2 riivab tema kutse- ja ettevõtlusvabadust, kuna tema käive on pärast vaidlustatud määruse jõustumist vähenenud.

| 2. | Vaidlustatud eeskiri kujutab endast Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 17 riivet






  — | Hageja väidab, et määruse nr 1210/2010 artikli 8 lõige 2 riivab ka tema õigust omandile, kuna see piirab tema alustatud majandustegevusega tegelemise õiguse kasutamist. |
| --- | --- | --- |

2.

Vaidlustatud eeskiri kujutab endast Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 17 riivet

—

Hageja väidab, et määruse nr 1210/2010 artikli 8 lõige 2 riivab ka tema õigust omandile, kuna see piirab tema alustatud majandustegevusega tegelemise õiguse kasutamist.

| — | Peale selle võimaldab vaidlustatud eeskiri hageja omandi vahetut riivet seetõttu, et talt võetakse ilma hüvitiseta ära tema omandis olevad euromündid. |
| --- | --- |

—

Peale selle võimaldab vaidlustatud eeskiri hageja omandi vahetut riivet seetõttu, et talt võetakse ilma hüvitiseta ära tema omandis olevad euromündid.

| 3. | Vaidlustatud eeskiri on seadusandja eesmärgi saavutamiseks ebasobiv ja ebaproportsionaalne






  — | Sellega seoses väidab hageja, et kutse- ja ettevõtlusvabadust ning õigust omandile võib piirata, kui piirangute eesmärk vastab üldisele huvile ning kui piirangud ei ole taotletava eesmärgiga ebaproportsionaalsed. Hageja on seisukohal, et vaidlustatud eeskiri on üleliigne, seadusandja eesmärgi saavutamiseks ebasobiv ning pealegi takistav. Seega on see ebaproportsionaalne ning ebasobiv, et õigustada hageja põhiõiguste riivamist. |
| --- | --- | --- |

3.

Vaidlustatud eeskiri on seadusandja eesmärgi saavutamiseks ebasobiv ja ebaproportsionaalne

—

Sellega seoses väidab hageja, et kutse- ja ettevõtlusvabadust ning õigust omandile võib piirata, kui piirangute eesmärk vastab üldisele huvile ning kui piirangud ei ole taotletava eesmärgiga ebaproportsionaalsed. Hageja on seisukohal, et vaidlustatud eeskiri on üleliigne, seadusandja eesmärgi saavutamiseks ebasobiv ning pealegi takistav. Seega on see ebaproportsionaalne ning ebasobiv, et õigustada hageja põhiõiguste riivamist.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1210/2010 euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta (ELT L 339, lk 1).

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/32

---

11. märtsil 2011 esitatud hagi — Telefónica de España ja Telefónica Móviles España versus komisjon

(Kohtuasi T-151/11)

2011/C 145/53

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hagejad: Telefónica de España, SA (Madrid, Hispaania), Telefónica Móviles España, SA (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid F. González Díaz ja F. Salerno)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada ELTL artikli 263 alusel Euroopa Komisjoni 20. juuli 2010. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artikli 263 alusel Euroopa Komisjoni 20. juuli 2010. aasta otsus;

| — | mõista kohtukulud igal juhul välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud igal juhul välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev hagi on esitatud komisjoni 20. juuli 2010. aasta otsuse peale riigiabi kava C 38/09 (ex NN 58/09) kohta, mida Hispaania kavatseb rakendada ettevõtja Corporación de Radio y Televisión Española suhtes (RTVE) (ELT L 1, lk 9), millega tunnistati ELTL artikli 106 lõike 2 alusel ühisturuga kokkusobivaks avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni Corporation de Radio y Televisión Española uus rahastamissüsteem, mis kehtestati 28. augusti 2009. aasta seadusega 8/2009.

Hagejad esitavad oma hagi toetuseks viis väidet.

| 1. | Esimene väide tugineb ELTL artikli 108 lõike 2 rikkumisele, kuivõrd komisjon ei ole algatanud selles sättes ette nähtud menetlust ja seda seoses sellega, et kogu käesoleva meetme rahastamine on eristatav. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide tugineb ELTL artikli 108 lõike 2 rikkumisele, kuivõrd komisjon ei ole algatanud selles sättes ette nähtud menetlust ja seda seoses sellega, et kogu käesoleva meetme rahastamine on eristatav.

| 2. | Teine väide tugineb ELTL artikli 108 rikkumisele, kuivõrd komisjon on tuvastanud kogu käesoleva meetme rahastamise eristatavuse ning on ekslikult määratlenud uue abina üksnes täiendava rahastamise. Sel moel toimides ei järgi komisjon kohtupraktikat ega ka komisjoni otsustuspraktikat. |
| --- | --- |

2.

Teine väide tugineb ELTL artikli 108 rikkumisele, kuivõrd komisjon on tuvastanud kogu käesoleva meetme rahastamise eristatavuse ning on ekslikult määratlenud uue abina üksnes täiendava rahastamise. Sel moel toimides ei järgi komisjon kohtupraktikat ega ka komisjoni otsustuspraktikat.

| 3. | Kolmas väide tugineb ELTL artikli 256 rikkumisele, kuivõrd otsuses ei ole selgitatud, kuidas komisjon jõudis järeldusele, et need kolm maksumeedet, mis kehtestati või mida muudeti seaduse 8/2009 artiklitega 4, 5 ja 6, on eristatavad RTVE praegusest rahastamissüsteemist. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide tugineb ELTL artikli 256 rikkumisele, kuivõrd otsuses ei ole selgitatud, kuidas komisjon jõudis järeldusele, et need kolm maksumeedet, mis kehtestati või mida muudeti seaduse 8/2009 artiklitega 4, 5 ja 6, on eristatavad RTVE praegusest rahastamissüsteemist.

| 4. | Õigusnormi rikkumine seeläbi, et komisjon eraldas rahastamisallika meetmest, kuivõrd rahastamisallikate vastuolu ühenduse õigusega peab tingimata kaasa tooma meetme enda kokkusobimatuse riigiabieeskirjadega. Selles osas väidavad hagejad, et vaidlustatud otsusega tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks sellise rahastamisega seonduv abi, mida komisjon ise on ühe teise menetluse raames pidanud liidu õigusega vastuolus olevaks. |
| --- | --- |

4.

Õigusnormi rikkumine seeläbi, et komisjon eraldas rahastamisallika meetmest, kuivõrd rahastamisallikate vastuolu ühenduse õigusega peab tingimata kaasa tooma meetme enda kokkusobimatuse riigiabieeskirjadega. Selles osas väidavad hagejad, et vaidlustatud otsusega tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks sellise rahastamisega seonduv abi, mida komisjon ise on ühe teise menetluse raames pidanud liidu õigusega vastuolus olevaks.

| 5. | ELTL artikli 106 lõike 2 ja/või ELTL artikli 256 rikkumine, sest ei ole nõuetekohaselt põhjendatud ülemäärase hüvitamise puudumist ja meetme mõju konkurentsile siseturul. Täpsemalt ei ole otsuses esiteks arvestatud sellega, et Corporación RTVE tegelikud kulud on tulevikus väiksemad minevikus tekkinud kuludest, ning teiseks tunnistatakse sellega ühisturuga kokkusobivaks meede, mis tagab kaitse „reklaamituru tulude varieerumise eest” vaatamata sellele, et ei esine äririski. |
| --- | --- |

5.

ELTL artikli 106 lõike 2 ja/või ELTL artikli 256 rikkumine, sest ei ole nõuetekohaselt põhjendatud ülemäärase hüvitamise puudumist ja meetme mõju konkurentsile siseturul. Täpsemalt ei ole otsuses esiteks arvestatud sellega, et Corporación RTVE tegelikud kulud on tulevikus väiksemad minevikus tekkinud kuludest, ning teiseks tunnistatakse sellega ühisturuga kokkusobivaks meede, mis tagab kaitse „reklaamituru tulude varieerumise eest” vaatamata sellele, et ei esine äririski.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/33

---

10. märtsil 2011 esitatud hagi — Marszałkowski versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Mar-Ko Fleischwaren (WALICHNOWY MARKO)

(Kohtuasi T-159/11)

2011/C 145/54

Hagiavalduse keel: poola

Pooled

Hageja: Marek Marszałkowski (Sokolniki, Poola) (esindaja: advokaat (radca prawny) C. Sadkowski)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Mar-Ko Fleischwaren GmbH & Co. KG (Blankenheim, Saksamaa)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 11. jaanuari 2011. aasta otsus (asi nr R 760/2010-4), millega keelduti registreerimast ühenduse kaubamärki „Marko Walichnowy” klassi 29 kuuluvate järgmiste kaupade jaoks: liha, liha- ja linnulihatooted, sealhulgas pasteedid, rups, kapsas vorstiga, konservliha ning liha- ja köögiviljatooted, sealhulgas hapukapsas, linnuliha (sh pakendatud), lihapallid köögiviljakastmes; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 11. jaanuari 2011. aasta otsus (asi nr R 760/2010-4), millega keelduti registreerimast ühenduse kaubamärki „Marko Walichnowy” klassi 29 kuuluvate järgmiste kaupade jaoks: liha, liha- ja linnulihatooted, sealhulgas pasteedid, rups, kapsas vorstiga, konservliha ning liha- ja köögiviljatooted, sealhulgas hapukapsas, linnuliha (sh pakendatud), lihapallid köögiviljakastmes;

| — | teise võimalusena muuta vaidlustatud otsust nii, et sellega lubataks registreerida ühenduse kaubamärk „Marko Walichnowy” klassi 29 kuuluvate eespool nimetatud kaupade jaoks; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena muuta vaidlustatud otsust nii, et sellega lubataks registreerida ühenduse kaubamärk „Marko Walichnowy” klassi 29 kuuluvate eespool nimetatud kaupade jaoks;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt, kohustades teda muu hulgas hüvitama hageja kohtus esindamisega seotud kulud. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt, kohustades teda muu hulgas hüvitama hageja kohtus esindamisega seotud kulud.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnalist osa „Marko Walichnowy” sisaldav kujutismärk klassi 29 kuuluvate kaupade jaoks – taotlus nr 007161541

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Mar-Ko Fleischwaren GmbH & Co. KG

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: ühenduse kaubamärk „Mar-Ko” klassi 29 kuuluvate teatud kaupade jaoks

Vastulausete osakonna otsus: lükata vastulause tagasi

Apellatsioonikoja otsus: tühistada vastulausete osakonna otsus ja lükata registreerimistaotlus tagasi järgmiste klassi 29 kuuluvate kaupade osas: liha, liha- ja linnulihatooted, sealhulgas pasteedid, rups, kapsas vorstiga, konservliha ning liha- ja köögiviljatooted, sealhulgas hapukapsas, linnuliha (sh pakendatud), lihapallid köögiviljakastmes

Väited: rikutud on määruse nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b, kuna apellatsioonikoda leidis, et kaubamärgid on sarnased ja esineb segiajamise tõenäosus.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta, ELT L 78, lk 1.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/33

---

17. märtsil 2011 esitatud hagi — Häfele versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Infront)

(Kohtuasi T-166/11)

2011/C 145/55

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Häfele GmbH & Co. KG (Nagold, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Eck ja J. Dönch)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 17. jaanuari 2011. aasta otsus asjas R 1711/2010-1; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 17. jaanuari 2011. aasta otsus asjas R 1711/2010-1;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „Infront” kaupadele klassides 6 ja 20.

Kontrollija otsus: jätta taotlus rahuldamata.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 7 lõike 1 punktide b, c ja d rikkumine, kuna asjaomane ühenduse kaubamärk on eristusvõimeline ning pole kirjeldav.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/34

---

15. märtsil 2011 esitatud hagi — Centre national de la recherche scientifique versus komisjon

(Kohtuasi T-167/11)

2011/C 145/56

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Centre national de la recherche scientifique (Pariis, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat N. Lenoir)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | kohustada komisjoni tagastama väidetav võlga summas 20 989,82 eurot, mille komisjon nõudis lepingu alusel sisse oma 26. oktoobri 2010. aasta võlateates nr 2010-1232 ja mis oli aluseks 17. detsembri 2010. aasta hüvitamisaktile (viide BUDG/C3 D(2010) B.2 — 1232), millele lisanduvad seadusjärgses määras intressid vastavalt lepingule kohalduvale Belgia õigusele; |
| --- | --- |

—

kohustada komisjoni tagastama väidetav võlga summas 20 989,82 eurot, mille komisjon nõudis lepingu alusel sisse oma 26. oktoobri 2010. aasta võlateates nr 2010-1232 ja mis oli aluseks 17. detsembri 2010. aasta hüvitamisaktile (viide BUDG/C3 D(2010) B.2 — 1232), millele lisanduvad seadusjärgses määras intressid vastavalt lepingule kohalduvale Belgia õigusele;

| — | mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide käsitleb teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kuuendasse raamprogrammi (2002–2006) kuuluvat projekti „ALLOSTEM” puudutava lepingu LSHB-CT-2004-503319 (edaspidi „ALLOSTEM leping”) üldsätete artikli II.19 lõike 1 rikkumist, sest komisjon piiras või koguni võttis ära hageja võimaluse esitada tõendit lepingu nõuetekohasest täitmisest seoses personalikulude abikõlblikkusega, jättes arvestamata abikõlblike kulude määratlemise kriteeriumid. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide käsitleb teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kuuendasse raamprogrammi (2002–2006) kuuluvat projekti „ALLOSTEM” puudutava lepingu LSHB-CT-2004-503319 (edaspidi „ALLOSTEM leping”) üldsätete artikli II.19 lõike 1 rikkumist, sest komisjon piiras või koguni võttis ära hageja võimaluse esitada tõendit lepingu nõuetekohasest täitmisest seoses personalikulude abikõlblikkusega, jättes arvestamata abikõlblike kulude määratlemise kriteeriumid.

| 2. | Teine väide käsitleb ALLOSTEM lepingu üldsätete artiklitest II.19 ja II.20 tulenevate lepinguliste kohustuste rikkumist, kuna komisjon luges abikõlbmatuks kulud, mis olid seotud tähtajalise töölepinguga tööle võetud bioloogi „töötukindlustuse” ja rasedus- ja sünnituspuhkusega. |
| --- | --- |

2.

Teine väide käsitleb ALLOSTEM lepingu üldsätete artiklitest II.19 ja II.20 tulenevate lepinguliste kohustuste rikkumist, kuna komisjon luges abikõlbmatuks kulud, mis olid seotud tähtajalise töölepinguga tööle võetud bioloogi „töötukindlustuse” ja rasedus- ja sünnituspuhkusega.

| 3. | Kolmas väide käsitleb ALLOSTEM lepingu artikli 12 rikkumist, mille kohaselt tuleb Belgia õiguse alusel hinnata selle lepingu alusel maksmisele tuleva mis tahes võla kindlat laadi. Hageja väidab:






  — | et komisjon tugines üksnes liidu õigusele, mitte aga Belgia õigusele, et hinnata, kas võlg oli kindel või mitte, ja |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide käsitleb ALLOSTEM lepingu artikli 12 rikkumist, mille kohaselt tuleb Belgia õiguse alusel hinnata selle lepingu alusel maksmisele tuleva mis tahes võla kindlat laadi. Hageja väidab:

—

et komisjon tugines üksnes liidu õigusele, mitte aga Belgia õigusele, et hinnata, kas võlg oli kindel või mitte, ja

| — | et võlga oli tõsiselt vaidlustatud, mis võttis sellelt mis tahes kindla laadi. |
| --- | --- |

—

et võlga oli tõsiselt vaidlustatud, mis võttis sellelt mis tahes kindla laadi.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/34

---

17. märtsil 2011 esitatud hagi — Rivella International versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Baskaya di Baskaya & C. (BASKAYA)

(Kohtuasi T-170/11)

2011/C 145/57

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Rivella International AG (Rothrist, Sveits) (esindajad: advokaadid C. Spintig, U. Sander ja H. Förster)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Baskaya di Baskaya & C. s.a.s. (Grosseto, Itaalia)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoha 10. jaanuari 2011. aasta otsus asjas R 534/2010-4; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoha 10. jaanuari 2011. aasta otsus asjas R 534/2010-4;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Baskaya di Baskaya & C. s.a.s.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnalist elementi „BASKAYA” sisaldav kujutismärk kaupadele klassides 29, 30 ja 32.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: sõnalist elementi „Passaia” sisaldav rahvusvaheline kujutismärgi registreering kaupadele klassis 32.

Kontrollija otsus: jätta taotlus rahuldamata.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 42 lõigete 2 ja 3 rikkumine, kuna apellatsioonikoda ei kohaldanud Saksmaa ja Šveitsi 13. aprilli 1892. aasta kokkulepet patentide, disainilahenduste ja kaubamärkide vastastikkuse kaitse kohta ja rikkus seega õigusnormi, kuna ta ei võtnud arvesse hageja esitatud tõendeid kaubamärgi kasutamise kohta.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/35

---

21. märtsil 2011 esitatud hagi — Hopf versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Clampflex)

(Kohtuasi T-171/11)

2011/C 145/58

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Hans-Jürgen Hopf (Zirndorf, Saksamaa) (esindaja: advokaat V. Mensing)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 19. jaanuari 2011. aasta otsus asjas R 1514/2010-4; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 19. jaanuari 2011. aasta otsus asjas R 1514/2010-4;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Sõnamärk „Clampflex” kaupadele klassides 5, 9, 10, 17 ja 20.

Kontrollija otsus: jätta taotlus osaliselt rahuldamata.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine, kuna asjaomane ühenduse kaubamärk on eristusvõimeline ning pole kirjeldav.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/35

---

22. märtsil 2011 esitatud hagi — Hesse versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Porsche (Carrera)

(Kohtuasi T-173/11)

2011/C 145/59

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Kurt Hesse (Nürnberg, Saksamaa) (esindaja: advokaat M. Krogmann)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG (Stuttgart, Saksamaa)

Nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 11. jaanuari 2011. aasta otsus asjas R 306/2010-4 ning lükata tagasi ühenduse kaubamärgi 16. veebruari 2007. aasta registreerimise taotlusele nr 5 723 432 esitatud vastulause; |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 11. jaanuari 2011. aasta otsus asjas R 306/2010-4 ning lükata tagasi ühenduse kaubamärgi 16. veebruari 2007. aasta registreerimise taotlusele nr 5 723 432 esitatud vastulause;

| — | teise võimalusena:






  a) | tühistada vaidlustatud otsus osas, milles leitakse, et tegemist on kaupade sarnasuse või vastulause aluseks olevate kaupade kaubamärgi eristusvõime või maine ärakasutamisega registreerimist taotleva kaubamärgi või sellega seotud teenuste poolt, mida on kujutatud samamoodi nii mehaanilistes mootorsõidukites sees- kui ka väljaspool kasutatavatena ja mis pärinevad erinevatelt turgudelt; |
| --- | --- | --- |

—

teise võimalusena:

a)

tühistada vaidlustatud otsus osas, milles leitakse, et tegemist on kaupade sarnasuse või vastulause aluseks olevate kaupade kaubamärgi eristusvõime või maine ärakasutamisega registreerimist taotleva kaubamärgi või sellega seotud teenuste poolt, mida on kujutatud samamoodi nii mehaanilistes mootorsõidukites sees- kui ka väljaspool kasutatavatena ja mis pärinevad erinevatelt turgudelt;

| b) | tühistada vaidlustatud otsus osas, milles leitakse, et tegemist on kaupade sarnasuse või vastulause aluseks olevate kaupade kaubamärgi eristusvõime või maine ärakasutamisega registreerimist taotleva kaubamärgi või sellega seotud teenuste poolt, millel puudub nende olemusest (elektroonilised seadmed vs. mehaanilised mootorsõidukid), otstarbest (meelelahutus, muusika kuulamine, liiklusuudised) või kasutusviisist tulenevalt asjakohane seos nende kaupadega ja neid ei ole võimalik käsitada ka üksteist täiendavatena (kaubad, mis on omavahel tihedalt seotud selliselt, et üks on teise kasutamiseks möödapääsmatult vajalik või oluline) ning mida kasutatakse üksteisest täiesti sõltumatult; |
| --- | --- |

b)

tühistada vaidlustatud otsus osas, milles leitakse, et tegemist on kaupade sarnasuse või vastulause aluseks olevate kaupade kaubamärgi eristusvõime või maine ärakasutamisega registreerimist taotleva kaubamärgi või sellega seotud teenuste poolt, millel puudub nende olemusest (elektroonilised seadmed vs. mehaanilised mootorsõidukid), otstarbest (meelelahutus, muusika kuulamine, liiklusuudised) või kasutusviisist tulenevalt asjakohane seos nende kaupadega ja neid ei ole võimalik käsitada ka üksteist täiendavatena (kaubad, mis on omavahel tihedalt seotud selliselt, et üks on teise kasutamiseks möödapääsmatult vajalik või oluline) ning mida kasutatakse üksteisest täiesti sõltumatult;

| c) | tühistada vaidlustatud otsus osas, milles leitakse, et tegemist on kaupade sarnasuse või kaubamärgi eristusvõime või maine ärakasutamisega seoses klassi 9 kuuluvate elektriliste või elektrooniliste seadmete ja aparaatidega ning nendest kokku pandud seadmetega (näiteks navigatsiooniseadmed) või nendega seotud teenustega, mida saab eelkõige kasutada ühtemoodi iga aastakäigu ja igasuguse päritoluga mootorsõidukite remondiks ja mis pärinevad erinevatelt turgudelt; |
| --- | --- |

c)

tühistada vaidlustatud otsus osas, milles leitakse, et tegemist on kaupade sarnasuse või kaubamärgi eristusvõime või maine ärakasutamisega seoses klassi 9 kuuluvate elektriliste või elektrooniliste seadmete ja aparaatidega ning nendest kokku pandud seadmetega (näiteks navigatsiooniseadmed) või nendega seotud teenustega, mida saab eelkõige kasutada ühtemoodi iga aastakäigu ja igasuguse päritoluga mootorsõidukite remondiks ja mis pärinevad erinevatelt turgudelt;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „Carrera” kaupadele klassis 9.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: siseriiklik ja ühenduse sõnamärk „CARRERA” kaupadele klassis 12.

Vastulausete osakonna otsus: lükata vastulause tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: kaebus rahuldati ning registreerimistaotlus jäeti rahuldamata.

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b ja artikli 8 lõike 5 rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide puhul ei esine segiajamise tõenäosust ning tegemist ei ole vastulause aluseks olevate kaubamärkide eristusvõime ärakasutamisega.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT 2009, L 78, lk 1).

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/36

---

25. märtsil 2011 esitatud hagi — PASP jt versus nõukogu

(Kohtuasi T-177/11)

2011/C 145/60

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Port autonome de San Pedro (PASP) (San Pedro, Côte d’Ivoire), Port autonome d’Abidjan (Abidjan, Côte d’Ivoire), Société de gestion du patrimoine du secteur de l’électricité (Sogepe) (Abidjan) (esindaja: advokaat M. Ceccaldi)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada nõukogu 14. jaanuari 2011. aasta otsus 2011/18/ÜVJP ja määrus (EL) 25/2011, millega kehtestatakse teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed, ning eriti osas, mis puudutab hagejaid äriühinguid, st PORT AUTONOME DE SAN PEDRO, PORT AUTONOME D’ABIDJAN, société de gestion du patrimoine du secteur de l’électricité dénommée SOGEPE; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 14. jaanuari 2011. aasta otsus 2011/18/ÜVJP ja määrus (EL) 25/2011, millega kehtestatakse teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed, ning eriti osas, mis puudutab hagejaid äriühinguid, st PORT AUTONOME DE SAN PEDRO, PORT AUTONOME D’ABIDJAN, société de gestion du patrimoine du secteur de l’électricité dénommée SOGEPE;

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hageja väited ja peamised argumendid on samad või sarnased kohtuasjas T-142/11: SIR vs. nõukogu esitatutele.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/36

---

18. märtsil 2011 esitatud hagi — Voss of Norway versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Nordic Spirit (kolmemõõtmeline pudel)

(Kohtuasi T-178/11)

2011/C 145/61

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Voss of Norway ASA (Oslo, Norra) (esindaja: F. Jabobacci ja B. La Tella)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Nordic Spirit AB (pubI) (Stockholm, Rootsi)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 12. jaanuari 2011. aasta (asi R 785/2010-1) otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 12. jaanuari 2011. aasta (asi R 785/2010-1) otsus;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Kehtetuks tunnistamise taotluse esemeks olev registreeritud ühenduse kaubamärk: Kolmedimensiooniline kaubamärk, mis kujutab „pudelit”, kaupadele klassides 32 ja 33 – ühenduse kaubamärk nr 3156163

Ühenduse kaubamärgi omanik: hageja

Ühenduse kaubamärgi kehtetuks tunnistamist taotlev pool: teine menetluspool apellatsioonikojas

Kehtetuks tunnistamise taotluse põhjendus: Ühenduse kaubamärgi kehtetuks tunnistamist taotlev pool tugineb oma nõude toetuseks absoluutsele keeldumispõhjusele nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 52 lõike 1 punktile 1 koostoimes artikliga 7 ning sellele, et kaubamärgi omanik käitus nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 52 lõike 1 punktile b vastavalt avaldust esitades pahauskselt.

Tühistamisosakonna otsus: jätta kaebus rahuldamata

Apellatsioonikoja otsus: tunnistada kehtetuks registreeritud ühenduse kaubamärk

Väited: Apellatsioonikoda rikkus nõukogu määruse nr 207/2009 artiklite 75 ja 99 ning artikli 7 lõike 1 punkti b ning komisjoni määruse nr 2868/95 eeskirja 37 punkti b alapunkti iv sellega, et: (i) tugines oma põhjenduses uuele nõudele, et tõendada kolmedimensioonilise kaubamärgi kehtivust, mille suhtes hagejal ei olnud võimalus märkusi esitada; (ii) pööras tõendamiskoormise ümber, rikkudes sellega õiglase kohtumõistmise põhimõtet (iii) kohaldas ja tõlgendas valesti kaubamärgimääruse artikli 7 lõike 1 punkti b ning (iv) ekslikule järeldusele jõudmiseks moonutas tõsiselt asjaolusid.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/37

---

28. märtsil 2011 esitatud hagi — MIP Metro versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Jacinto (My Little Bear)

(Kohtuasi T-183/11)

2011/C 145/62

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: MIP Metro Group Intellectual Property GmbH & Co. KG (Düsseldorf, Saksamaa) (esindajad: J. C. Plate ja R. Kaase)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Maneul Jacinto, Lda (S. Paio de Oleiros, Portugal)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | peatada menetlus seniks, kui Portugali Kaubamärgi Ameti teeb lõpliku otsuse hageja poolt 23. märtsil 2011 esitatud taotluse kohta tunnistada kehtetuks varasem Portugali kaubamärk nr 384674; |
| --- | --- |

—

peatada menetlus seniks, kui Portugali Kaubamärgi Ameti teeb lõpliku otsuse hageja poolt 23. märtsil 2011 esitatud taotluse kohta tunnistada kehtetuks varasem Portugali kaubamärk nr 384674;

| — | juhul, kui menetluse peatamise taotlust ei rahuldata, jätkata menetlust ja; |
| --- | --- |

—

juhul, kui menetluse peatamise taotlust ei rahuldata, jätkata menetlust ja;

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 20. jaanuari 2011. aasta otsus asjas R 494/2010-1; ning |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 20. jaanuari 2011. aasta otsus asjas R 494/2010-1; ning

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt, sealhulgas apellatsioonimenetluse kulud. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt, sealhulgas apellatsioonimenetluse kulud.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Hageja

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Pruuni, musta, valget ja punast värvi kujutismärk „My Little Bear” kaupadele klassides 12, 18, 20, 24, 25 ja 28 – Ühenduse kaubamärgi taotlus nr W00962622

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Teine menetluspool apellatsioonikoja menetluses

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Portugali registreeritud kaubamärk nr 384674 kujutismärgile „Little Bear” kaupadele klassis 18

Vastulausete osakonna otsus: Lükata avaldus kõigi vaidlustatud kaupade osas tagasi

Apellatsioonikoja otsus: Jätta apellatsioonikaebus läbi vaatamata

Väited: Kuna Apellatsioonikoda eeldas valesti, et taotletava kaubamärgi ja vastulause aluseks oleva kaubamärgi vahel esineb segiajamise tõenäosus, tulenevalt asjaolust, et sõnalised elemendid on märkidel tervikuna domineerivad, siis rikkus ta sellega nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/37

---

26. märtsil 2011 esitatud hagi — Schönberger versus parlament

(Kohtuasi T-186/11)

2011/C 145/63

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Peter Schönberger (Luxembourg, Luksemburg) (esindaja: advokaat O. Mader)

Kostja: Euroopa Parlament

Nõuded

Hageja palub:

| — | tühistada 25. jaanuari 2011. aasta kirjaga hagejale teada antud kostja otsus, millega lõpetati hageja kaebuse nr 1188/2010 menetlemine, ilma et selle sisu oleks kontrollinud petitsioonikomisjon; |
| --- | --- |

—

tühistada 25. jaanuari 2011. aasta kirjaga hagejale teada antud kostja otsus, millega lõpetati hageja kaebuse nr 1188/2010 menetlemine, ilma et selle sisu oleks kontrollinud petitsioonikomisjon;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja järgmised väited.

| 1. | Vaidlustatud otsust tehes on rikutud hageja põhiõigust kaebuse esitamisele, kuna parlamendi petitsioonikomisjon keeldus hoolimata hageja kaebuse vastuvõetavusest selles kirjeldatud probleemiga tegelemast, mistõttu ei realiseerunud hageja õigus tema kaebuse sisulisele läbivaatamisele. |
| --- | --- |

1.

Vaidlustatud otsust tehes on rikutud hageja põhiõigust kaebuse esitamisele, kuna parlamendi petitsioonikomisjon keeldus hoolimata hageja kaebuse vastuvõetavusest selles kirjeldatud probleemiga tegelemast, mistõttu ei realiseerunud hageja õigus tema kaebuse sisulisele läbivaatamisele.

| 2. | Parlament rikkus hageja õigust põhjendusele, kuna vaidlustatud otsus ei sisalda mingit viidet põhjustele, miks petitsioonikomisjon tema kaebust ei arutanud. |
| --- | --- |

2.

Parlament rikkus hageja õigust põhjendusele, kuna vaidlustatud otsus ei sisalda mingit viidet põhjustele, miks petitsioonikomisjon tema kaebust ei arutanud.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/38

---

1. aprillil 2011 esitatud hagi — Chiboub versus nõukogu

(Kohtuasi T-188/11)

2011/C 145/64

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah Chiboub (Abu Dabi, Araabia Ühendemiraadid) (esindaja: advokaat G. Perrot)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta otsus 2011/72/ÜVJP osas, milles see kahjustab M. CHIBOUB-i huve; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta otsus 2011/72/ÜVJP osas, milles see kahjustab M. CHIBOUB-i huve;

| — | tühistada nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta otsuse 2011/72/ÜJVP alusel tehtud 4. veebruari 2011. aasta rakendusotsus 2011/79/ÜVJP osas, milles see kahjustab M. CHIBOUB-i huve; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta otsuse 2011/72/ÜJVP alusel tehtud 4. veebruari 2011. aasta rakendusotsus 2011/79/ÜVJP osas, milles see kahjustab M. CHIBOUB-i huve;

| — | tühistada nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta otsuse 2011/72/ÜVJP alusel antud 4. veebruari 2011. aasta määrus (EÜ) nr 101/2011 osas, milles see kahjustab M. CHIBOUB-i huve; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta otsuse 2011/72/ÜVJP alusel antud 4. veebruari 2011. aasta määrus (EÜ) nr 101/2011 osas, milles see kahjustab M. CHIBOUB-i huve;

| — | sellest tulenevalt mõista kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

sellest tulenevalt mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjendamiseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on põhiõigusi ja eelkõige kaitseõigusi, kuna otsus 2011/72/ÜJVP määrab karistusi ja põhjustab hagejale olulist kahju, ilma et ta oleks eelnevalt ära kuulatud ja isegi ilma, et ta oleks saanud hiljem tõhusalt oma seisukoha teatavaks teha. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on põhiõigusi ja eelkõige kaitseõigusi, kuna otsus 2011/72/ÜJVP määrab karistusi ja põhjustab hagejale olulist kahju, ilma et ta oleks eelnevalt ära kuulatud ja isegi ilma, et ta oleks saanud hiljem tõhusalt oma seisukoha teatavaks teha.

| 2. | Teine väide, et rikutud on põhjendamiskohustust, õigust tõhusale kohtulikule kaitsele ja süütuse presumptsiooni, kuna hageja lisati vaidlusalusesse nimekirja ilma eelneva ärakuulamiseta ja ilma, et oleks ära toodud faktilised ja õiguslikud põhjused, mis seda lisamist õigustasid. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on põhjendamiskohustust, õigust tõhusale kohtulikule kaitsele ja süütuse presumptsiooni, kuna hageja lisati vaidlusalusesse nimekirja ilma eelneva ärakuulamiseta ja ilma, et oleks ära toodud faktilised ja õiguslikud põhjused, mis seda lisamist õigustasid.

| 3. | Kolmas väide, et tehtud on ilmne hindamisviga, kuna hagejat ei saa süüdistada rahaliste vahendite seadusvastases omistamises rahapesu eesmärgil, sest need rahalised vahendid on pärit FIFA-lt, kes maksis hagejale ajavahemikus 2006–2010 erinevate lepingute alusel tasu. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et tehtud on ilmne hindamisviga, kuna hagejat ei saa süüdistada rahaliste vahendite seadusvastases omistamises rahapesu eesmärgil, sest need rahalised vahendid on pärit FIFA-lt, kes maksis hagejale ajavahemikus 2006–2010 erinevate lepingute alusel tasu.

---