# Uradni list C 99/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.099.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 99 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5431. marec 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.099.slv

Uradni list

Evropske unije

C 99

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5431. marec 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropska centralna banka |
| 2011/C 099/01 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 16. februarja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenova) ter o predlogu direktive o spremembi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninskih shemah za vlagatelje (CON/2011/12) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska centralna banka

2011/C 099/01

Mnenje Evropske centralne banke z dne 16. februarja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenova) ter o predlogu direktive o spremembi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninskih shemah za vlagatelje (CON/2011/12)

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 099/02 | Menjalni tečaji eura | 8 |
| 2011/C 099/03 | Sporočilo Komisije – Smernice v zvezi z neobvezno uporabo člena 10c Direktive 2003/87/ES | 9 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 099/02

Menjalni tečaji eura

8

2011/C 099/03

Sporočilo Komisije – Smernice v zvezi z neobvezno uporabo člena 10c Direktive 2003/87/ES

9

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 099/04 | Razpis za zbiranje vlog za dodelitev raziskovalnih štipendij v okviru delovnega programa skupnega evropskega metrološkega raziskovalnega programa (EMRP) | 29 |
| 2011/C 099/05 | Poseben razpis za zbiranje predlogov – EAC/16/11 – Univerzitetna listina Erasmus 2012 | 30 |
| | Evropska agencija za varnost hrane |
| 2011/C 099/06 | Razpis za prijavo interesa za znanstvene strokovnjake za morebitno članstvo v znanstvenih svetih in znanstvenem odboru Evropske agencije za varnost hrane (Parma, Italija) | 31 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 099/07 | Obvestilo v zvezi z veljavnimi protidampinškimi ukrepi glede uvoza v Unijo jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, razširjenimi na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne: sprememba naslova družbe, izvzete iz razširjenih ukrepov | 38 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2011/C 099/04

Razpis za zbiranje vlog za dodelitev raziskovalnih štipendij v okviru delovnega programa skupnega evropskega metrološkega raziskovalnega programa (EMRP)

29

2011/C 099/05

Poseben razpis za zbiranje predlogov – EAC/16/11 – Univerzitetna listina Erasmus 2012

30

Evropska agencija za varnost hrane

2011/C 099/06

Razpis za prijavo interesa za znanstvene strokovnjake za morebitno članstvo v znanstvenih svetih in znanstvenem odboru Evropske agencije za varnost hrane (Parma, Italija)

31

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2011/C 099/07

Obvestilo v zvezi z veljavnimi protidampinškimi ukrepi glede uvoza v Unijo jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, razširjenimi na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne: sprememba naslova družbe, izvzete iz razširjenih ukrepov

38

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska centralna banka

| 31.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/1

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 16. februarja 2011

o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenova) ter o predlogu direktive o spremembi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninskih shemah za vlagatelje

(CON/2011/12)

2011/C 99/01

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 22. septembra 2010 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenova) (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana prenovljena direktiva). ECB je dne 30. septembra 2010 prejela zahtevo Sveta za mnenje o predlogu direktive o spremembi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninskih shemah za vlagatelje (2) (v nadaljnjem besedilu: predlagana sprememba direktive).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana prenovljena direktiva in predlagana sprememba direktive vsebujeta določbe, ki vplivajo na prispevek Evropskega sistema centralnih bank k nemotenemu vodenju politik glede stabilnosti finančnega sistema, kakor je navedeno v členu 127(5) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

| 1. | ECB pozdravlja cilj predlagane prenovljene direktive, da se zagotovi celovit, bolj usklajen okvir za sisteme zajamčenih vlog. ECB ceni, da bodo v predlagani prenovljeni direktivi upoštevana številna priporočila, dana v: (a) Mnenju ECB CON/2008/70 (3) o predhodnem predlogu sprememb Direktive 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (4); in (b) prispevku Eurosistema k javnemu posvetovanju Evropske komisije o pregledu Direktive 94/19/ES (5). ECB ceni, da so v predlagani prenovljeni direktivi upoštevana njena priporočila, da se: (a) dodatno uskladijo merila upravičenosti in stopnje kritja za jamstva za vloge (6); (b) okrepijo zahteve za kreditne institucije glede informiranja o obsegu zaščite vlog, ki ga dajejo zadevni sistemi zajamčenih vlog (7); in (c) uvede ureditev delnega predhodnega financiranja za vse sisteme zajamčenih vlog (8). ECB meni, da so ti elementi regulativnega okvira za sisteme zajamčenih vlog ključni z vidika finančne stabilnosti. |
| --- | --- |

1.

ECB pozdravlja cilj predlagane prenovljene direktive, da se zagotovi celovit, bolj usklajen okvir za sisteme zajamčenih vlog. ECB ceni, da bodo v predlagani prenovljeni direktivi upoštevana številna priporočila, dana v: (a) Mnenju ECB CON/2008/70 (3) o predhodnem predlogu sprememb Direktive 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (4); in (b) prispevku Eurosistema k javnemu posvetovanju Evropske komisije o pregledu Direktive 94/19/ES (5). ECB ceni, da so v predlagani prenovljeni direktivi upoštevana njena priporočila, da se: (a) dodatno uskladijo merila upravičenosti in stopnje kritja za jamstva za vloge (6); (b) okrepijo zahteve za kreditne institucije glede informiranja o obsegu zaščite vlog, ki ga dajejo zadevni sistemi zajamčenih vlog (7); in (c) uvede ureditev delnega predhodnega financiranja za vse sisteme zajamčenih vlog (8). ECB meni, da so ti elementi regulativnega okvira za sisteme zajamčenih vlog ključni z vidika finančne stabilnosti.

| 2. | ECB tudi izpostavlja, da poročilo Evropske komisije, ki je priloženo predlagani prenovljeni direktivi (9), preučuje možnosti oblikovanja dodatnih ureditev na ravni Unije za usklajevanje jamstev za vloge po tem, ko se doseže določena ciljna raven njihovih sredstev. Hkrati nedavno sporočilo Komisije o okviru EU za obvladovanje krize v finančnem sektorju (10) navaja, da bi se lahko preučile sinergije med sistemi zajamčenih vlog in novo ustanovljenimi reševalnimi skladi za finančne institucije. Eurosistem ima na tem področju močan interes, ki izhaja iz njegove vloge v zvezi s finančno stabilnostjo, in bo spremljal potek teh dejavnosti v sodelovanju s Komisijo. |
| --- | --- |

2.

ECB tudi izpostavlja, da poročilo Evropske komisije, ki je priloženo predlagani prenovljeni direktivi (9), preučuje možnosti oblikovanja dodatnih ureditev na ravni Unije za usklajevanje jamstev za vloge po tem, ko se doseže določena ciljna raven njihovih sredstev. Hkrati nedavno sporočilo Komisije o okviru EU za obvladovanje krize v finančnem sektorju (10) navaja, da bi se lahko preučile sinergije med sistemi zajamčenih vlog in novo ustanovljenimi reševalnimi skladi za finančne institucije. Eurosistem ima na tem področju močan interes, ki izhaja iz njegove vloge v zvezi s finančno stabilnostjo, in bo spremljal potek teh dejavnosti v sodelovanju s Komisijo.

| 3. | ECB priznava, da bo predlagana sprememba direktive, ki uvaja posodobitev Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (11), povečala usklajenost odškodninskih shem za vlagatelje v Uniji. ECB ne daje podrobnih pripomb na ta normativni akt, meni pa, da je pomembno, da bo regulativni okvir Unije še naprej temeljil na predpostavki o različnih profilih tveganja za imetnike vlog in vlagatelje pri investicijskih poslih. |
| --- | --- |

3.

ECB priznava, da bo predlagana sprememba direktive, ki uvaja posodobitev Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (11), povečala usklajenost odškodninskih shem za vlagatelje v Uniji. ECB ne daje podrobnih pripomb na ta normativni akt, meni pa, da je pomembno, da bo regulativni okvir Unije še naprej temeljil na predpostavki o različnih profilih tveganja za imetnike vlog in vlagatelje pri investicijskih poslih.

Posamezne pripombe glede sistemov zajamčenih vlog

Obseg kritja

| 4. | Predlagana prenovljena direktiva bo zahtevala, da vse kreditne institucije postanejo članice sistemov zajamčenih vlog, ki ponujajo jamstva za vloge v skladu z usklajenimi pogoji (12) in se načeloma financirajo s predhodnimi prispevki posameznih članic sistema zajamčenih vlog. ECB meni, da je takšna usklajena ureditev potrebna za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev v okviru skupnega trga finančnih storitev v Uniji. Tudi Baselski odbor za bančni nadzor (Basel Committee on Banking Supervision – BCBS) podpira karseda široko članstvo v sistemih zajamčenih vlog (13). Hkrati ECB priznava, da v nekaterih državah članicah že dolgo uspešno delujejo vzajemni in prostovoljni sistemi, ki dosegajo zaščito vlog z ureditvami, pri katerih ne gre za vnaprej opredeljena jamstva za vloge, npr. z ureditvami vzajemnega reševanja. ECB razume, da se s predlagano prenovljeno direktivo ne namerava omejevati možnosti vzajemnih in prostovoljnih sistemov, da svojim včlanjenim institucijam še naprej ponujajo zaščito na način, ki je značilen za takšne sisteme, ta zaščita pa se bo zagotavljala vzporedno z jamstvi za vloge, ki se bodo nudila strankam teh včlanjenih institucij v skladu s predlagano prenovljeno direktivo. V tem okviru ECB pozdravlja 10-letno obdobje postopnega uvajanja ciljne ravni predhodnega financiranja, ki je v predlagani prenovljeni direktivi določeno z namenom ublažitve obremenitve kreditnih institucij, ki pred tem niso bile zavezane k plačevanju prispevkov v sistem zajamčenih vlog (14). |
| --- | --- |

4.

Predlagana prenovljena direktiva bo zahtevala, da vse kreditne institucije postanejo članice sistemov zajamčenih vlog, ki ponujajo jamstva za vloge v skladu z usklajenimi pogoji (12) in se načeloma financirajo s predhodnimi prispevki posameznih članic sistema zajamčenih vlog. ECB meni, da je takšna usklajena ureditev potrebna za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev v okviru skupnega trga finančnih storitev v Uniji. Tudi Baselski odbor za bančni nadzor (Basel Committee on Banking Supervision – BCBS) podpira karseda široko članstvo v sistemih zajamčenih vlog (13). Hkrati ECB priznava, da v nekaterih državah članicah že dolgo uspešno delujejo vzajemni in prostovoljni sistemi, ki dosegajo zaščito vlog z ureditvami, pri katerih ne gre za vnaprej opredeljena jamstva za vloge, npr. z ureditvami vzajemnega reševanja. ECB razume, da se s predlagano prenovljeno direktivo ne namerava omejevati možnosti vzajemnih in prostovoljnih sistemov, da svojim včlanjenim institucijam še naprej ponujajo zaščito na način, ki je značilen za takšne sisteme, ta zaščita pa se bo zagotavljala vzporedno z jamstvi za vloge, ki se bodo nudila strankam teh včlanjenih institucij v skladu s predlagano prenovljeno direktivo. V tem okviru ECB pozdravlja 10-letno obdobje postopnega uvajanja ciljne ravni predhodnega financiranja, ki je v predlagani prenovljeni direktivi določeno z namenom ublažitve obremenitve kreditnih institucij, ki pred tem niso bile zavezane k plačevanju prispevkov v sistem zajamčenih vlog (14).

| 5. | ECB priporoča (15), da se pri izključitvi vlog javnih organov iz ureditve po predlagani prenovljeni direktivi uporabi natančnejše prvotno besedilo Direktive 94/19/ES in tako navede „državne in centralne upravne organe“ ter „deželne, regionalne, lokalne in občinske organe“ (16). |
| --- | --- |

5.

ECB priporoča (15), da se pri izključitvi vlog javnih organov iz ureditve po predlagani prenovljeni direktivi uporabi natančnejše prvotno besedilo Direktive 94/19/ES in tako navede „državne in centralne upravne organe“ ter „deželne, regionalne, lokalne in občinske organe“ (16).

Obdobje za izplačilo

| 6. | ECB pozdravlja usmeritev, da se dodatno skrajšujejo obdobja za izplačilo zajamčenih vlog (17). Ne glede na to pa bi se predlagano skrajšanje na sedem dni lahko izkazalo za težko uresničljivo, saj bi bilo uvedeno kmalu po prvotnem skrajšanju na 20 delovnih dni, ki naj bi ga države članice izvedle do konca leta 2010 (18). ECB priporoča (19) spremembo predlagane prenovljene direktive, v skladu s katero bo Komisija (i) pripravila pregled izvedbe prvotnega skrajšanja na 20 delovnih dni; in (ii) na podlagi rezultatov pregleda oblikovala predloge glede enega ali več možnih dodatnih skrajšanj obdobja za izplačilo. |
| --- | --- |

6.

ECB pozdravlja usmeritev, da se dodatno skrajšujejo obdobja za izplačilo zajamčenih vlog (17). Ne glede na to pa bi se predlagano skrajšanje na sedem dni lahko izkazalo za težko uresničljivo, saj bi bilo uvedeno kmalu po prvotnem skrajšanju na 20 delovnih dni, ki naj bi ga države članice izvedle do konca leta 2010 (18). ECB priporoča (19) spremembo predlagane prenovljene direktive, v skladu s katero bo Komisija (i) pripravila pregled izvedbe prvotnega skrajšanja na 20 delovnih dni; in (ii) na podlagi rezultatov pregleda oblikovala predloge glede enega ali več možnih dodatnih skrajšanj obdobja za izplačilo.

Financiranje

| 7. | V skladu s predlagano prenovljeno direktivo mora sistem zajamčenih vlog doseči raven predhodnega financiranja, določeno v odstotkih od upravičenih vlog, v desetletnem obdobju postopnega uvajanja (20). ECB pozdravlja uvedbo izrecne ciljne ravni predhodnega financiranja, ki znatno izboljšuje finančno stabilnost in enake konkurenčne pogoje s tem, da prenaša breme financiranja sistemov zajamčenih vlog na včlanjene kreditne institucije, tj. subjekte, ki nadzirajo tveganja, zavarovana s sistemi zajamčenih vlog. ECB razume, da je raven predhodnega financiranja predmet razprave v okviru zakonodajnega postopka Unije. ECB priporoča (21), da se ta raven vnaprejšnjega financiranja opredeli s sklicevanjem na „krite vloge“, tj. upravičene vloge, ki ne presegajo stopnje kritja (22), glede na to, da krite vloge ustrezneje odražajo raven obveznosti sistema zajamčenih vlog kakor upravičene vloge. |
| --- | --- |

7.

V skladu s predlagano prenovljeno direktivo mora sistem zajamčenih vlog doseči raven predhodnega financiranja, določeno v odstotkih od upravičenih vlog, v desetletnem obdobju postopnega uvajanja (20). ECB pozdravlja uvedbo izrecne ciljne ravni predhodnega financiranja, ki znatno izboljšuje finančno stabilnost in enake konkurenčne pogoje s tem, da prenaša breme financiranja sistemov zajamčenih vlog na včlanjene kreditne institucije, tj. subjekte, ki nadzirajo tveganja, zavarovana s sistemi zajamčenih vlog. ECB razume, da je raven predhodnega financiranja predmet razprave v okviru zakonodajnega postopka Unije. ECB priporoča (21), da se ta raven vnaprejšnjega financiranja opredeli s sklicevanjem na „krite vloge“, tj. upravičene vloge, ki ne presegajo stopnje kritja (22), glede na to, da krite vloge ustrezneje odražajo raven obveznosti sistema zajamčenih vlog kakor upravičene vloge.

| 8. | Kar zadeva izračunavanje prispevkov posameznih članic sistema zajamčenih vlog, ECB načeloma pozdravlja predlagani model prispevkov na podlagi tveganj z določbami, ki zagotavljajo primerljivost različnih razredov sredstev (23). Cilj tega modela, ki sledi priporočilom Skupnega raziskovalnega središča Komisije (24), je, da se ohrani zadostna enostavnost izračuna, ki omogoča primerljivost posameznih prispevkov, hkrati pa se uporabi več upoštevnih temeljnih kazalnikov (na podlagi tveganj) in dopolnilnih kazalnikov (ne na podlagi tveganj). ECB priporoča (25), da predlagana prenovljena direktiva določi podrobne sestavne dele metodologije za izračun, ki se natančneje določijo v tehničnih standardih in smernicah, ki jih pripravi Evropski bančni organ (EBA), ter temeljijo na preverjenih empiričnih podatkih in podpirajo enako obravnavo. |
| --- | --- |

8.

Kar zadeva izračunavanje prispevkov posameznih članic sistema zajamčenih vlog, ECB načeloma pozdravlja predlagani model prispevkov na podlagi tveganj z določbami, ki zagotavljajo primerljivost različnih razredov sredstev (23). Cilj tega modela, ki sledi priporočilom Skupnega raziskovalnega središča Komisije (24), je, da se ohrani zadostna enostavnost izračuna, ki omogoča primerljivost posameznih prispevkov, hkrati pa se uporabi več upoštevnih temeljnih kazalnikov (na podlagi tveganj) in dopolnilnih kazalnikov (ne na podlagi tveganj). ECB priporoča (25), da predlagana prenovljena direktiva določi podrobne sestavne dele metodologije za izračun, ki se natančneje določijo v tehničnih standardih in smernicah, ki jih pripravi Evropski bančni organ (EBA), ter temeljijo na preverjenih empiričnih podatkih in podpirajo enako obravnavo.

| 9. | Za primer, če predhodno financiranje ne zadostuje za poplačilo vlagateljev, predlagana prenovljena direktiva določa tri stopnje dodatnega naknadnega financiranja. ECB v tej zvezi daje naslednje pripombe:






  9.1 | Na prvi stopnji bodo morale članice sistema zajamčenih vlog plačati izredne prispevke v znesku do 0,5 % upravičenih vlog (26). ECB pozdravlja to rešitev, ki sam finančni sektor zavezuje k pokrivanju izrednih potreb ter tako omejuje spodbude za moralno tveganje, značilne za ureditve sistemov zajamčenih vlog, in daje podlago za učinkovit skupinski pritisk. |
| --- | --- | --- |

9.

Za primer, če predhodno financiranje ne zadostuje za poplačilo vlagateljev, predlagana prenovljena direktiva določa tri stopnje dodatnega naknadnega financiranja. ECB v tej zvezi daje naslednje pripombe:

9.1

Na prvi stopnji bodo morale članice sistema zajamčenih vlog plačati izredne prispevke v znesku do 0,5 % upravičenih vlog (26). ECB pozdravlja to rešitev, ki sam finančni sektor zavezuje k pokrivanju izrednih potreb ter tako omejuje spodbude za moralno tveganje, značilne za ureditve sistemov zajamčenih vlog, in daje podlago za učinkovit skupinski pritisk.

| 9.2 | Na drugi stopnji se lahko aktivira sistem medsebojnega posojanja, ki vsakemu sistemu zajamčenih vlog, ki deluje v državi članici, omogoča, da posodi drugemu takšnemu sistemu zajamčenih vlog znesek do 0,5 % njegovih upravičenih vlog in prejme vračilo z obrestmi v petih letih (27). ECB izpostavlja, da bi aktiviranje čezmejnih posojilnih razmerij med sistemi zajamčenih vlog lahko privedlo do primerov, ko bi moral sistem zajamčenih vlog, ki daje posojilo, pozneje kriti lastne potrebe po izplačilih, ali ko bi imel sistem zajamčenih vlog, ki najema posojilo, širši nabor funkcij kot sistem, ki daje posojilo, npr. kadar bi bil pooblaščen, da plačilno nesposobno kreditno institucijo v svoji državi članici dokapitalizira ali ji da posojila. Zato ECB pozdravlja omejitve, ki jih uvaja predlagana prenovljena direktiva, vključno z omejitvijo, da se lahko izposojena sredstva uporabijo samo za poplačilo terjatev vlagateljev (28). ECB razume, da bi bila posojilna razmerja, glede na trenutni potek zakonodajne razprave o predlagani prenovljeni direktivi, na prostovoljni osnovi. Dodatni elementi, ki bi jih bilo treba upoštevati pri urejanju tega vprašanja, vključujejo: (i) minimalne pogoje za aktiviranje posojilnih razmerij, povezane s tem, da sistem zajamčenih vlog, ki najema posojilo, izčrpa druge vire financiranja; in (ii) pogoje, pod katerimi se posojilo lahko odobri, vključno z varovali za poplačilo sistema zajamčenih vlog, ki daje posojilo. Hkrati je vprašanje, ali naj bi sistem zajamčenih vlog svoja sredstva uporabil za potrebe obvladovanja krize zunaj ozkih meja poplačila vlagateljev, predmet širše razprave (29). ECB meni, da bi bilo treba to vprašanje obravnavati v okviru zakonodajnih aktivnosti, ki so se začele s sporočilom Komisije o reševanju krize. |
| --- | --- |

9.2

Na drugi stopnji se lahko aktivira sistem medsebojnega posojanja, ki vsakemu sistemu zajamčenih vlog, ki deluje v državi članici, omogoča, da posodi drugemu takšnemu sistemu zajamčenih vlog znesek do 0,5 % njegovih upravičenih vlog in prejme vračilo z obrestmi v petih letih (27). ECB izpostavlja, da bi aktiviranje čezmejnih posojilnih razmerij med sistemi zajamčenih vlog lahko privedlo do primerov, ko bi moral sistem zajamčenih vlog, ki daje posojilo, pozneje kriti lastne potrebe po izplačilih, ali ko bi imel sistem zajamčenih vlog, ki najema posojilo, širši nabor funkcij kot sistem, ki daje posojilo, npr. kadar bi bil pooblaščen, da plačilno nesposobno kreditno institucijo v svoji državi članici dokapitalizira ali ji da posojila. Zato ECB pozdravlja omejitve, ki jih uvaja predlagana prenovljena direktiva, vključno z omejitvijo, da se lahko izposojena sredstva uporabijo samo za poplačilo terjatev vlagateljev (28). ECB razume, da bi bila posojilna razmerja, glede na trenutni potek zakonodajne razprave o predlagani prenovljeni direktivi, na prostovoljni osnovi. Dodatni elementi, ki bi jih bilo treba upoštevati pri urejanju tega vprašanja, vključujejo: (i) minimalne pogoje za aktiviranje posojilnih razmerij, povezane s tem, da sistem zajamčenih vlog, ki najema posojilo, izčrpa druge vire financiranja; in (ii) pogoje, pod katerimi se posojilo lahko odobri, vključno z varovali za poplačilo sistema zajamčenih vlog, ki daje posojilo. Hkrati je vprašanje, ali naj bi sistem zajamčenih vlog svoja sredstva uporabil za potrebe obvladovanja krize zunaj ozkih meja poplačila vlagateljev, predmet širše razprave (29). ECB meni, da bi bilo treba to vprašanje obravnavati v okviru zakonodajnih aktivnosti, ki so se začele s sporočilom Komisije o reševanju krize.

| 9.3 | Na tretji stopnji bi moral imeti sistem zajamčenih vlog urejene alternativne načine financiranja v skrajnem primeru. Vendar pa ECB izpostavlja, da morajo biti, kar zadeva morebitno vpletenost centralnih bank, načini financiranja sistemov zajamčenih vlog skladni s prepovedjo denarnega financiranja, določeno v Pogodbi, in zlasti s prepovedjo prekoračitev pozitivnega stanja na računu ali drugih oblik kreditov pri nacionalnih centralnih bankah v smislu člena 123 Pogodbe, kakor je podrobneje opredeljeno v sekundarnih pravnih aktih Unije in uveljavljenih usmeritvah ECB (30). |
| --- | --- |

9.3

Na tretji stopnji bi moral imeti sistem zajamčenih vlog urejene alternativne načine financiranja v skrajnem primeru. Vendar pa ECB izpostavlja, da morajo biti, kar zadeva morebitno vpletenost centralnih bank, načini financiranja sistemov zajamčenih vlog skladni s prepovedjo denarnega financiranja, določeno v Pogodbi, in zlasti s prepovedjo prekoračitev pozitivnega stanja na računu ali drugih oblik kreditov pri nacionalnih centralnih bankah v smislu člena 123 Pogodbe, kakor je podrobneje opredeljeno v sekundarnih pravnih aktih Unije in uveljavljenih usmeritvah ECB (30).

| 10. | ECB razume, da se preučuje možnost umika prvotnega predloga za uvedbo omejitev glede skupnega zneska vlog in naložb sistema zajamčenih vlog v zvezi z eno osebo (31). ECB meni, da je treba vse morebitne tovrstne omejitve naložb oceniti med drugim z vidika njihovega možnega vpliva na trge instrumentov iz posameznih razredov sredstev. S tega vidika bi bil potreben poseben premislek v zvezi z naložbami sistemov zajamčenih vlog v instrumente, ki jih izdajajo subjekti javnega sektorja držav članic. |
| --- | --- |

10.

ECB razume, da se preučuje možnost umika prvotnega predloga za uvedbo omejitev glede skupnega zneska vlog in naložb sistema zajamčenih vlog v zvezi z eno osebo (31). ECB meni, da je treba vse morebitne tovrstne omejitve naložb oceniti med drugim z vidika njihovega možnega vpliva na trge instrumentov iz posameznih razredov sredstev. S tega vidika bi bil potreben poseben premislek v zvezi z naložbami sistemov zajamčenih vlog v instrumente, ki jih izdajajo subjekti javnega sektorja držav članic.

| 11. | Končno, ECB z vidika finančne integracije podpira določbo predlagane prenovljene direktive, v skladu s katero se bodo kreditnim institucijam, ki prenehajo biti članice sistema in se pridružijo drugemu sistemu, njihovi prispevki za zadnjih šestih mesecev povrnili ali prenesli na novi sistem (32). Ta določba bi lahko olajšala reorganizacijo čezmejnih kreditnih institucij. Ne glede na to pa bi morala biti ta ureditev v izogib morebitnim zlorabam omejena na prenos plačanih prispevkov na novi sistem (brez možnosti povračila) in ne bi smela vključevati izrednih prispevkov, plačanih za kritje pomanjkanja sredstev v prvem sistemu zajamčenih vlog (33). |
| --- | --- |

11.

Končno, ECB z vidika finančne integracije podpira določbo predlagane prenovljene direktive, v skladu s katero se bodo kreditnim institucijam, ki prenehajo biti članice sistema in se pridružijo drugemu sistemu, njihovi prispevki za zadnjih šestih mesecev povrnili ali prenesli na novi sistem (32). Ta določba bi lahko olajšala reorganizacijo čezmejnih kreditnih institucij. Ne glede na to pa bi morala biti ta ureditev v izogib morebitnim zlorabam omejena na prenos plačanih prispevkov na novi sistem (brez možnosti povračila) in ne bi smela vključevati izrednih prispevkov, plačanih za kritje pomanjkanja sredstev v prvem sistemu zajamčenih vlog (33).

Nadzor

| 12. | ECB pozdravlja, da bo nadzor držav članic nad sistemi zajamčenih vlog izboljšan s testi izjemnih situacij in da bosta nad temi testi izvajala strokovni pregled organ EBA in Evropski forum zavarovateljev vlog (34). To, da bo organ EBA od sistemov zajamčenih vlog in pristojnih organov prejemal informacije, zlasti o financiranju sistemov zajamčenih vlog in čezmejnemu dajanju posojil med sistemi zajamčenih vlog, bi bilo lahko v pomoč pri zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev in odpravi nekaterih zgoraj pojasnjenih pomislekov v zvezi s takšnimi čezmejnimi posojilnimi razmerji. |
| --- | --- |

12.

ECB pozdravlja, da bo nadzor držav članic nad sistemi zajamčenih vlog izboljšan s testi izjemnih situacij in da bosta nad temi testi izvajala strokovni pregled organ EBA in Evropski forum zavarovateljev vlog (34). To, da bo organ EBA od sistemov zajamčenih vlog in pristojnih organov prejemal informacije, zlasti o financiranju sistemov zajamčenih vlog in čezmejnemu dajanju posojil med sistemi zajamčenih vlog, bi bilo lahko v pomoč pri zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev in odpravi nekaterih zgoraj pojasnjenih pomislekov v zvezi s takšnimi čezmejnimi posojilnimi razmerji.

Predlagane spremembe besedila

Kadar ECB priporoča, da se predlagana prenovljena direktiva spremeni, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v Prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 16. februarja 2011

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2010) 368 konč.

1

(2)  COM(2010) 371 konč.

2

(3)  Mnenje ECB CON/2008/70 o spremembi Direktive o sistemih zajamčenih vlog glede stopnje kritja in zamude pri izplačilu (UL C 314, 9.12.2008, str. 1).

3

(4)  UL L 135, 31.5.1994, str. 5. Predlogi sprememb, h katerim so bile dane pripombe v Mnenju CON/2008/70, so bili sprejeti kot Direktiva 2009/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o spremembah Direktive 94/19/ES o sistemih zajamčenih vlog glede stopnje kritja in rokov za izplačilo (UL L 68, 13.3.2009, str. 3).

4

(5)  Glej The Eurosystem’s stance on the Commission’s consultation document on the review of Directive 94/19/EC on deposit-guarantee schemes, avgust 2009 (v nadaljnjem besedilu: prispevek Eurosistema iz leta 2009), dostopen na spletni strani ECB na naslovu http://www.ecb.europa.eu

5

The Eurosystem’s stance on the Commission’s consultation document on the review of Directive 94/19/EC on deposit-guarantee schemes

(6)  Glej str. 4 prispevka Eurosistema iz leta 2009.

6

(7)  Glej str. 7 prispevka Eurosistema iz leta 2009.

7

(8)  Glej str. 12 prispevka Eurosistema iz leta 2009.

8

(9)  Glej poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu „Pregled Direktive 94/19/ES o sistemih zajamčenih vlog“ z dne 12.7.2010, COM(2010) 369 konč., str. 4.

9

(10)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski centralni banki „Okvir EU za obvladovanje krize v finančnem sektorju“ z dne 20.10.2010, COM(2010) 579 konč. (v nadaljnjem besedilu: sporočilo Komisije o obvladovanju krize), oddelek 5.2, str. 15; glej tudi zadnji stavek uvodne izjave 22 predlagane prenovljene direktive in oddelek 7.4, str. 8 obrazložitvenega memoranduma k predlagani prenovljeni direktivi.

10

(11)  UL L 84, 26.3.1997, str. 22.

11

(12)  Glej člen 3(1) predlagane prenovljene direktive.

12

(13)  Glej posvetovalni dokument BCBS Core Principles for Effective Deposit Insurance Systems. A proposed methodology for compliance assessment z dne 25. novembra 2010 z rokom za pripombe do 8. decembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: posvetovalni dokument BCBS), str. 15 (Principle 8 — Compulsory membership), dostopen na spletni strani BCBS na naslovu http://www.bis.org

13

Core Principles for Effective Deposit Insurance Systems. A proposed methodology for compliance assessment

Principle 8

Compulsory membership

(14)  Glej drugi pododstavek člena 20(1) v povezavi s tretjim pododstavkom člena 9(1) in člen 2(1)(h) predlagane prenovljene direktive; glej tudi oddelek 7.4, str. 7 obrazložitvenega memoranduma k predlagani prenovljeni direktivi; glej tudi uvodno izjavo 16 predlagane prenovljene direktive in oddelek 7.5, str. 8 obrazložitvenega memoranduma k predlagani prenovljeni direktivi.

14

(15)  Glej predlagano spremembo 2 v Prilogi k temu mnenju.

15

(16)  Glej točki 3 in 4 Priloge I k Direktivi 94/19/ES.

16

(17)  Glej prvi pododstavek člena 7(1) predlagane prenovljene direktive.

17

(18)  Glej člen 10 Direktive 94/19/ES, kakor je bil spremenjen s členom 1(6)(a) v povezavi z drugim pododstavkom člena 2(1) Direktive 2009/14/ES.

18

(19)  Glej predlagano spremembo 3 v Prilogi k temu mnenju.

19

(20)  Prim. opombo 14.

20

(21)  Glej predlagano spremembo 1 v Prilogi k temu mnenju.

21

(22)  Člen 2(1)(c) predlagane prenovljene direktive.

22

(23)  Glej člen 11 ter prilogi I in II predlagane prenovljene direktive.

23

(24)  Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (junij 2009), Possible Models for risk-based contributions to EU Deposit Guarantee Schemes.

24

Possible Models for risk-based contributions to EU Deposit Guarantee Schemes

(25)  Glej predlagano spremembo 4 v Prilogi k temu mnenju.

25

(26)  Glej člen 9(3) predlagane prenovljene direktive.

26

(27)  Glej člen 10 predlagane prenovljene direktive.

27

(28)  Glej člen 10(1)(d) predlagane prenovljene direktive.

28

(29)  Glej posvetovalni dokument BCBS, str. 33.

29

(30)  Glej str. 11 prispevka Eurosistema iz leta 2009.

30

(31)  Člen 9(2) predlagane prenovljene direktive.

31

(32)  Glej člen 12(3) predlagane prenovljene direktive.

32

(33)  Glej predlagano spremembo 5 v Prilogi k temu mnenju.

33

(34)  Glej člen 3(6) predlagane prenovljene direktive.

34

---

PRILOGA

Predlagane spremembe besedila

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (1) |
| --- | --- |
| Predlogi ECB za spremembe predlagane direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenova) |
| Sprememba 1 |
| Člen 2(1)(h) predlagane prenovljene direktive |
| „(h) | ‚ciljna raven‘ pomeni 1,5 % upravičenih vlog, za kritje katerih je pristojen sistem zajamčenih vlog;“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (1)

Predlogi ECB za spremembe predlagane direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenova)

Sprememba 1

Člen 2(1)(h) predlagane prenovljene direktive

„(h)

‚ciljna raven‘ pomeni 1,5 % upravičenih vlog, za kritje katerih je pristojen sistem zajamčenih vlog;“

| „(h) | ‚ciljna raven‘ pomeni 1,5 % kritih vlog, za kritje katerih je pristojen sistem zajamčenih vlog;“ |
| --- | --- |

„(h)

‚ciljna raven‘ pomeni 1,5 % kritih vlog, za kritje katerih je pristojen sistem zajamčenih vlog;“

Pojasnilo

Raven predhodnega financiranja bi morala biti opredeljena s sklicevanjem na „krite vloge“, tj. upravičene vloge, ki ne presegajo stopnje kritja, glede na to, da krite vloge natančneje odražajo raven obveznosti sistema zajamčenih vlog kakor upravičene vloge.

Sprememba 2

Člen 4(1)(j) predlagane prenovljene direktive

| „(j) | vloge organov,“ |
| --- | --- |

„(j)

vloge organov,“

| „(j) | vloge državnih in centralnih upravnih organov ter deželnih, regionalnih, lokalnih in občinskih organov,“ |
| --- | --- |

„(j)

vloge državnih in centralnih upravnih organov ter deželnih, regionalnih, lokalnih in občinskih organov,“

Pojasnilo

Izključitev vlog javnih organov bi morala biti izražena z uporabo natančnejšega besedila, ki je bilo v tej zvezi prvotno uporabljeno v Direktivi 94/19/ES.

Sprememba 3

Člen 7(1) predlagane prenovljene direktive

„1.   Sistemi zajamčenih vlog morajo biti sposobni izplačati nerazpoložljive vloge v roku 7 dni po datumu, ko so ustrezni pristojni organi sprejeli ugotovitev iz člena 2(1)(e)(i) ali ko je pravosodni organ sprejel odločitev iz člena 2(1)(e)(ii).“

„1.   Sistemi zajamčenih vlog morajo biti sposobni izplačati nerazpoložljive vloge v roku 20 delovnih dni po datumu, ko so ustrezni pristojni organi sprejeli ugotovitev iz člena 2(1)(e)(i) ali ko je pravosodni organ sprejel odločitev iz člena 2(1)(e)(ii).

Komisija do [1. aprila 2012] predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, ki temelji na posvetovanju ter v katerem se: (a) pregleda izvedba skrajšanja obdobja za izplačilo na 20 delovnih dni; in (b) na podlagi rezultatov tega pregleda oceni izvedljivost enega ali več dodatnih skrajšanj obdobja za izplačilo.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagano skrajšanje na sedem dni bi se lahko izkazalo za težko uresničljivo, saj bi bilo uvedeno kmalu po prvotnem skrajšanju na 20 delovnih dni, za katero je bil rok za izvedbo konec leta 2010. Predlagana prenovljena direktiva bi morala predvideti, da bo Komisija pregledala izvedbo prvotnega skrajšanja na 20 delovnih dni in na podlagi rezultatov tega pregleda predlagala časovni okvir za eno ali več dodatnih skrajšanj obdobja za izplačilo.

Predlagano skrajšanje na sedem dni bi se lahko izkazalo za težko uresničljivo, saj bi bilo uvedeno kmalu po prvotnem skrajšanju na 20 delovnih dni, za katero je bil rok za izvedbo konec leta 2010. Predlagana prenovljena direktiva bi morala predvideti, da bo Komisija pregledala izvedbo prvotnega skrajšanja na 20 delovnih dni in na podlagi rezultatov tega pregleda predlagala časovni okvir za eno ali več dodatnih skrajšanj obdobja za izplačilo.

Sprememba 4

Sprememba 4

Člen 11(3) do (5) predlagane prenovljene direktive

„3.   Odstavek 2 se ne uporablja za sisteme zajamčenih vlog iz člena 1(2).

4.   Da se zagotovi določitev sestavnih delov opredelitev in metod iz dela A Priloge II, dobi Komisija ustrezna pooblastila. Ta osnutek regulativnih standardov se sprejme v skladu s členi 7 do 7d [Uredbe o Evropskem bančnem organu]. Evropski bančni organ lahko razvije osnutek regulativnih standardov, ki se predloži Komisiji.

5.   Evropski bančni organ do 31. decembra 2012 izda smernice o uporabi dela B Priloge II v skladu s [členom 8 Uredbe o Evropskem bančnem organu].“

„3.   Odstavek 2 se ne uporablja za sisteme zajamčenih vlog iz člena 1(3).

4.   Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov, v katerih se
  določijo opredelitve in metode za izračun temeljnih kazalnikov tveganj iz dela A Priloge II . Ti regulativni tehnični standardi se sprejmejo v skladu s členi 10 do 14Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Komisija zlasti upošteva, da morajo metode za izračun prispevkov na podlagi tveganj temeljiti na preverjenih empiričnih podatkih in podpirati enako obravnavo.

5.   Evropski bančni organ (EBA) do [31. decembra 2011
  ] izda smernice o uporabi dopolnilnih kazalnikov tveganj iz dela B Priloge II v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana metoda za izračun prispevkov v sistem zajamčenih vlog na podlagi tveganj je predmet razprave. S tem, da se organ EBA pooblasti za pripravo smernic in tehničnih standardov v tej zvezi, se bo omogočilo oblikovanje ustrezne metode, ki bo temeljila na preverjenih tehničnih podatkih in podpirala enako obravnavo.

Predlagana metoda za izračun prispevkov v sistem zajamčenih vlog na podlagi tveganj je predmet razprave. S tem, da se organ EBA pooblasti za pripravo smernic in tehničnih standardov v tej zvezi, se bo omogočilo oblikovanje ustrezne metode, ki bo temeljila na preverjenih tehničnih podatkih in podpirala enako obravnavo.

Sprememba 5

Sprememba 5

Člen 12(3) predlagane prenovljene direktive

„3.   Če kreditna institucija preneha biti članica sistema in se pridruži drugemu sistemu, se prispevki, plačani v šestih mesecih pred prenehanjem članstva, povrnejo ali prenesejo na drug sistem. To se ne uporablja, če je bila kreditna institucija izključena iz sistema v skladu s členom 3(3).“

„3.   Če kreditna institucija preneha biti članica sistema in se pridruži drugemu sistemu, se prispevki, razen kakršnih koli izrednih prispevkov iz člena 9(3), ki jih je ta kreditna institucija plačala v šestih mesecih pred prenehanjem članstva, prenesejo na drug sistem. To se ne uporablja, če je bila kreditna institucija izključena iz sistema v skladu s členom 3(3).“

Pojasnilo

Pojasnilo

V izogib morebitnim zlorabam te določbe se prenos prispevkov na novi sistem ne bi smel nanašati na izredne prispevke, plačane za kritje pomanjkanja sredstev v prvem sistemu zajamčenih vlog, možnost povračila plačanih prispevkov pa bi bilo treba izključiti.

V izogib morebitnim zlorabam te določbe se prenos prispevkov na novi sistem ne bi smel nanašati na izredne prispevke, plačane za kritje pomanjkanja sredstev v prvem sistemu zajamčenih vlog, možnost povračila plačanih prispevkov pa bi bilo treba izključiti.

---

(1)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

1

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 31.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/8

---

Menjalni tečaji eura (1)

30. marca 2011

2011/C 99/02

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4090 |
| JPY | japonski jen | 117,01 |
| DKK | danska krona | 7,4573 |
| GBP | funt šterling | 0,87890 |
| SEK | švedska krona | 8,9185 |
| CHF | švicarski frank | 1,2993 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,8675 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,528 |
| HUF | madžarski forint | 267,10 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7093 |
| PLN | poljski zlot | 3,9880 |
| RON | romunski leu | 4,1035 |
| TRY | turška lira | 2,1920 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3668 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3674 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,9696 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8544 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7782 |
| KRW | južnokorejski won | 1 551,03 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,6264 |
| CNY | kitajski juan | 9,2381 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3775 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 308,75 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2629 |
| PHP | filipinski peso | 61,119 |
| RUB | ruski rubelj | 40,2462 |
| THB | tajski bat | 42,720 |
| BRL | brazilski real | 2,3128 |
| MXN | mehiški peso | 16,7932 |
| INR | indijska rupija | 63,0560 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4090

JPY

japonski jen

117,01

DKK

danska krona

7,4573

GBP

funt šterling

0,87890

SEK

švedska krona

8,9185

CHF

švicarski frank

1,2993

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,8675

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,528

HUF

madžarski forint

267,10

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7093

PLN

poljski zlot

3,9880

RON

romunski leu

4,1035

TRY

turška lira

2,1920

AUD

avstralski dolar

1,3668

CAD

kanadski dolar

1,3674

HKD

hongkonški dolar

10,9696

NZD

novozelandski dolar

1,8544

SGD

singapurski dolar

1,7782

KRW

južnokorejski won

1 551,03

ZAR

južnoafriški rand

9,6264

CNY

kitajski juan

9,2381

HRK

hrvaška kuna

7,3775

IDR

indonezijska rupija

12 308,75

MYR

malezijski ringit

4,2629

PHP

filipinski peso

61,119

RUB

ruski rubelj

40,2462

THB

tajski bat

42,720

BRL

brazilski real

2,3128

MXN

mehiški peso

16,7932

INR

indijska rupija

63,0560

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 31.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/9

---

SPOROČILO KOMISIJE

Smernice v zvezi z neobvezno uporabo člena 10c Direktive 2003/87/ES

2011/C 99/03

1.   UVOD

| (1) | Člen 10c Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) državam članicam, katerih električni sistemi izpolnjujejo določena merila, dovoljuje prehodno dodeljevanje brezplačnih pravic napravam za proizvodnjo električne energije. Merila se nanašajo na potrebo po modernizaciji energetskega sistema, države članice, ki se za to možnost odločijo, pa morajo hkrati sprejeti ukrepe za zavarovanje naložb v energetski sistem, kot so na primer izboljšanje infrastrukture, čiste tehnologije itd., v višini, ki ustreza vrednosti zadevnih brezplačno dodeljenih pravic do emisij. |
| --- | --- |

(1)

Člen 10c Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) državam članicam, katerih električni sistemi izpolnjujejo določena merila, dovoljuje prehodno dodeljevanje brezplačnih pravic napravam za proizvodnjo električne energije. Merila se nanašajo na potrebo po modernizaciji energetskega sistema, države članice, ki se za to možnost odločijo, pa morajo hkrati sprejeti ukrepe za zavarovanje naložb v energetski sistem, kot so na primer izboljšanje infrastrukture, čiste tehnologije itd., v višini, ki ustreza vrednosti zadevnih brezplačno dodeljenih pravic do emisij.

| (2) | Treba je poudariti, da za države članice, ki izpolnjujejo merila, uporaba te možnosti ni obvezna in se lahko odločijo, da je zaradi prihodkov od dražb ne bodo uporabile. Tiste, ki pa se za to možnost odločijo, morajo izpolnjevati merila iz člena 10c Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(2)

Treba je poudariti, da za države članice, ki izpolnjujejo merila, uporaba te možnosti ni obvezna in se lahko odločijo, da je zaradi prihodkov od dražb ne bodo uporabile. Tiste, ki pa se za to možnost odločijo, morajo izpolnjevati merila iz člena 10c Direktive 2003/87/ES.

| (3) | Usklajen sistem trgovanja z emisijami je nujno potreben za karseda dobro izkoriščanje prednosti trgovanja z emisijami in za izognitev izkrivljanju konkurence na notranjem trgu. V zvezi s tem Direktiva 2003/87/ES določa dražbe kot osnovni način dodeljevanja pravic do emisije, saj so najenostavnejše in na splošno veljajo za gospodarsko najučinkovitejši sistem. Dražbe tudi omogočajo enake konkurenčne pogoje za nadaljnji razvoj konkurence na notranjem trgu električne energije. |
| --- | --- |

(3)

Usklajen sistem trgovanja z emisijami je nujno potreben za karseda dobro izkoriščanje prednosti trgovanja z emisijami in za izognitev izkrivljanju konkurence na notranjem trgu. V zvezi s tem Direktiva 2003/87/ES določa dražbe kot osnovni način dodeljevanja pravic do emisije, saj so najenostavnejše in na splošno veljajo za gospodarsko najučinkovitejši sistem. Dražbe tudi omogočajo enake konkurenčne pogoje za nadaljnji razvoj konkurence na notranjem trgu električne energije.

| (4) | Poleg tega Direktiva 2003/87/ES jasno določa, da bi se za elektroenergetski sektor od leta 2013 naprej vse pravice morale prodajati na dražbi, pri čemer se bo upoštevala sposobnost tega sektorja za prenos povečanih stroškov CO2 na potrošnike pri zaračunavanju električne energije in s tem sposobnost sektorja za ustvarjanje dodatnega dobička („nepričakovani dobički“). Prodajanje na dražbi bo tovrstne nepričakovane dobičke odpravilo. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega Direktiva 2003/87/ES jasno določa, da bi se za elektroenergetski sektor od leta 2013 naprej vse pravice morale prodajati na dražbi, pri čemer se bo upoštevala sposobnost tega sektorja za prenos povečanih stroškov CO2 na potrošnike pri zaračunavanju električne energije in s tem sposobnost sektorja za ustvarjanje dodatnega dobička („nepričakovani dobički“). Prodajanje na dražbi bo tovrstne nepričakovane dobičke odpravilo.

| (5) | Člen 10c Direktive 2003/87/ES vsebuje določbe, ki odstopajo od številnih bistvenih načel iz Direktive 2003/87/ES, zlasti od popolnoma usklajenega pristopa k dodeljevanju po vsej Uniji, uvedbe prodajanja na dražbi kot privzete metodologije za dodeljevanje in izrecne izključitve brezplačnega dodeljevanja pravic do emisije za proizvodnjo električne energije. Ta načela in pravila so določena z namenom zagotavljanja najvišje možne stopnje gospodarske učinkovitosti znotraj sistema. Skladno s tem uporaba člena 10c ne sme onemogočati teh splošnih pravil in ciljev iz Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(5)

Člen 10c Direktive 2003/87/ES vsebuje določbe, ki odstopajo od številnih bistvenih načel iz Direktive 2003/87/ES, zlasti od popolnoma usklajenega pristopa k dodeljevanju po vsej Uniji, uvedbe prodajanja na dražbi kot privzete metodologije za dodeljevanje in izrecne izključitve brezplačnega dodeljevanja pravic do emisije za proizvodnjo električne energije. Ta načela in pravila so določena z namenom zagotavljanja najvišje možne stopnje gospodarske učinkovitosti znotraj sistema. Skladno s tem uporaba člena 10c ne sme onemogočati teh splošnih pravil in ciljev iz Direktive 2003/87/ES.

| (6) | Na podlagi tega in ob upoštevanju pomislekov držav članic v zvezi z morebitnimi izkrivljanji konkurence, do katerih bi lahko prišlo zaradi uporabe člena 10c Direktive 2003/87/ES, Komisija meni, da je potrebno zagotoviti smernice v zvezi z izvajanjem člena 10c iz naslednjih razlogov:






  — | direktiva Komisiji nalaga posamično ocenjevanje vlog držav članic, ki želijo uporabiti člen 10c Direktive 2003/87/ES. S sprejetjem teh smernic Komisija določa transparenten okvir za ocenjevanje vlog, |
| --- | --- | --- |

(6)

Na podlagi tega in ob upoštevanju pomislekov držav članic v zvezi z morebitnimi izkrivljanji konkurence, do katerih bi lahko prišlo zaradi uporabe člena 10c Direktive 2003/87/ES, Komisija meni, da je potrebno zagotoviti smernice v zvezi z izvajanjem člena 10c iz naslednjih razlogov:

—

direktiva Komisiji nalaga posamično ocenjevanje vlog držav članic, ki želijo uporabiti člen 10c Direktive 2003/87/ES. S sprejetjem teh smernic Komisija določa transparenten okvir za ocenjevanje vlog,

| — | člen 10c Direktive 2003/87/ES predstavlja izjemo od bistvenih načel Direktive 2003/87/ES. Treba je zagotoviti, da se ta izjema razlaga in uporabi na način, ki ne onemogoča splošnih ciljev Direktive, |
| --- | --- |

—

člen 10c Direktive 2003/87/ES predstavlja izjemo od bistvenih načel Direktive 2003/87/ES. Treba je zagotoviti, da se ta izjema razlaga in uporabi na način, ki ne onemogoča splošnih ciljev Direktive,

| — | medtem ko člen 10c(3) Direktive 2003/87/ES Komisiji nalaga, naj zagotovi smernice „za zagotovitev, da metodologija dodeljevanja ne povzroči neupravičenega izkrivljanja konkurence in zmanjša negativne učinke na spodbude za zmanjševanje emisij“ s postopkom komitologije, zahtevajo skupno razumevanje tudi drugi elementi v zvezi z metodologijo dodeljevanja, kot na primer maksimalna količina brezplačnih pravic do emisije, opredeljena v členu 10c(2), |
| --- | --- |

—

medtem ko člen 10c(3) Direktive 2003/87/ES Komisiji nalaga, naj zagotovi smernice „za zagotovitev, da metodologija dodeljevanja ne povzroči neupravičenega izkrivljanja konkurence in zmanjša negativne učinke na spodbude za zmanjševanje emisij“ s postopkom komitologije, zahtevajo skupno razumevanje tudi drugi elementi v zvezi z metodologijo dodeljevanja, kot na primer maksimalna količina brezplačnih pravic do emisije, opredeljena v členu 10c(2),

| — | področje uporabe člena 10c Direktive 2003/87/ES je samo sektor proizvodnje električne energije. Iz tega razloga je potrebno doseči tudi skupno razumevanje v zvezi s tem, katere naprave so upravičene do prehodne dodelitve brezplačnih pravic do emisije v skladu s to določbo, |
| --- | --- |

—

področje uporabe člena 10c Direktive 2003/87/ES je samo sektor proizvodnje električne energije. Iz tega razloga je potrebno doseči tudi skupno razumevanje v zvezi s tem, katere naprave so upravičene do prehodne dodelitve brezplačnih pravic do emisije v skladu s to določbo,

| — | številni tehnični izrazi, ki jih uvaja člen 10c Direktive 2003/87/ES (npr. končna bruto domača poraba, tržna vrednost brezplačne dodelitve) v omenjeni direktivi niso opredeljeni. Da bi se zagotovila dosledna uporaba teh določb v vseh državah članicah, ki bodo morebiti uporabile člen 10c, so potrebne jasne smernice, |
| --- | --- |

—

številni tehnični izrazi, ki jih uvaja člen 10c Direktive 2003/87/ES (npr. končna bruto domača poraba, tržna vrednost brezplačne dodelitve) v omenjeni direktivi niso opredeljeni. Da bi se zagotovila dosledna uporaba teh določb v vseh državah članicah, ki bodo morebiti uporabile člen 10c, so potrebne jasne smernice,

| — | nekatere določbe člena 10c Direktive 2003/87/ES državam članicah pri izvajanju dovoljujejo določeno diskrecijo. To velja zlasti glede nacionalnih načrtov in z njimi povezanih naložb posameznih držav članic. Druge določbe v Direktivo 2003/87/ES uvajajo nove elemente, ki jih je treba uskladiti s pristopom sistema, ki temelji na razmerah na trgu. Izvajanje člena 10c ne sme biti v nasprotju s cilji Direktive 2003/87/ES, prav tako ne sme ogrožati enakosti pogojev za vse na notranjem trgu Unije. |
| --- | --- |

—

nekatere določbe člena 10c Direktive 2003/87/ES državam članicah pri izvajanju dovoljujejo določeno diskrecijo. To velja zlasti glede nacionalnih načrtov in z njimi povezanih naložb posameznih držav članic. Druge določbe v Direktivo 2003/87/ES uvajajo nove elemente, ki jih je treba uskladiti s pristopom sistema, ki temelji na razmerah na trgu. Izvajanje člena 10c ne sme biti v nasprotju s cilji Direktive 2003/87/ES, prav tako ne sme ogrožati enakosti pogojev za vse na notranjem trgu Unije.

2.   NAJVEČJE ŠTEVILO PREHODNO BREZPLAČNO DODELJENIH PRAVIC DO EMISIJE NA RAVNI DRŽAV ČLANIC

2.1   Določitev največjega števila

| (7) | Člen 10c(2) Direktive 2003/87/ES določa največje število brezplačno dodeljenih pravic do emisije, ki se jih bo leta 2013 lahko dodelilo upravičenim napravam v upravičenih državah članicah. V skladu z navedeno določbo mora to število v naslednjih letih upadati, dokler leta 2020 brezplačno dodeljenih pravic do emisije ne bo več. |
| --- | --- |

(7)

Člen 10c(2) Direktive 2003/87/ES določa največje število brezplačno dodeljenih pravic do emisije, ki se jih bo leta 2013 lahko dodelilo upravičenim napravam v upravičenih državah članicah. V skladu z navedeno določbo mora to število v naslednjih letih upadati, dokler leta 2020 brezplačno dodeljenih pravic do emisije ne bo več.

| (8) | Pri ocenjevanju vloge v skladu s členom 10c(6) bo Komisija analizirala, ali največje število brezplačno dodeljenih pravic do emisije v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES leta 2013 v zadevni državi članici presega število, dobljeno z izračunom iz Priloge I, ki temelji na členu 10c(2). |
| --- | --- |

(8)

Pri ocenjevanju vloge v skladu s členom 10c(6) bo Komisija analizirala, ali največje število brezplačno dodeljenih pravic do emisije v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES leta 2013 v zadevni državi članici presega število, dobljeno z izračunom iz Priloge I, ki temelji na členu 10c(2).

2.2   Postopno zmanjševanje brezplačnega dodeljevanja

| (9) | Člen 10c(2) Direktive 2003/87/ES jasno določa, da „skupna prehodna brezplačna dodelitev ... se ... počasi zmanjša, tako da leta 2020 ne bo več brezplačnih dodelitev.“ Zato je obvezno treba določiti verodostojno in prepričljivo pot razvoja od začetne točke brezplačno dodeljenih pravic do emisije v letu 2013 do njihove končne točke leta 2020. |
| --- | --- |

(9)

Člen 10c(2) Direktive 2003/87/ES jasno določa, da „skupna prehodna brezplačna dodelitev ... se ... počasi zmanjša, tako da leta 2020 ne bo več brezplačnih dodelitev.“ Zato je obvezno treba določiti verodostojno in prepričljivo pot razvoja od začetne točke brezplačno dodeljenih pravic do emisije v letu 2013 do njihove končne točke leta 2020.

| (10) | Glede na pravno zahtevo po popolni odpravi dodeljevanja brezplačnih pravic do emisije od maksimalne 70-odstotne ravni do 0 % v roku največ sedmih let, obsega verodostojna in prepričljiva postopna pot razvoja proti prenehanju dodeljevanja brezplačnih pravic leta 2020 jasen trend upadanja, ki se bo odražal na vmesnih korakih med 70 % in 0 %. |
| --- | --- |

(10)

Glede na pravno zahtevo po popolni odpravi dodeljevanja brezplačnih pravic do emisije od maksimalne 70-odstotne ravni do 0 % v roku največ sedmih let, obsega verodostojna in prepričljiva postopna pot razvoja proti prenehanju dodeljevanja brezplačnih pravic leta 2020 jasen trend upadanja, ki se bo odražal na vmesnih korakih med 70 % in 0 %.

| (11) | Pri ocenjevanju vloge, predložene v skladu s členom 10c(5) Direktive 2003/87/ES, bo Komisija analizirala, ali države članice opravljajo verodostojen in prepričljiv postopen prehod na prodajanje vseh pravic na dražbi. Čezmerno odlašanje z zmanjšanji bi s seboj prineslo večje skupno število brezplačno dodeljenih pravic do emisij skozi celotno obdobje 2013–2020 in bi posledično povzročilo neupravičeno izkrivljanje konkurence na trgu Unije. To ne bi bilo združljivo s členom 10c(5) Direktive. Komisija meni, da imajo države članice določeno mero diskrecije pri določanju ustrezne poti zmanjševanja. Komisija meni, da je pogoj postopnega zmanjšanja izpolnjen ter da ne gre za primer neupravičenega izkrivljanja konkurence, kadar je določena država članica zagotovila linearno pot zmanjševanja ali nelinearno pot zmanjševanja, pri kateri zmanjšanje števila brezplačno dodeljenih pravic do emisije v katerih koli dveh zaporednih letih v obdobju med 2013 in 2020 odstopa za največ 50% od povprečnega letnega zmanjšanja, ki ga je v preostalih letih treba doseči,da se v letu 2020 doseže 0 % brezplačno dodeljenih pravic do emisije. |
| --- | --- |

(11)

Pri ocenjevanju vloge, predložene v skladu s členom 10c(5) Direktive 2003/87/ES, bo Komisija analizirala, ali države članice opravljajo verodostojen in prepričljiv postopen prehod na prodajanje vseh pravic na dražbi. Čezmerno odlašanje z zmanjšanji bi s seboj prineslo večje skupno število brezplačno dodeljenih pravic do emisij skozi celotno obdobje 2013–2020 in bi posledično povzročilo neupravičeno izkrivljanje konkurence na trgu Unije. To ne bi bilo združljivo s členom 10c(5) Direktive. Komisija meni, da imajo države članice določeno mero diskrecije pri določanju ustrezne poti zmanjševanja. Komisija meni, da je pogoj postopnega zmanjšanja izpolnjen ter da ne gre za primer neupravičenega izkrivljanja konkurence, kadar je določena država članica zagotovila linearno pot zmanjševanja ali nelinearno pot zmanjševanja, pri kateri zmanjšanje števila brezplačno dodeljenih pravic do emisije v katerih koli dveh zaporednih letih v obdobju med 2013 in 2020 odstopa za največ 50% od povprečnega letnega zmanjšanja, ki ga je v preostalih letih treba doseči,da se v letu 2020 doseže 0 % brezplačno dodeljenih pravic do emisije.

3.   UPRAVIČENE NAPRAVE

3.1   Presečni dan

| (12) | Da bi bile upravičene do brezplačne dodelitve pravic do emisije za proizvodnjo električne energije in da bi uživale prednosti le-teh, so morale biti naprave zagnane najpozneje do 31. decembra 2008. V svojih vlogah, oddanih v skladu s členom 10c(5) Direktive 2003/87/ES, morajo države članice dokazati, da naprave na njihovih ozemljih, ki štejejo za upravičene do prehodne brezplačne dodelitve pravic do emisije v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, ta pogoj izpolnjujejo, in sicer z navedbo preverjenih podatkov o emisijah teh naprav za obdobje 2008–2010, vključno s številko dovoljenja in imenom imetnika računa za zadevno napravo, kot je registriran v CITL. Ti podatki bi morali veljati tudi kot dokazilo, da je naprava še vedno aktivna in da v vmesnem času ni prenehala obratovati. |
| --- | --- |

(12)

Da bi bile upravičene do brezplačne dodelitve pravic do emisije za proizvodnjo električne energije in da bi uživale prednosti le-teh, so morale biti naprave zagnane najpozneje do 31. decembra 2008. V svojih vlogah, oddanih v skladu s členom 10c(5) Direktive 2003/87/ES, morajo države članice dokazati, da naprave na njihovih ozemljih, ki štejejo za upravičene do prehodne brezplačne dodelitve pravic do emisije v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, ta pogoj izpolnjujejo, in sicer z navedbo preverjenih podatkov o emisijah teh naprav za obdobje 2008–2010, vključno s številko dovoljenja in imenom imetnika računa za zadevno napravo, kot je registriran v CITL. Ti podatki bi morali veljati tudi kot dokazilo, da je naprava še vedno aktivna in da v vmesnem času ni prenehala obratovati.

| (13) | Sicer pa lahko naprave štejejo za upravičene do prehodno brezplačno dodeljenih pravic do emisije v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, če se je zadevni naložbeni proces zanje „fizično začel“ do 31. decembra 2008. |
| --- | --- |

(13)

Sicer pa lahko naprave štejejo za upravičene do prehodno brezplačno dodeljenih pravic do emisije v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, če se je zadevni naložbeni proces zanje „fizično začel“ do 31. decembra 2008.

| (14) | To pomeni, da so morale biti najpomembnejše odločitve v zvezi z gradnjo nove elektrarne sprejete, ne da bi na njih vplivali obeti za prejetje brezplačno dodeljenih pravic do emisije za to novo elektrarno. |
| --- | --- |

(14)

To pomeni, da so morale biti najpomembnejše odločitve v zvezi z gradnjo nove elektrarne sprejete, ne da bi na njih vplivali obeti za prejetje brezplačno dodeljenih pravic do emisije za to novo elektrarno.

| (15) | Glede na zgoraj navedeno se mora za naložbeni proces šteti, da je bil fizično začet najpozneje 31. decembra 2008, če je možno dokazati, da na odločitev za naložbo ni vplivala možnost prejetja brezplačno dodeljenih pravic do emisije. V ta namen lahko država članica predložiti utemeljene dokaze, da:






  — | so se gradbena dela fizično začela na kraju samem in so bila vidna pred 31. decembrom 2008 ali |
| --- | --- | --- |

(15)

Glede na zgoraj navedeno se mora za naložbeni proces šteti, da je bil fizično začet najpozneje 31. decembra 2008, če je možno dokazati, da na odločitev za naložbo ni vplivala možnost prejetja brezplačno dodeljenih pravic do emisije. V ta namen lahko država članica predložiti utemeljene dokaze, da:

—

so se gradbena dela fizično začela na kraju samem in so bila vidna pred 31. decembrom 2008 ali

| — | je bila pogodba za izgradnjo zadevne elektrarne med investitorjem (običajno je to upravljavec elektrarne) in družbo, ki je odgovorna za gradbena dela, podpisana pred 31. decembrom 2008. |
| --- | --- |

—

je bila pogodba za izgradnjo zadevne elektrarne med investitorjem (običajno je to upravljavec elektrarne) in družbo, ki je odgovorna za gradbena dela, podpisana pred 31. decembrom 2008.

Komisija razume, da v danem kontekstu gradbena dela, ki so se fizično že začela, lahko zajemajo tudi pripravljalna dela za izgradnjo zadevne elektrarne, vendar vedno potekajo na podlagi izrecnega dovoljenja, ki ga, po potrebi, izda pristojni nacionalni organ. Države članice morajo predložiti zadevno pooblastilo, ki je pravno veljavno in ki je bilo izdano v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije. Če ni zahteve za izrecno dovoljenje za pripravljalna dela, bi bili za ugotovitev, da so se gradbena dela fizično začela, potrebni drugi dokazi.

Zgornji seznam naj ne bi bil izčrpen, saj imajo lahko države članice druge načine za predložitev dokumentarnih dokazil, da na določeno odločitev za naložbo ni vplivala možnost prejetja brezplačno dodeljenih pravic do emisije.

| (16) | Med ocenjevanjem iz člena 10c(6) Direktive 2003/87/ES bo Komisija zahtevala jasna in utemeljena dokazila, da so ti pogoji izpolnjeni. Države članice morajo v zvezi s tem predložiti vse ustrezne podatke v svoji vlogi iz člena 10c(5) Direktive 2003/87/ES. V nasprotnem primeru bo Komisija zavrnila seznam naprav, ki so zajete v vlogi. |
| --- | --- |

(16)

Med ocenjevanjem iz člena 10c(6) Direktive 2003/87/ES bo Komisija zahtevala jasna in utemeljena dokazila, da so ti pogoji izpolnjeni. Države članice morajo v zvezi s tem predložiti vse ustrezne podatke v svoji vlogi iz člena 10c(5) Direktive 2003/87/ES. V nasprotnem primeru bo Komisija zavrnila seznam naprav, ki so zajete v vlogi.

3.2   Naprave za proizvodnjo električne energije

| (17) | V skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87ES lahko države članice napravam za proizvodnjo električne energije pravice do emisije prehodno dodelijo brezplačno. Izraz „naprave za proizvodnjo električne energije“ ni opredeljen v Direktivi 2003/87/ES. Glede na to, da gre za izjemo od splošnega pravila iz Direktive 2003/87/ES, da ni dovoljeno brezplačno dodeljevati pravic do emisij za proizvodnjo električne energije, je treba ta izraz tolmačiti tako, da ne bo onemogočal ciljev Direktive. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87ES lahko države članice napravam za proizvodnjo električne energije pravice do emisije prehodno dodelijo brezplačno. Izraz „naprave za proizvodnjo električne energije“ ni opredeljen v Direktivi 2003/87/ES. Glede na to, da gre za izjemo od splošnega pravila iz Direktive 2003/87/ES, da ni dovoljeno brezplačno dodeljevati pravic do emisij za proizvodnjo električne energije, je treba ta izraz tolmačiti tako, da ne bo onemogočal ciljev Direktive.

| (18) | Tak pristop je potreben zaradi preprečevanja negativnih učinkov, ki izvirajo iz izvajanja člena 10c Direktive 2003/87/ES, ki bi vplivali na industrijski sektor zadevne države članice in trga po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(18)

Tak pristop je potreben zaradi preprečevanja negativnih učinkov, ki izvirajo iz izvajanja člena 10c Direktive 2003/87/ES, ki bi vplivali na industrijski sektor zadevne države članice in trga po vsej Uniji.

| (19) | Z namenom opredelitve obsega izraza „naprave za proizvodnjo električne energije“ se ta izraz povezuje s pojmom „proizvajalec električne energije“, opredeljenim v členu 3(u) Direktive 2003/87/ES, ki je omenjen tudi v členu 10c(2) navedene direktive. V skladu z opredelitvijo tega pojma so zajete vse naprave, ki proizvajajo izključno električno energijo ter naprave, ki proizvajajo električno energijo in toploto (2). Vendar naprave, ki opravljajo drugačne vrste dejavnosti, naštete v Prilogi I Direktive 2003/87/ES poleg izgorevanja goriv, tj. proizvodnja električne energije in/ali toplote, niso zajete v to opredelitev. |
| --- | --- |

(19)

Z namenom opredelitve obsega izraza „naprave za proizvodnjo električne energije“ se ta izraz povezuje s pojmom „proizvajalec električne energije“, opredeljenim v členu 3(u) Direktive 2003/87/ES, ki je omenjen tudi v členu 10c(2) navedene direktive. V skladu z opredelitvijo tega pojma so zajete vse naprave, ki proizvajajo izključno električno energijo ter naprave, ki proizvajajo električno energijo in toploto (2). Vendar naprave, ki opravljajo drugačne vrste dejavnosti, naštete v Prilogi I Direktive 2003/87/ES poleg izgorevanja goriv, tj. proizvodnja električne energije in/ali toplote, niso zajete v to opredelitev.

| (20) | Glede na zgoraj navedeno Komisija za upravičene do brezplačne dodelitve pravic do emisije v skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES šteje:






  (a) | naprave, ki štejejo kot proizvajalci električne energije v skladu s členom 3(u) Direktive 2003/87/ES in |
| --- | --- | --- |

(20)

Glede na zgoraj navedeno Komisija za upravičene do brezplačne dodelitve pravic do emisije v skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES šteje:

(a)

naprave, ki štejejo kot proizvajalci električne energije v skladu s členom 3(u) Direktive 2003/87/ES in

| (b) | v primeru naprav, ki proizvajajo električno energijo in toploto, samo naprave, pri katerih so upoštevane le emisije, ki jih je povzročila proizvodnja električne energije. |
| --- | --- |

(b)

v primeru naprav, ki proizvajajo električno energijo in toploto, samo naprave, pri katerih so upoštevane le emisije, ki jih je povzročila proizvodnja električne energije.

| (21) | Pri ocenjevanju iz člena 10c(6) Direktive 2003/87/ES bo Komisija preverila, ali so bila predložena zadostna dokazila o izpolnjevanju zgoraj navedenih meril. |
| --- | --- |

(21)

Pri ocenjevanju iz člena 10c(6) Direktive 2003/87/ES bo Komisija preverila, ali so bila predložena zadostna dokazila o izpolnjevanju zgoraj navedenih meril.

| (22) | Za določitev emisij, povzročenih od proizvodnje električne energije v napravah, ki proizvajajo tako električno energijo kot toploto, morajo države članice zagotoviti skladnost z izvedbenimi ukrepi v skladu s členom 10a in zlasti 10a(4) Direktive 2003/87/ES ter se sklicevati na metodologijo dodelitve v skladu s členom 10c(3) Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(22)

Za določitev emisij, povzročenih od proizvodnje električne energije v napravah, ki proizvajajo tako električno energijo kot toploto, morajo države članice zagotoviti skladnost z izvedbenimi ukrepi v skladu s členom 10a in zlasti 10a(4) Direktive 2003/87/ES ter se sklicevati na metodologijo dodelitve v skladu s členom 10c(3) Direktive 2003/87/ES.

4.   ZAHTEVE GLEDE NACIONALNEGA NAČRTA

4.1   Načela nacionalnega načrta

| (23) | V skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES zadevne države članice Komisiji predložijo nacionalni načrt za naložbe. Komisija priporoča, da nacionalni načrt temelji na več skupnih načelih, osnovanih tako, da bodo kar najbolje zagotovila pravično in dosledno izvajanje ciljev iz Direktive 2003/87/ES ter zlasti člena 10c.
  Načelo št. 1: Nacionalni načrt navaja naložbe, ki neposredno ali posredno (naložbe v omrežja in pomožne storitve) prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov na stroškovno učinkovit način.
  Načelo št. 2: Naložbe iz nacionalnega načrta morajo biti načrtovane tako, da v prihodnosti kolikor se le da izključijo možnost dogodkov iz člena 10c(1) pod črkama (a) (3) in (b) (4) ter prvega pogoja pod (c) (5) Direktive 2003/87/ES.
  Načelo št. 3: Naložbe morajo biti združljive ena z drugo ter z zadevno zakonodajo Unije. Ne smejo nikomur utrjevati prevladujočega položaja niti nepravično izkrivljati konkurence in trgovanja na notranjem trgu, morajo pa krepiti konkurenco na notranjem trgu električne energije, v kolikor je to mogoče.
  Načelo št. 4: Naložbe iz nacionalnih načrtov morajo biti dodatne naložbe k tistim, ki se jih države članice morajo lotiti, da bi izpolnile druge cilje ali pravne zahteve prava Unije. Prav tako te naložbe ne smejo zadevati naložb, ki bi bile potrebne za odgovor na naraščajočo oskrbo z električno energijo in povpraševanje po njej.
  Načelo št. 5: Naložbe iz nacionalnega načrta morajo prispevati k temu, da se mešanica virov električne energije in viri dobave energije za proizvodnjo električne energije diverzificirajo ter da se intenzivnost ogljika v njih zmanjša.
  Načelo št. 6: Naložbe morajo biti ekonomsko izvedljive brez brezplačne dodelitve pavic do emisije iz člena 10c Direktive 2003/87/ES, ko se prehodna dodelitev takih pravic izteče, z izjemo specifičnih vnaprej določenih prihajajočih tehnologij, ki so še v predstavitveni fazi in so navedene v Prilogi III. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES zadevne države članice Komisiji predložijo nacionalni načrt za naložbe. Komisija priporoča, da nacionalni načrt temelji na več skupnih načelih, osnovanih tako, da bodo kar najbolje zagotovila pravično in dosledno izvajanje ciljev iz Direktive 2003/87/ES ter zlasti člena 10c.

Načelo št. 1: Nacionalni načrt navaja naložbe, ki neposredno ali posredno (naložbe v omrežja in pomožne storitve) prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov na stroškovno učinkovit način.

Načelo št. 2: Naložbe iz nacionalnega načrta morajo biti načrtovane tako, da v prihodnosti kolikor se le da izključijo možnost dogodkov iz člena 10c(1) pod črkama (a) (3) in (b) (4) ter prvega pogoja pod (c) (5) Direktive 2003/87/ES.

Načelo št. 3: Naložbe morajo biti združljive ena z drugo ter z zadevno zakonodajo Unije. Ne smejo nikomur utrjevati prevladujočega položaja niti nepravično izkrivljati konkurence in trgovanja na notranjem trgu, morajo pa krepiti konkurenco na notranjem trgu električne energije, v kolikor je to mogoče.

Načelo št. 4: Naložbe iz nacionalnih načrtov morajo biti dodatne naložbe k tistim, ki se jih države članice morajo lotiti, da bi izpolnile druge cilje ali pravne zahteve prava Unije. Prav tako te naložbe ne smejo zadevati naložb, ki bi bile potrebne za odgovor na naraščajočo oskrbo z električno energijo in povpraševanje po njej.

Načelo št. 5: Naložbe iz nacionalnega načrta morajo prispevati k temu, da se mešanica virov električne energije in viri dobave energije za proizvodnjo električne energije diverzificirajo ter da se intenzivnost ogljika v njih zmanjša.

Načelo št. 6: Naložbe morajo biti ekonomsko izvedljive brez brezplačne dodelitve pavic do emisije iz člena 10c Direktive 2003/87/ES, ko se prehodna dodelitev takih pravic izteče, z izjemo specifičnih vnaprej določenih prihajajočih tehnologij, ki so še v predstavitveni fazi in so navedene v Prilogi III.

| (24) | Naložbe iz nacionalnega načrta morajo biti v največji možni meri skladne s temi načeli. Kadar za določeno naložbo ni mogoče zagotoviti skladnosti z vsemi načeli, mora zadevna država članica predložiti podrobno razložitev, zakaj to ni možno. V nobenem primeru pa take naložbe ne smejo tem načelom nasprotovati ali onemogočati njihovih ciljev. Naložbe prav tako ne smejo onemogočati ciljev iz Pogodb ali druge ustrezne zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(24)

Naložbe iz nacionalnega načrta morajo biti v največji možni meri skladne s temi načeli. Kadar za določeno naložbo ni mogoče zagotoviti skladnosti z vsemi načeli, mora zadevna država članica predložiti podrobno razložitev, zakaj to ni možno. V nobenem primeru pa take naložbe ne smejo tem načelom nasprotovati ali onemogočati njihovih ciljev. Naložbe prav tako ne smejo onemogočati ciljev iz Pogodb ali druge ustrezne zakonodaje Unije.

| (25) | Pri ocenjevanju vlog, predloženih v skladu s členom 10c(5) Direktive 2003/87/ES, bo Komisija proučila, v kolikšni meri navedene naložbe izpolnjujejo ta načela. Če podatki, ki jih je predložila država članica v svoji vlogi v skladu s členom 10c(5) Direktive 2003/87/ES, niso dovolj podrobni, da bi Komisija lahko izvedla celovito oceno, na podlagi katere bi lahko sprejela utemeljen sklep, lahko Komisija zahteva dodatne podatke. V primeru, da omenjeni dodatni podatki ne bodo predloženi pravočasno, bo Komisija zadevne dele nacionalnega načrta zavrnila. Komisija lahko pri ocenjevanju vlog uporablja tudi druge podatke in mnenja iz drugih virov. |
| --- | --- |

(25)

Pri ocenjevanju vlog, predloženih v skladu s členom 10c(5) Direktive 2003/87/ES, bo Komisija proučila, v kolikšni meri navedene naložbe izpolnjujejo ta načela. Če podatki, ki jih je predložila država članica v svoji vlogi v skladu s členom 10c(5) Direktive 2003/87/ES, niso dovolj podrobni, da bi Komisija lahko izvedla celovito oceno, na podlagi katere bi lahko sprejela utemeljen sklep, lahko Komisija zahteva dodatne podatke. V primeru, da omenjeni dodatni podatki ne bodo predloženi pravočasno, bo Komisija zadevne dele nacionalnega načrta zavrnila. Komisija lahko pri ocenjevanju vlog uporablja tudi druge podatke in mnenja iz drugih virov.

| (26) | Na podlagi določb Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (6) morajo države članice preveriti, ali je potrebna okoljska presoja nacionalnega načrta. |
| --- | --- |

(26)

Na podlagi določb Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (6) morajo države članice preveriti, ali je potrebna okoljska presoja nacionalnega načrta.

| (27) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da bi brezplačna dodelitev pravic do emisije proizvajalcem električne energije in financiranje ustreznih naložb, ki je določeno s členom 10c Direktive 2003/87/ES, načeloma vključevala državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. V skladu s členom 108(3) PDEU morajo države članice Komisiji sporočiti ukrepe, ki vključujejo državno pomoč. Ko države članice te ukrepe sporočijo Komisiji, jih ne smejo začeti izvajati, dokler Komisija v zvezi s tem postopkom ne sprejme končnega sklepa. Komisija namerava sprejeti merila o skladnosti za oceno tovrstne pomoči v bližnji prihodnosti. Vloga v skladu s členom 10c(5) Direktive 2003/87/ES in kakršen koli posledičen sklep Komisije nikakor ne posegajo v obveznosti, ki jih imajo države članice glede obveščanja v zvezi z državno pomočjo iz člena 108 PDEU in države članice morajo temu ustrezno načrtovati vsa zahtevana obveščanja v zvezi z državno pomočjo. Pri proučevanju dodelitve brezplačnih pravic in nacionalnih načrtov v skladu s členom 107(3) PDEU bo Komisija zagotovila, da slednji ne povzročajo neupravičenega izkrivljanja konkurence, pri čemer bo upoštevala cilje in skupni interes iz člena 10c Direktive 2003/87/ES. Kadar je nacionalni načrt osredotočen na pomoč za omejeno število upravičencev ali kadar bi pomoč lahko izboljšala položaj upravičencev na trgu, je zlasti pomembno, da države članice dokažejo, da pomoč ne bo neupravičeno izkrivljala konkurence bolj, kot je to potrebno ob upoštevanju splošnih ciljev navedene Direktive. |
| --- | --- |

(27)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da bi brezplačna dodelitev pravic do emisije proizvajalcem električne energije in financiranje ustreznih naložb, ki je določeno s členom 10c Direktive 2003/87/ES, načeloma vključevala državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. V skladu s členom 108(3) PDEU morajo države članice Komisiji sporočiti ukrepe, ki vključujejo državno pomoč. Ko države članice te ukrepe sporočijo Komisiji, jih ne smejo začeti izvajati, dokler Komisija v zvezi s tem postopkom ne sprejme končnega sklepa. Komisija namerava sprejeti merila o skladnosti za oceno tovrstne pomoči v bližnji prihodnosti. Vloga v skladu s členom 10c(5) Direktive 2003/87/ES in kakršen koli posledičen sklep Komisije nikakor ne posegajo v obveznosti, ki jih imajo države članice glede obveščanja v zvezi z državno pomočjo iz člena 108 PDEU in države članice morajo temu ustrezno načrtovati vsa zahtevana obveščanja v zvezi z državno pomočjo. Pri proučevanju dodelitve brezplačnih pravic in nacionalnih načrtov v skladu s členom 107(3) PDEU bo Komisija zagotovila, da slednji ne povzročajo neupravičenega izkrivljanja konkurence, pri čemer bo upoštevala cilje in skupni interes iz člena 10c Direktive 2003/87/ES. Kadar je nacionalni načrt osredotočen na pomoč za omejeno število upravičencev ali kadar bi pomoč lahko izboljšala položaj upravičencev na trgu, je zlasti pomembno, da države članice dokažejo, da pomoč ne bo neupravičeno izkrivljala konkurence bolj, kot je to potrebno ob upoštevanju splošnih ciljev navedene Direktive.

4.2   Upravičene naložbe

| (28) | Ob upoštevanju naslova in splošnega konteksta člena 10c Direktive 2003/87/ES morajo naložbe, ki so v skladu s to določbo upravičene, zadevati sektor električne energije in morajo biti opravljene po 25. juniju 2009. Vendar pa naložbe v druge energetske sektorje načeloma niso izključene pod pogojem, da jih je mogoče prepričljivo utemeljiti na osnovi člena 10c Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(28)

Ob upoštevanju naslova in splošnega konteksta člena 10c Direktive 2003/87/ES morajo naložbe, ki so v skladu s to določbo upravičene, zadevati sektor električne energije in morajo biti opravljene po 25. juniju 2009. Vendar pa naložbe v druge energetske sektorje načeloma niso izključene pod pogojem, da jih je mogoče prepričljivo utemeljiti na osnovi člena 10c Direktive 2003/87/ES.

| (29) | Države članice same najbolje vedo, katere naložbe bi najbolj pripomogle k modernizaciji njihovih sektorjev proizvodnje električne energije, in so odgovorne za izbor tistih naložb, ki izpolnjujejo zahteve iz Direktive. Prav tako morajo uskladiti poročanje o izvajanju naložb, opravljenih v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, na nacionalni ravni (7). |
| --- | --- |

(29)

Države članice same najbolje vedo, katere naložbe bi najbolj pripomogle k modernizaciji njihovih sektorjev proizvodnje električne energije, in so odgovorne za izbor tistih naložb, ki izpolnjujejo zahteve iz Direktive. Prav tako morajo uskladiti poročanje o izvajanju naložb, opravljenih v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, na nacionalni ravni (7).

| (30) | Države članice morajo v svojih nacionalnih načrtih navesti seznam naprav, ki opravljajo naložbe iz nacionalnih načrtov, in določiti seznam naložb, ki jih bo omogočila brezplačna dodelitev pravic do emisije. Podrobno morajo navesti tudi, do katere mere bodo te naložbe financirane s sredstvi, pridobljenimi od brezplačno dodeljenih pravic do emisij, in v katerem letu investicijskega cikla bo do tega prišlo. |
| --- | --- |

(30)

Države članice morajo v svojih nacionalnih načrtih navesti seznam naprav, ki opravljajo naložbe iz nacionalnih načrtov, in določiti seznam naložb, ki jih bo omogočila brezplačna dodelitev pravic do emisije. Podrobno morajo navesti tudi, do katere mere bodo te naložbe financirane s sredstvi, pridobljenimi od brezplačno dodeljenih pravic do emisij, in v katerem letu investicijskega cikla bo do tega prišlo.

| (31) | Naložbe, financirane s sredstvi, pridobljenimi od brezplačno dodeljenih pravic do emisije v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, se lahko dopolnjujejo z naložbami, ki so delno financirane iz drugih virov Unije (npr. sredstva, ki so na voljo iz rezerve za nove udeležence v skladu s členom 10a(8) Direktive 2003/87/ES, regionalni skladi, TEN-E, evropski načrt za oživitev gospodarstva, Evropski energetski program za oživitev, načrt SET, itd.), če izpolnjujejo zahteve iz tega dokumenta in če so združljive z zadevnimi instrumenti ali viri. Vendar je v takih primerih predmet člena 10c Direktive 2003/87/ES le tisti del naložbe, ki je financiran s sredstvi, pridobljenimi od brezplačne dodelitve pravic do emisije v skladu s členom 10c navedene direktive, in sicer pod pogojem, da so spoštovana pravila Unije o splošnih omejitvah financiranja. |
| --- | --- |

(31)

Naložbe, financirane s sredstvi, pridobljenimi od brezplačno dodeljenih pravic do emisije v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, se lahko dopolnjujejo z naložbami, ki so delno financirane iz drugih virov Unije (npr. sredstva, ki so na voljo iz rezerve za nove udeležence v skladu s členom 10a(8) Direktive 2003/87/ES, regionalni skladi, TEN-E, evropski načrt za oživitev gospodarstva, Evropski energetski program za oživitev, načrt SET, itd.), če izpolnjujejo zahteve iz tega dokumenta in če so združljive z zadevnimi instrumenti ali viri. Vendar je v takih primerih predmet člena 10c Direktive 2003/87/ES le tisti del naložbe, ki je financiran s sredstvi, pridobljenimi od brezplačne dodelitve pravic do emisije v skladu s členom 10c navedene direktive, in sicer pod pogojem, da so spoštovana pravila Unije o splošnih omejitvah financiranja.

| (32) | Nadaljnja pojasnila v zvezi s tem, kako Komisija tolmači izraze „infrastruktura“, „čiste tehnologije“ in „diverzifikacija mešanice energetskih virov in virov oskrbe“, kot so uporabljeni v členu 10c(1) Direktive 2003/87/ES, so navedena v Prilogi IV. |
| --- | --- |

(32)

Nadaljnja pojasnila v zvezi s tem, kako Komisija tolmači izraze „infrastruktura“, „čiste tehnologije“ in „diverzifikacija mešanice energetskih virov in virov oskrbe“, kot so uporabljeni v členu 10c(1) Direktive 2003/87/ES, so navedena v Prilogi IV.

| (33) | Neizčrpen seznam tipov naložb, upravičenih v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, je naveden v Prilogi V. |
| --- | --- |

(33)

Neizčrpen seznam tipov naložb, upravičenih v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, je naveden v Prilogi V.

4.3   Tržna vrednost

| (34) | V skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES je znesek naložb iz nacionalnega načrta karseda enakovreden tržni vrednosti brezplačnih pravic do emisije. Upravičene države članice morajo v svojih nacionalnih načrtih tržno vrednost pravic do emisij uporabiti kot izhodišče za določitev zneska, ki bo vložen na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES je znesek naložb iz nacionalnega načrta karseda enakovreden tržni vrednosti brezplačnih pravic do emisije. Upravičene države članice morajo v svojih nacionalnih načrtih tržno vrednost pravic do emisij uporabiti kot izhodišče za določitev zneska, ki bo vložen na nacionalni ravni.

| (35) | Glede na to, da mora biti državam članicam omogočeno v njihovih nacionalnih načrtih določiti natančen znesek, ki ga nameravajo vložiti v okviru člena 10c Direktive 2003/87/ES, je treba tržno vrednost vseh pravic do emisije, ki jim bodo brezplačno dodeljene v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, določiti vnaprej in se je kasneje ne sme spreminjati (8). |
| --- | --- |

(35)

Glede na to, da mora biti državam članicam omogočeno v njihovih nacionalnih načrtih določiti natančen znesek, ki ga nameravajo vložiti v okviru člena 10c Direktive 2003/87/ES, je treba tržno vrednost vseh pravic do emisije, ki jim bodo brezplačno dodeljene v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, določiti vnaprej in se je kasneje ne sme spreminjati (8).

| (36) | Komisija priporoča, naj bo tržna vrednost brezplačno dodeljenih pravic do emisije določena s pomočjo na modelu osnovanih napovedi evropskih cen ogljika, kot jih navaja delovni dokument služb Komisije iz leta 2010, ki je priložen Sporočilu Komisije (2010)265 konč (9). Ta delovni dokument vsebuje posodobljene napovedi, v katerih so upoštevane nove okoliščine v Uniji. |
| --- | --- |

(36)

Komisija priporoča, naj bo tržna vrednost brezplačno dodeljenih pravic do emisije določena s pomočjo na modelu osnovanih napovedi evropskih cen ogljika, kot jih navaja delovni dokument služb Komisije iz leta 2010, ki je priložen Sporočilu Komisije (2010)265 konč (9). Ta delovni dokument vsebuje posodobljene napovedi, v katerih so upoštevane nove okoliščine v Uniji.

| (37) | Skladno s tem morajo biti letne vrednosti, kot so navedene v Prilogi VI ter ki upoštevajo trenutno zakonodajo in cilje zmanjšanja emisij, uporabljene kot izhodiščna točka za države članice pri določanju letne tržne vrednosti brezplačne dodelitve pravic do emisije, povezane z njihovimi nacionalnimi načrti. Države članice lahko ob upoštevanju zadevnih pravil o državni pomoči uporabijo višje vrednosti pri določanju zneska za naložbo: številke, ki so navedene v Prilogi VI, predstavljajo zgolj minimalno raven. |
| --- | --- |

(37)

Skladno s tem morajo biti letne vrednosti, kot so navedene v Prilogi VI ter ki upoštevajo trenutno zakonodajo in cilje zmanjšanja emisij, uporabljene kot izhodiščna točka za države članice pri določanju letne tržne vrednosti brezplačne dodelitve pravic do emisije, povezane z njihovimi nacionalnimi načrti. Države članice lahko ob upoštevanju zadevnih pravil o državni pomoči uporabijo višje vrednosti pri določanju zneska za naložbo: številke, ki so navedene v Prilogi VI, predstavljajo zgolj minimalno raven.

| (38) | Vrednost naložb v okviru člena 10c Direktive v zadevni državi članici mora ustrezati tržni vrednosti brezplačnih pravic do emisije, ki so bile državi članici v okviru njene vloge dodeljene, razen če lahko država članica dokaže, da to objektivno ni mogoče. V vlogah iz člena 10c(5) Direktive 2003/87/ES morajo države članice predložiti dokazila, ki so potrebna, da Komisija lahko izvede svojo oceno v skladu s členom 10c(6) Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(38)

Vrednost naložb v okviru člena 10c Direktive v zadevni državi članici mora ustrezati tržni vrednosti brezplačnih pravic do emisije, ki so bile državi članici v okviru njene vloge dodeljene, razen če lahko država članica dokaže, da to objektivno ni mogoče. V vlogah iz člena 10c(5) Direktive 2003/87/ES morajo države članice predložiti dokazila, ki so potrebna, da Komisija lahko izvede svojo oceno v skladu s členom 10c(6) Direktive 2003/87/ES.

4.4   Mehanizem za zagotavljanje ravnotežja med količino naložb in brezplačnih pravic do emisije

| (39) | Direktiva 2003/87/ES posredno priznava možnost nepričakovanih dobičkov od brezplačne dodelitve pravic do emisije, zlasti kjer upravljavci lahko finančno vrednost pravic do emisije prenesejo naprej na svoje stranke. To se dogaja pri proizvajalcih električne energije in predstavlja enega izmed razlogov, da Direktiva 2003/87/ES določa dražbe kot privzeto metodologijo dodeljevanja pravic, s čimer se skuša „odpraviti nepričakovane dobičke“ (10). |
| --- | --- |

(39)

Direktiva 2003/87/ES posredno priznava možnost nepričakovanih dobičkov od brezplačne dodelitve pravic do emisije, zlasti kjer upravljavci lahko finančno vrednost pravic do emisije prenesejo naprej na svoje stranke. To se dogaja pri proizvajalcih električne energije in predstavlja enega izmed razlogov, da Direktiva 2003/87/ES določa dražbe kot privzeto metodologijo dodeljevanja pravic, s čimer se skuša „odpraviti nepričakovane dobičke“ (10).

| (40) | Člen 10c Direktive 2003/87/ES pri določanju brezplačne dodelitve pravic do emisije proizvajalcem električne energije odstopa od načela dražb kot privzete metodologije za dodelitev, s čimer posredno tudi dovoljuje nepričakovane dobičke. Vendar pa člen 10c navedene direktive jasno navaja, da so ti dobički namenjeni za modernizacijo proizvodnje električne energije v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(40)

Člen 10c Direktive 2003/87/ES pri določanju brezplačne dodelitve pravic do emisije proizvajalcem električne energije odstopa od načela dražb kot privzete metodologije za dodelitev, s čimer posredno tudi dovoljuje nepričakovane dobičke. Vendar pa člen 10c navedene direktive jasno navaja, da so ti dobički namenjeni za modernizacijo proizvodnje električne energije v zadevni državi članici.

| (41) | Ukrepe prava Unije je treba tolmačiti v luči njihovih ciljev. Na podlagi določb člena 10c Direktive 2003/87/ES in ob upoštevanju njegovega cilja je mogoče skleniti, da je treba nepričakovane dobičke podjetij, ki izvirajo iz brezplačne dodelitve pravic do emisije, uporabiti za modernizacijo proizvodnje električne energije v zadevni državi članici. Iz istega razloga bi optimalna poraba vrednosti brezplačno dodeljenih pravic do emisije pomenila, da se slednje ne bodo uporabile za financiranje naložb, ki bi jih zadevna podjetja lahko opravila ter tako izpolnila druge cilje in pravne zahteve, ki izvirajo iz prava Unije. V nasprotnem primeru bi predstavljale dodatne dobičke, ki jih Direktiva 2003/87/ES namerava odpraviti, in bi bile posledično v nasprotju s cilji navedene direktive. Poleg tega bi to povzročilo neupravičeno izkrivljanje konkurence, kar bi pomenilo kršitev člena 10c(5) Direktive. |
| --- | --- |

(41)

Ukrepe prava Unije je treba tolmačiti v luči njihovih ciljev. Na podlagi določb člena 10c Direktive 2003/87/ES in ob upoštevanju njegovega cilja je mogoče skleniti, da je treba nepričakovane dobičke podjetij, ki izvirajo iz brezplačne dodelitve pravic do emisije, uporabiti za modernizacijo proizvodnje električne energije v zadevni državi članici. Iz istega razloga bi optimalna poraba vrednosti brezplačno dodeljenih pravic do emisije pomenila, da se slednje ne bodo uporabile za financiranje naložb, ki bi jih zadevna podjetja lahko opravila ter tako izpolnila druge cilje in pravne zahteve, ki izvirajo iz prava Unije. V nasprotnem primeru bi predstavljale dodatne dobičke, ki jih Direktiva 2003/87/ES namerava odpraviti, in bi bile posledično v nasprotju s cilji navedene direktive. Poleg tega bi to povzročilo neupravičeno izkrivljanje konkurence, kar bi pomenilo kršitev člena 10c(5) Direktive.

| (42) | Iz teh razlogov bi moral prejemnik brezplačnih pravic do emisije, dodeljenih v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, vrednost brezplačnih pravic do emisije porabiti tako, da bi se odločil za katero izmed naložb iz nacionalnega načrta v okviru člena 10c(1). Kadar podjetja prejmejo brezplačno dodeljene pravice do emisije in se za take naložbe ne odločijo, ali pa je vrednost brezplačno dodeljenih pravic večja od vrednosti zadevne naložbe iz nacionalnega načrta, je od njih treba zahtevati, da presegajočo vrednost pravic nakažejo zadevni napravi, ki bo opravila naložbo. |
| --- | --- |

(42)

Iz teh razlogov bi moral prejemnik brezplačnih pravic do emisije, dodeljenih v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, vrednost brezplačnih pravic do emisije porabiti tako, da bi se odločil za katero izmed naložb iz nacionalnega načrta v okviru člena 10c(1). Kadar podjetja prejmejo brezplačno dodeljene pravice do emisije in se za take naložbe ne odločijo, ali pa je vrednost brezplačno dodeljenih pravic večja od vrednosti zadevne naložbe iz nacionalnega načrta, je od njih treba zahtevati, da presegajočo vrednost pravic nakažejo zadevni napravi, ki bo opravila naložbo.

| (43) | Glede na to, da lahko nacionalni načrt, izdelan za modernizacijo proizvodnje električne energije, v zadevni državi članici zajema naložbe, ki jih bodo opravila podjetja, ki niso zavezana k izpolnjevanju zahtev iz sistema Unije (11), ni nujno, da bodo brezplačno dodeljene pravice do emisije prejela vsa podjetja, ki so določena za opravljanje naložb in imenovana v nacionalnem načrtu. Ob upoštevanju določb členov 10c(1) in 10c(4) Direktive 2003/87/ES upravljavci prenosnih ali distribucijskih sistemov v smislu člena 2(4) in (6) Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (12) predstavljajo upravljavce omrežij v smislu člena 10c(4) Direktive 2003/87/ES. Ta podjetja na splošno ne smejo biti vključena v proizvodnjo električne energije ali oskrbo z njo. Torej ne bodo upravičena do pravic, kljub temu pa se lahko od njih zahteva opravljanje naložb iz nacionalnega načrta. |
| --- | --- |

(43)

Glede na to, da lahko nacionalni načrt, izdelan za modernizacijo proizvodnje električne energije, v zadevni državi članici zajema naložbe, ki jih bodo opravila podjetja, ki niso zavezana k izpolnjevanju zahtev iz sistema Unije (11), ni nujno, da bodo brezplačno dodeljene pravice do emisije prejela vsa podjetja, ki so določena za opravljanje naložb in imenovana v nacionalnem načrtu. Ob upoštevanju določb členov 10c(1) in 10c(4) Direktive 2003/87/ES upravljavci prenosnih ali distribucijskih sistemov v smislu člena 2(4) in (6) Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (12) predstavljajo upravljavce omrežij v smislu člena 10c(4) Direktive 2003/87/ES. Ta podjetja na splošno ne smejo biti vključena v proizvodnjo električne energije ali oskrbo z njo. Torej ne bodo upravičena do pravic, kljub temu pa se lahko od njih zahteva opravljanje naložb iz nacionalnega načrta.

| (44) | V skladu z načelom št. 3 nacionalnega načrta in odstavkom 27 teh smernic velja, da bi države članice v primerih, ko naložbe v proizvodnjo električne energije ali oskrbo z njo, ki so bile navedene v nacionalnem načrtu v skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES, vodijo v neupravičeno izkrivljanje konkurence ali povzročijo nevarnost vzpostavitve prevladujočega položaja, lahko razmislile o tem, da bi od upravičencev do brezplačnih pravic do emisije zahtevale sredstva za naložbe v prenosne in distribucijske sisteme ali za proizvodnjo električne energije oz. oskrbo z njo, ki ne bi vodile do takih izkrivljanj. |
| --- | --- |

(44)

V skladu z načelom št. 3 nacionalnega načrta in odstavkom 27 teh smernic velja, da bi države članice v primerih, ko naložbe v proizvodnjo električne energije ali oskrbo z njo, ki so bile navedene v nacionalnem načrtu v skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES, vodijo v neupravičeno izkrivljanje konkurence ali povzročijo nevarnost vzpostavitve prevladujočega položaja, lahko razmislile o tem, da bi od upravičencev do brezplačnih pravic do emisije zahtevale sredstva za naložbe v prenosne in distribucijske sisteme ali za proizvodnjo električne energije oz. oskrbo z njo, ki ne bi vodile do takih izkrivljanj.

| (45) | Prav tako ne gre izključiti možnosti, da bi bile podjetjem dodeljene brezplačne pravice do emisije, katerih vrednost bi bila prenizka za kritje naložbe iz nacionalnega načrta. V takem primeru bi bilo ustrezno tem podjetjem omogočiti izpeljavo zadevne naložbe iz nacionalnega načrta. |
| --- | --- |

(45)

Prav tako ne gre izključiti možnosti, da bi bile podjetjem dodeljene brezplačne pravice do emisije, katerih vrednost bi bila prenizka za kritje naložbe iz nacionalnega načrta. V takem primeru bi bilo ustrezno tem podjetjem omogočiti izpeljavo zadevne naložbe iz nacionalnega načrta.

| (46) | Iz teh razlogov lahko, kadar je to potrebno in ustrezno, države članice vzpostavijo mehanizem, ki bo v zgoraj opisanih primerih omogočal zadevne prenose ali sredstva. |
| --- | --- |

(46)

Iz teh razlogov lahko, kadar je to potrebno in ustrezno, države članice vzpostavijo mehanizem, ki bo v zgoraj opisanih primerih omogočal zadevne prenose ali sredstva.

| (47) | V vsakem primeru je treba znotraj takega mehanizma upoštevati naslednje zahteve:






  (a) | vrednost brezplačno dodeljenih pravic do emisije v okviru člena 10c Direktive 2003/87/ES mora biti enaka vrednosti naložb iz nacionalnega načrta in mora biti določena z namenom izenačenja vrednosti naložb z vrednostjo brezplačnih pravic do emisije; |
| --- | --- | --- |

(47)

V vsakem primeru je treba znotraj takega mehanizma upoštevati naslednje zahteve:

(a)

vrednost brezplačno dodeljenih pravic do emisije v okviru člena 10c Direktive 2003/87/ES mora biti enaka vrednosti naložb iz nacionalnega načrta in mora biti določena z namenom izenačenja vrednosti naložb z vrednostjo brezplačnih pravic do emisije;

| (b) | naložbe iz nacionalnega načrta, ki so financirane iz mehanizma, morajo izpolnjevati pravila o državni pomoči (13); |
| --- | --- |

(b)

naložbe iz nacionalnega načrta, ki so financirane iz mehanizma, morajo izpolnjevati pravila o državni pomoči (13);

| (c) | letne prilagoditve sredstev in naložb, vključno z letnim prenosom sredstev ali naložb v naslednje leto, so dovoljene pod pogojem, da je znesek, ki bo vložen v skladu z nacionalnim načrtom, enak ali višji od skupne tržne vrednosti brezplačnih pravic do emisije čez celo obdobje, za katerega je država članica zaprosila za odstopanje od člena 10c Direktive 2003/87/ES (glej tudi oddelek 2.2). |
| --- | --- |

(c)

letne prilagoditve sredstev in naložb, vključno z letnim prenosom sredstev ali naložb v naslednje leto, so dovoljene pod pogojem, da je znesek, ki bo vložen v skladu z nacionalnim načrtom, enak ali višji od skupne tržne vrednosti brezplačnih pravic do emisije čez celo obdobje, za katerega je država članica zaprosila za odstopanje od člena 10c Direktive 2003/87/ES (glej tudi oddelek 2.2).

| (48) | Uporaba prihodkov, ki jih država članica lahko pridobi od dražb (14), ali drugih državnih prihodkov za financiranje naložb iz nacionalnega načrta bo privedla do nepričakovanih dobičkov za proizvajalce električne energije, ki prejemajo brezplačne pravice v okviru člena 10c Direktive 2003/87/ES. Ob upoštevanju uvodnih izjav 15 in 19 Direktive 2009/29/ES o spremembah, člena 10c(5)(e) ter splošnega pristopa in ciljev Direktive, ki določa dražbe kot privzeto metodologijo dodeljevanja, bo Komisija zavrnila vloge, predložene v okviru člena 10c(5), ki bodo imele tak pristop. |
| --- | --- |

(48)

Uporaba prihodkov, ki jih država članica lahko pridobi od dražb (14), ali drugih državnih prihodkov za financiranje naložb iz nacionalnega načrta bo privedla do nepričakovanih dobičkov za proizvajalce električne energije, ki prejemajo brezplačne pravice v okviru člena 10c Direktive 2003/87/ES. Ob upoštevanju uvodnih izjav 15 in 19 Direktive 2009/29/ES o spremembah, člena 10c(5)(e) ter splošnega pristopa in ciljev Direktive, ki določa dražbe kot privzeto metodologijo dodeljevanja, bo Komisija zavrnila vloge, predložene v okviru člena 10c(5), ki bodo imele tak pristop.

5.   NEPRENOSLJIVE PRAVICE

| (49) | Države članice, ki bodo izkoristile možnost brezplačnega dodeljevanja pravic v okviru člena 10c Direktive 2003/87/ES, se lahko odločijo, da smejo naprave take pravice predati le v letu, v katerem so jim pravice bile dodeljene, in le za zadevno leto. Podjetje, ki tako pogojene pravice prejme, teh pravic ne bi moglo prodati na trgu, jih prenesti na naslednje leto ali dopustiti, da jih preda katera koli druga naprava (četudi bi bila del istega podjetja). |
| --- | --- |

(49)

Države članice, ki bodo izkoristile možnost brezplačnega dodeljevanja pravic v okviru člena 10c Direktive 2003/87/ES, se lahko odločijo, da smejo naprave take pravice predati le v letu, v katerem so jim pravice bile dodeljene, in le za zadevno leto. Podjetje, ki tako pogojene pravice prejme, teh pravic ne bi moglo prodati na trgu, jih prenesti na naslednje leto ali dopustiti, da jih preda katera koli druga naprava (četudi bi bila del istega podjetja).

| (50) | Država članica, ki uvaja tako pogojenost, tvega, da bo člen 10c izvajala na način, ki ne bi bil združljiv s cilji in strukturo sistema Unije, ki je oblikovan za splošno zmanjšanje emisij na stroškovno ugoden in gospodarsko učinkovit način. Ne bi bilo zakonito, da bi države članice izvajale Direktivo 2003/87/ES na način, ki bi bil v nasprotju s samimi cilji Direktive. |
| --- | --- |

(50)

Država članica, ki uvaja tako pogojenost, tvega, da bo člen 10c izvajala na način, ki ne bi bil združljiv s cilji in strukturo sistema Unije, ki je oblikovan za splošno zmanjšanje emisij na stroškovno ugoden in gospodarsko učinkovit način. Ne bi bilo zakonito, da bi države članice izvajale Direktivo 2003/87/ES na način, ki bi bil v nasprotju s samimi cilji Direktive.

| (51) | Z neprenosljivimi pravicami se lastnikom teh pravic prepreči izvajanje ukrepov za zmanjšanje emisij, ki bi bili sicer izvedljivi tudi z nižjimi stroški, kot je prevladujoča cena pravic do emisije. S stališča lastnikov neprenosljivih pravic bi se izvajanje teh ukrepov za zmanjševanje emisij vedno zdelo dražje kot enostavno kritje emisij z neprenosljivimi pravicami. |
| --- | --- |

(51)

Z neprenosljivimi pravicami se lastnikom teh pravic prepreči izvajanje ukrepov za zmanjšanje emisij, ki bi bili sicer izvedljivi tudi z nižjimi stroški, kot je prevladujoča cena pravic do emisije. S stališča lastnikov neprenosljivih pravic bi se izvajanje teh ukrepov za zmanjševanje emisij vedno zdelo dražje kot enostavno kritje emisij z neprenosljivimi pravicami.

| (52) | Ob upoštevanju navedenih pogojev Komisija državam članicam dodeljevanje neprenosljivih pravic do emisije močno odsvetuje. Kadar pa se državam članicam dodeljevanje neprenosljivih pravic vendarle zdi potrebno, morajo dokazati, ta je ta možnost uporabljena le v tolikšni meri, kot to je potrebno za doseganje cilja, ki je podlaga za člen 10c, ter da se tega z drugimi sredstvi ne da doseči učinkoviteje. Upoštevati morajo spodbude za zmanjševanje emisije in morebitno povišanje stroškov skladnosti s sistemom trgovanje z emisijami, do katerih bo prišlo, če se odločijo za proglasitev določenih pravic za neprenosljive. |
| --- | --- |

(52)

Ob upoštevanju navedenih pogojev Komisija državam članicam dodeljevanje neprenosljivih pravic do emisije močno odsvetuje. Kadar pa se državam članicam dodeljevanje neprenosljivih pravic vendarle zdi potrebno, morajo dokazati, ta je ta možnost uporabljena le v tolikšni meri, kot to je potrebno za doseganje cilja, ki je podlaga za člen 10c, ter da se tega z drugimi sredstvi ne da doseči učinkoviteje. Upoštevati morajo spodbude za zmanjševanje emisije in morebitno povišanje stroškov skladnosti s sistemom trgovanje z emisijami, do katerih bo prišlo, če se odločijo za proglasitev določenih pravic za neprenosljive.

| (53) | Na podlagi navedenega ter brez poseganja v to, Komisija tudi zagovarja stališče, da bi vsaj večina pravic do emisije, dodeljenih brezplačno v okviru člena 10c Direktive, morala biti prenosljiva. Priporoča tudi omejitev neprenosljivih pravic na število, ki ne presega skupnih emisij, ki jih povzroči oskrba z električno energijo tistih sektorjev, pri katerih ne bi bilo tveganja za povzročanje izkrivljanja konkurence v industrijskem sektorju zadevne države članice ali Unije (to bi bil lahko na primer gospodinjski sektor). V skladu s členom 10c(5)(e) in 10c(6) bi Komisija morala zavrniti vlogo, ki bi povzročala neupravičeno izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(53)

Na podlagi navedenega ter brez poseganja v to, Komisija tudi zagovarja stališče, da bi vsaj večina pravic do emisije, dodeljenih brezplačno v okviru člena 10c Direktive, morala biti prenosljiva. Priporoča tudi omejitev neprenosljivih pravic na število, ki ne presega skupnih emisij, ki jih povzroči oskrba z električno energijo tistih sektorjev, pri katerih ne bi bilo tveganja za povzročanje izkrivljanja konkurence v industrijskem sektorju zadevne države članice ali Unije (to bi bil lahko na primer gospodinjski sektor). V skladu s členom 10c(5)(e) in 10c(6) bi Komisija morala zavrniti vlogo, ki bi povzročala neupravičeno izkrivljanje konkurence.

| (54) | Pri oceni vloge, predložene v skladu s členom 10c(5), bo Komisija proučila, ali je število pravic do emisije, proglašenih za neprenosljive, ob upoštevanju splošnih ciljev Direktive 2003/87/ES ter zlasti specifičnih ciljev člena 10c Direktive 2003/87/ES, upravičeno, tj. ali je tako število potrebno in proporcionalno ter ali obstaja nevarnost povzročitve neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija bo vlogo, vloženo v skladu s členom 10c(5), zavrnila, če ugotovi, da omenjeni pogoji niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(54)

Pri oceni vloge, predložene v skladu s členom 10c(5), bo Komisija proučila, ali je število pravic do emisije, proglašenih za neprenosljive, ob upoštevanju splošnih ciljev Direktive 2003/87/ES ter zlasti specifičnih ciljev člena 10c Direktive 2003/87/ES, upravičeno, tj. ali je tako število potrebno in proporcionalno ter ali obstaja nevarnost povzročitve neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija bo vlogo, vloženo v skladu s členom 10c(5), zavrnila, če ugotovi, da omenjeni pogoji niso izpolnjeni.

6.   SPREMLJANJE IN IZVEDBA

6.1   Ocena vloge

| (55) | Komisija bo na podlagi člena 10c(6) Direktive 2003/87/ES ocenila vlogo na podlagi vseh ustreznih elementov, vključno s tistimi iz člena 10c(5). Upoštevala bo tudi obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb, in splošna načela prava EU. Za zagotovitev učinkovitega postopka ocenjevanja mora vloga temeljiti na predlogi iz Priloge II k temu dokumentu. Komisija bo postopek ocenjevanja vloge začela šele, ko bodo predložene vse ustrezne informacije, vključno s potrebnimi dokazili o njih. |
| --- | --- |

(55)

Komisija bo na podlagi člena 10c(6) Direktive 2003/87/ES ocenila vlogo na podlagi vseh ustreznih elementov, vključno s tistimi iz člena 10c(5). Upoštevala bo tudi obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb, in splošna načela prava EU. Za zagotovitev učinkovitega postopka ocenjevanja mora vloga temeljiti na predlogi iz Priloge II k temu dokumentu. Komisija bo postopek ocenjevanja vloge začela šele, ko bodo predložene vse ustrezne informacije, vključno s potrebnimi dokazili o njih.

| (56) | Člen 10c Direktive 2003/87/ES je bil uveden, da bi se v upravičenih državah članicah omogočila modernizacija proizvodnje električne energije. Zato člen določa izjemo od poglavitnega načela direktive. V skladu s pretežno sodno prakso se mora ta izjema tolmačiti in uporabljati na način, ki je omejen na to, kar je potrebno za dosego cilja iz člena 10c, ne da bili pri tem ogroženi krovni cilji Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(56)

Člen 10c Direktive 2003/87/ES je bil uveden, da bi se v upravičenih državah članicah omogočila modernizacija proizvodnje električne energije. Zato člen določa izjemo od poglavitnega načela direktive. V skladu s pretežno sodno prakso se mora ta izjema tolmačiti in uporabljati na način, ki je omejen na to, kar je potrebno za dosego cilja iz člena 10c, ne da bili pri tem ogroženi krovni cilji Direktive 2003/87/ES.

| (57) | Glede vrednosti brezplačno dodeljenih pravic do emisije in njihove povezave z zneskom naložb, ki se zahtevajo v skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES, je treba poudariti, da bi brezplačno dodeljene pravice do emisije ustvarile nepričakovane dobičke v podjetjih, ki bi jim bile pravice do emisije dodeljene brezplačno, če se vrednost teh pravic do emisije ne bi uporabila za naložbe ali bi se uporabila za naložbe, ki bi se opravile za izpolnitev drugih ciljev in pravnih zahtev, ki izvirajo iz prava Unije. V takem primeru ne bi bilo ustreznega prispevka k doseganju cilja, zaradi katerega je bila sprejeta brezplačna dodelitev pravic do emisije v skladu s členom 10c. |
| --- | --- |

(57)

Glede vrednosti brezplačno dodeljenih pravic do emisije in njihove povezave z zneskom naložb, ki se zahtevajo v skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES, je treba poudariti, da bi brezplačno dodeljene pravice do emisije ustvarile nepričakovane dobičke v podjetjih, ki bi jim bile pravice do emisije dodeljene brezplačno, če se vrednost teh pravic do emisije ne bi uporabila za naložbe ali bi se uporabila za naložbe, ki bi se opravile za izpolnitev drugih ciljev in pravnih zahtev, ki izvirajo iz prava Unije. V takem primeru ne bi bilo ustreznega prispevka k doseganju cilja, zaradi katerega je bila sprejeta brezplačna dodelitev pravic do emisije v skladu s členom 10c.

| (58) | Poudariti je treba tudi, da bi prednosti, ki jih prinašajo v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES brezplačno dodeljene pravice do emisije, lahko povzročile neupravičeno izkrivljanje konkurence, ki je v nasprotju s členom 10c(5)(e), če se ne bodo uporabljale za namene, za katere bodo dodeljene. |
| --- | --- |

(58)

Poudariti je treba tudi, da bi prednosti, ki jih prinašajo v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES brezplačno dodeljene pravice do emisije, lahko povzročile neupravičeno izkrivljanje konkurence, ki je v nasprotju s členom 10c(5)(e), če se ne bodo uporabljale za namene, za katere bodo dodeljene.

| (59) | Zato bo ocena Komisije pozornost namenila zlasti temu, ali je vrednost brezplačnih pravic do emisije, odobrenih upravičenim napravam v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, uporabljena za naložbe, ki jih izvajajo te naprave, oziroma, če ni tako, preverila, ali je vrednost brezplačno dodeljenih pravic do emisije dana na razpolago napravam/upravljavcem ali podjetjem, ki niso dobila ali pa niso dobila dovolj pravic do emisije, da bi pokrile naložbe iz nacionalnega načrta. |
| --- | --- |

(59)

Zato bo ocena Komisije pozornost namenila zlasti temu, ali je vrednost brezplačnih pravic do emisije, odobrenih upravičenim napravam v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, uporabljena za naložbe, ki jih izvajajo te naprave, oziroma, če ni tako, preverila, ali je vrednost brezplačno dodeljenih pravic do emisije dana na razpolago napravam/upravljavcem ali podjetjem, ki niso dobila ali pa niso dobila dovolj pravic do emisije, da bi pokrile naložbe iz nacionalnega načrta.

| (60) | Države članice naj zaradi preglednosti in omogočanja dobre utemeljitve ocene s strani Komisije vlogo, preden jo predložijo Komisiji, objavijo, da s tem Komisiji omogočijo upoštevanje informacij in vidikov, pridobljenih iz drugih virov. Morebitne vloge držav članic je treba obravnavati kot informacije o okolju, tako da zanje veljajo zahteve iz Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (15) in Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (16). Države članice bodo morale tudi preveriti, ali je na podlagi določb Direktive 2001/42/ES potrebna okoljska presoja njihovih nacionalnih načrtov. |
| --- | --- |

(60)

Države članice naj zaradi preglednosti in omogočanja dobre utemeljitve ocene s strani Komisije vlogo, preden jo predložijo Komisiji, objavijo, da s tem Komisiji omogočijo upoštevanje informacij in vidikov, pridobljenih iz drugih virov. Morebitne vloge držav članic je treba obravnavati kot informacije o okolju, tako da zanje veljajo zahteve iz Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (15) in Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (16). Države članice bodo morale tudi preveriti, ali je na podlagi določb Direktive 2001/42/ES potrebna okoljska presoja njihovih nacionalnih načrtov.

6.2   Določbe za spremljanje in izvedbo v skladu s členom 10c(5) Direktive 2003/87/ES

| (61) | Države članice morajo glede naložb, predvidenih v nacionalnih načrtih, vzpostaviti jasne in učinkovite določbe za spremljanje in izvedbo, da zagotovijo pravilno izvajanje naložb, opredeljenih v nacionalnih načrtih. V skladu s členom 10c(5)(d) Direktive 2003/87/ES morajo biti te določbe podrobno navedene v vlogi za brezplačno dodelitev pravic do emisije. |
| --- | --- |

(61)

Države članice morajo glede naložb, predvidenih v nacionalnih načrtih, vzpostaviti jasne in učinkovite določbe za spremljanje in izvedbo, da zagotovijo pravilno izvajanje naložb, opredeljenih v nacionalnih načrtih. V skladu s členom 10c(5)(d) Direktive 2003/87/ES morajo biti te določbe podrobno navedene v vlogi za brezplačno dodelitev pravic do emisije.

| (62) | Države članice so odgovorne za spremljanje in izvedbo naložb, opredeljenih v njihovih nacionalnih načrtih. Komisija bo pri ocenjevanju vlog držav članic za brezplačno dodelitev pravic do emisije v skladu s členom 10c(6) Direktive 2003/87/ES posebej upoštevala, ali ima država članica jasne in učinkovite določbe za spremljanje in izvedbo nacionalnega načrta, vključno z mehanizmom za pozorno spremljanje in učinkovito izvedbo naložb, opredeljenih v njenem nacionalnem načrtu. V ta namen morajo države članice zagotoviti, da so pri njih veljavni zakoni, predpisi in upravne določbe, ki so potrebni za to, da naložbe pregledajo pristojni nacionalni organi, ki so jasno opredeljeni v vlogi. |
| --- | --- |

(62)

Države članice so odgovorne za spremljanje in izvedbo naložb, opredeljenih v njihovih nacionalnih načrtih. Komisija bo pri ocenjevanju vlog držav članic za brezplačno dodelitev pravic do emisije v skladu s členom 10c(6) Direktive 2003/87/ES posebej upoštevala, ali ima država članica jasne in učinkovite določbe za spremljanje in izvedbo nacionalnega načrta, vključno z mehanizmom za pozorno spremljanje in učinkovito izvedbo naložb, opredeljenih v njenem nacionalnem načrtu. V ta namen morajo države članice zagotoviti, da so pri njih veljavni zakoni, predpisi in upravne določbe, ki so potrebni za to, da naložbe pregledajo pristojni nacionalni organi, ki so jasno opredeljeni v vlogi.

| (63) | Glede tega so pomembni naslednji elementi:






  — | določbe morajo opredeljevati niz kazalnikov skladnosti (primeri takih kazalnikov so navedeni v Prilogi VII), ki jih pristojni nacionalni organi uporabljajo pri ocenjevanju napredka ter skladnosti naložb z zahtevami iz Direktive 2003/78/ES in teh smernic, |
| --- | --- | --- |

(63)

Glede tega so pomembni naslednji elementi:

—

določbe morajo opredeljevati niz kazalnikov skladnosti (primeri takih kazalnikov so navedeni v Prilogi VII), ki jih pristojni nacionalni organi uporabljajo pri ocenjevanju napredka ter skladnosti naložb z zahtevami iz Direktive 2003/78/ES in teh smernic,

| — | predvideti je treba terenski nadzor, da se izvedba naložb lahko preveri na terenu. Vključevati mora preverjanja na kraju samem in letna neodvisna preverjanja s strani zunanjih revizorjev za vsako naložbo posebej. Revizorji morajo izdati uraden dokument, ki potrjuje naravo vsake posamezne naložbe in natančen znesek, ki se porabi v posameznem letu. Tak dokument mora potrjevati tudi verodostojnost uveljavljanih izdatkov, |
| --- | --- |

—

predvideti je treba terenski nadzor, da se izvedba naložb lahko preveri na terenu. Vključevati mora preverjanja na kraju samem in letna neodvisna preverjanja s strani zunanjih revizorjev za vsako naložbo posebej. Revizorji morajo izdati uraden dokument, ki potrjuje naravo vsake posamezne naložbe in natančen znesek, ki se porabi v posameznem letu. Tak dokument mora potrjevati tudi verodostojnost uveljavljanih izdatkov,

| — | določbe morajo uvajati količinsko oceno in oceno kakovosti naložb, ki ju izvede tretja stran, s čimer se zagotovijo utemeljena in neodvisna dokazila o tem, da so naložbe skladne z Direktivo 2003/87/ES, temi smernicami in nacionalnim načrtom, |
| --- | --- |

—

določbe morajo uvajati količinsko oceno in oceno kakovosti naložb, ki ju izvede tretja stran, s čimer se zagotovijo utemeljena in neodvisna dokazila o tem, da so naložbe skladne z Direktivo 2003/87/ES, temi smernicami in nacionalnim načrtom,

| — | če podjetja svojih obveznosti glede naložb ne spoštujejo (ali ne prispevajo k naložbam s prenašanjem vrednosti brezplačnih pravic do emisije, ki jih niso porabila za naložbe, v mehanizem za zagotavljanje ravnotežja med količino naložb in brezplačnih pravic do emisije), morajo države članice uvesti kazni in popravljalne ukrepe za ponovno vzpostavitev ravnotežja med vrednostjo brezplačnih pravic do emisije v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES in vrednostjo naložb, opredeljenih v nacionalnem načrtu. Ti ukrepi morajo biti učinkoviti, sorazmerni in odvračilni ter morajo vključevati:






  — | obveznost povračila brezplačno dodeljenih pravic do emisije (ovrednotenih v skladu s tržno vrednostjo v času povračila) do višine, do katere je bilo ugotovljeno, da niso bile porabljene za naložbe, |
| --- | --- | --- |

—

če podjetja svojih obveznosti glede naložb ne spoštujejo (ali ne prispevajo k naložbam s prenašanjem vrednosti brezplačnih pravic do emisije, ki jih niso porabila za naložbe, v mehanizem za zagotavljanje ravnotežja med količino naložb in brezplačnih pravic do emisije), morajo države članice uvesti kazni in popravljalne ukrepe za ponovno vzpostavitev ravnotežja med vrednostjo brezplačnih pravic do emisije v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES in vrednostjo naložb, opredeljenih v nacionalnem načrtu. Ti ukrepi morajo biti učinkoviti, sorazmerni in odvračilni ter morajo vključevati:

—

obveznost povračila brezplačno dodeljenih pravic do emisije (ovrednotenih v skladu s tržno vrednostjo v času povračila) do višine, do katere je bilo ugotovljeno, da niso bile porabljene za naložbe,

| — | samodejno izgubo pravic do emisije za podjetja, ki ne spoštujejo svojih obveznosti iz nacionalnega načrta in teh smernic, vključno s ponovno pretvorbo brezplačnih pravic do emisije v pravice do emisije, ki jih zadevna država članica proda na dražbi, |
| --- | --- |

—

samodejno izgubo pravic do emisije za podjetja, ki ne spoštujejo svojih obveznosti iz nacionalnega načrta in teh smernic, vključno s ponovno pretvorbo brezplačnih pravic do emisije v pravice do emisije, ki jih zadevna država članica proda na dražbi,

| — | odvračilne finančne kazni, ki imajo kaznovalni učinek, |
| --- | --- |

—

odvračilne finančne kazni, ki imajo kaznovalni učinek,

| — | omogočen mora biti prenos dela predvidenih naložb za podjetje iz enega leta v naslednje leto, in sicer v znesku, za katerega je bilo ugotovljeno, da ni bil porabljen za naložbe v zadevnem letu. Države članice so odgovorne za zagotovitev, da je v obdobju uporabe za naložbe namenjen ustrezen znesek sredstev. |
| --- | --- |

—

omogočen mora biti prenos dela predvidenih naložb za podjetje iz enega leta v naslednje leto, in sicer v znesku, za katerega je bilo ugotovljeno, da ni bil porabljen za naložbe v zadevnem letu. Države članice so odgovorne za zagotovitev, da je v obdobju uporabe za naložbe namenjen ustrezen znesek sredstev.

| (64) | Države članice morajo rezultate postopka spremljanja in izvedbe skupaj z utemeljenimi dokazili vsako leto poslati Komisiji v letnem poročilu, ki ga Komisiji predložijo v skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES. K poročilom morajo biti priložene zlasti kopije (podpisanih in z uradnim žigom potrjenih) potrdil zunanjih revizorjev, skupaj z uradnim prevodom v angleški jezik, če dokumenti niso v angleškem jeziku. Države članice se lahko odločijo, da letna poročila zadevnih upravljavcev javno objavijo. |
| --- | --- |

(64)

Države članice morajo rezultate postopka spremljanja in izvedbe skupaj z utemeljenimi dokazili vsako leto poslati Komisiji v letnem poročilu, ki ga Komisiji predložijo v skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES. K poročilom morajo biti priložene zlasti kopije (podpisanih in z uradnim žigom potrjenih) potrdil zunanjih revizorjev, skupaj z uradnim prevodom v angleški jezik, če dokumenti niso v angleškem jeziku. Države članice se lahko odločijo, da letna poročila zadevnih upravljavcev javno objavijo.

6.3   Letna poročila v skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES

| (65) | Letna poročila držav članic o naložbah v modernizacijo proizvodnje električne energije v skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES je treba Komisiji vsako leto predložiti do 31. januarja, začenši z letom 2014. Poročila morajo ponujati pregled narave in vrednosti naložb, izvedenih v prejšnjem letu (17). |
| --- | --- |

(65)

Letna poročila držav članic o naložbah v modernizacijo proizvodnje električne energije v skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES je treba Komisiji vsako leto predložiti do 31. januarja, začenši z letom 2014. Poročila morajo ponujati pregled narave in vrednosti naložb, izvedenih v prejšnjem letu (17).

| (66) | Letna poročila morajo z utemeljenimi dokazi potrditi, da se naložbe izvajajo na podlagi zahtev iz Direktive 2003/87/ES in teh smernic, ter so v skladu z njimi, in zlasti, da prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(66)

Letna poročila morajo z utemeljenimi dokazi potrditi, da se naložbe izvajajo na podlagi zahtev iz Direktive 2003/87/ES in teh smernic, ter so v skladu z njimi, in zlasti, da prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov.

| (67) | Poročila morajo prikazati tudi, da je letni znesek naložb skladen s skupnim zneskom predvidenih naložb za celotno obdobje uporabe, kot je naveden v nacionalnem načrtu države članice, glede tržne vrednosti brezplačno dodeljenih pravic do emisije, opredeljene v teh smernicah. Ni treba, da so naložbe skladne z določeno tržno vrednostjo brezplačno dodeljenih pravic do emisije na letni ravni. Vendar je treba vsako razliko med vrednostjo brezplačno dodeljenih pravic do emisije in višino zneska za naložbe odpraviti v naslednjem letu po njenem nastanku, da se zagotovi verodostojnost poteka naložb v obdobju uporabe, pri čemer se upošteva zmanjšanje števila pravic do emisije, ki jih je mogoče dodeliti brezplačno. |
| --- | --- |

(67)

Poročila morajo prikazati tudi, da je letni znesek naložb skladen s skupnim zneskom predvidenih naložb za celotno obdobje uporabe, kot je naveden v nacionalnem načrtu države članice, glede tržne vrednosti brezplačno dodeljenih pravic do emisije, opredeljene v teh smernicah. Ni treba, da so naložbe skladne z določeno tržno vrednostjo brezplačno dodeljenih pravic do emisije na letni ravni. Vendar je treba vsako razliko med vrednostjo brezplačno dodeljenih pravic do emisije in višino zneska za naložbe odpraviti v naslednjem letu po njenem nastanku, da se zagotovi verodostojnost poteka naložb v obdobju uporabe, pri čemer se upošteva zmanjšanje števila pravic do emisije, ki jih je mogoče dodeliti brezplačno.

| (68) | V skladu s členom 10c(4) Direktive 2003/87/ES letna poročila temeljijo na poročilih o izvajanju naložb iz nacionalnih načrtov, ki jih upravljavci predložijo državam članicam vsakih 12 mesecev. Poročila morajo upoštevati tudi dodatne vire informacij, zlasti uradne podatke in neodvisno preverjene podatke. V poročilih je treba navesti vire podatkov in sklicevanja na dokazno dokumentacijo. |
| --- | --- |

(68)

V skladu s členom 10c(4) Direktive 2003/87/ES letna poročila temeljijo na poročilih o izvajanju naložb iz nacionalnih načrtov, ki jih upravljavci predložijo državam članicam vsakih 12 mesecev. Poročila morajo upoštevati tudi dodatne vire informacij, zlasti uradne podatke in neodvisno preverjene podatke. V poročilih je treba navesti vire podatkov in sklicevanja na dokazno dokumentacijo.

| (69) | Poročila držav članic Komisiji morajo biti posredovana na pregleden način. V skladu s členom 10c(4) Direktive 2003/87/ES morajo biti letna poročila držav članic Komisiji objavljena. Vendar je treba v vsakem primeru upoštevati zaupnost poslovno občutljivih podatkov. |
| --- | --- |

(69)

Poročila držav članic Komisiji morajo biti posredovana na pregleden način. V skladu s členom 10c(4) Direktive 2003/87/ES morajo biti letna poročila držav članic Komisiji objavljena. Vendar je treba v vsakem primeru upoštevati zaupnost poslovno občutljivih podatkov.

| (70) | Pri svoji oceni iz člena 10c(6) Direktive 2003/87/ES bo Komisija na podlagi predloženih dokazil proučila pravilnost letnih poročil. Če niso predložena vsa ustrezna dokazila, lahko zahteva nadaljnje informacije. |
| --- | --- |

(70)

Pri svoji oceni iz člena 10c(6) Direktive 2003/87/ES bo Komisija na podlagi predloženih dokazil proučila pravilnost letnih poročil. Če niso predložena vsa ustrezna dokazila, lahko zahteva nadaljnje informacije.

| (71) | Če država članica v svojem letnem poročilu ne zagotovi zadostnih dokazil o tem, da se naložbe, opredeljene v nacionalnem načrtu, izvajajo v skladu s časovnim načrtom in vrednostjo brezplačno dodeljenih pravic do emisije, kot sta navedena v nacionalnem načrtu, razen če






  — | zadevna država članica v letnem poročilu predstavi prepričljivo utemeljitev glede pomanjkanja naložb v danem letu ali |
| --- | --- | --- |

(71)

Če država članica v svojem letnem poročilu ne zagotovi zadostnih dokazil o tem, da se naložbe, opredeljene v nacionalnem načrtu, izvajajo v skladu s časovnim načrtom in vrednostjo brezplačno dodeljenih pravic do emisije, kot sta navedena v nacionalnem načrtu, razen če

—

zadevna država članica v letnem poročilu predstavi prepričljivo utemeljitev glede pomanjkanja naložb v danem letu ali

| — | zadevna država članica zagotovi dokaze, da so bili izvršeni popravljalni ukrepi iz njene vloge v skladu s členom 10c(5) (d) ali |
| --- | --- |

—

zadevna država članica zagotovi dokaze, da so bili izvršeni popravljalni ukrepi iz njene vloge v skladu s členom 10c(5) (d) ali

| — | letno poročilo za naslednje leto dokazuje, da je bilo pomanjkanje naložb, ki je bilo ugotovljeno za prejšnje leto, odpravljeno, |
| --- | --- |

—

letno poročilo za naslednje leto dokazuje, da je bilo pomanjkanje naložb, ki je bilo ugotovljeno za prejšnje leto, odpravljeno,

bo Komisija zavzela stališče, da je prišlo do kršitve pogojenosti, ki je vsebovana v členu 10c Direktive 2003/87/ES glede brezplačne dodelitve pravic do emisije in naložb, potrebnih v skladu s členom 10c (1). Ker je ta pogojenost bistvena za doseganje ciljev člena 10c, pomanjkanje naložb prinaša dodatne dobičke zadevnemu podjetju in ne prispeva k doseganju ciljev Direktive 2003/87/ES ter člena 10c navedene direktive. Tako stanje lahko posledično privede do nezakonite uporabe Direktive 2003/87/ES, ki bi bilo v nasprotju s samimi cilji Direktive. Lahko tudi sproži večje pomisleke Komisije v okviru pravil o državni pomoči. Komisija bi po potrebi začela postopek preiskave na podlagi člena 108(2) PDEU in/ali postopke za ugotavljanje kršitev. Postopek preiskave na podlagi člena 108(2) PDEU ima lahko za posledico ustavitev brezplačne dodelitve v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES tistega števila pravic do emisije, ki ustreza znesku izpadlih naložb. Če se stanje ne odpravi, mora država članica na koncu v skladu z uredbo, sprejeto na podlagi člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, ustrezno število pravic do emisije prodati na dražbi.

---

(1)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

(2)  Pomembno je poudariti, da nekatere naprave, četudi s strogo pravnega vidika štejejo kot proizvajalci električne energije v skladu s členom 3(u) Direktive 2003/87/ES, ne morejo šteti kot upravičenke do brezplačne dodelitve v skladu členom 10c Direktive 2003/87/ES v primeru, da opravljajo še kakšno drugo industrijsko dejavnost, tudi če slednja ni zajeta v področje uporabe Priloge I Direktive 2003/87/ES, saj zadevna industrijska dejavnost morda v navedeni prilogi sploh ni našteta ali pa sama naprava ne presega praga, ki je za zadevno industrijsko dejavnost določen v Prilogi I Direktive 2003/87/ES.

(3)  Leta 2007 nacionalno električno omrežje ni bilo neposredno niti posredno povezano s prejšnjim omrežjem UCTE.

(4)  Leta 2007 je bilo nacionalno električno omrežje s prejšnjim omrežjem, ki ga je upravljala UCTE, povezano le prek enosmernega daljnovoda, katerega zmogljivost ne presega 400 MW.

(5)  Leta 2006 je bilo več kot 30 % električne energije proizvedene iz enega fosilnega goriva.

(6)  UL L 197, 21.7.2001, str. 30.

(7)  Glej tudi poglavje 6 in Prilogo VII.

(8)  Določitev tržne vrednosti brezplačnih pravic za namene tega sporočila ni povezana s tržnimi vrednostmi, ki jih je treba določiti v okviru ocene državne pomoči. Prav tako ni povezana s prihodnjim razvojem evropskih cen ogljika v drugi fazi trgovanja. V zvezi s tem Direktiva dopušča določeno prožnost, ko določa, da mora biti znesek naložbe „karseda“ enakovreden tržni vrednosti brezplačne dodelitve. To pomeni, da mora biti določitev tržne vrednosti brezplačnih pravic za izvajanje člena 10c osnovana na verodostojni in prepričljivi predhodni oceni razvoja cen ogljika v prihodnosti, ni pa potrebno, da natančno odraža dnevne vrednosti promptnih, privatnih terminskih in borznih terminskih pogodb na evropskih trgih ogljika med letoma 2013 in 2020.

(9)  SEC(2010) 650, Delovni dokument služb Komisije, ki je priložen Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Analiza možnosti, da se preseže ciljno 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter ocena tveganja selitve industrijskih virov toplogrednih plinov izven EU“, pomožne informacije in analiza, Del II.

(10)  Glej uvodno izjavo 15 iz Direktive 2009/29/ES.

(11)  Člen 10c(4) izrecno navaja upravljavce omrežij, ki morajo biti v skladu z zakonodajo Unije o notranjem trgu električne energije (Direktiva 2009/72/ES) v celoti ločeni od proizvodnje električne energije. Upravljavci proizvodnje obnovljive električne energije prav tako ne prejmejo pravic, vendar so zajeti v obseg naložb iz člena 10c(1).

(12)  UL L 211, 14.8.2009, str. 55.

(13)  Glej odstavek 27.

(14)  Člen 10(3) zahteva le, da se najmanj 50 % prihodkov porabi za namene, povezane s podnebjem, medtem ko je poraba preostalih (največ) 50 % popolnoma prepuščena diskreciji države članice.

(15)  UL L 41, 14.2.2003, str. 26.

(16)  UL L 264, 25.9.2006, str. 13.

(17)  Prvo letno poročilo, ki se predloži v letu 2014, lahko zajema naložbe od 25. junija 2009 do 31. decembra 2013.

---

PRILOGA I

Določitev največjega števila brezplačnih pravic do emisije

Za določitev količine brezplačnih pravic do emisije, ki se v letu 2013 in naslednjih letih dodeli državi članici, ki je upravičena podati vlogo na podlagi člena 10c Direktive 2003/87/ES, so potrebni naslednji koraki:

| (a) | Določitev povprečnih letnih emisij vseh upravičenih naprav v obdobju 2005–2007. |
| --- | --- |

(a)

Določitev povprečnih letnih emisij vseh upravičenih naprav v obdobju 2005–2007.

| (b) | Določitev razmerja med letnim povprečjem končne bruto domače porabe (Gross Final National Consumption – GFNC) v obdobju 2005–2007 in letnim povprečjem skupne bruto proizvodnje električne energije (Total Gross Electricity Production – TGEP) v obdobju 2005–2007. Rezultat (v odstotkih) bo prikazoval delež emisij, ki ustrezajo GFNC05-07. |
| --- | --- |

(b)

Določitev razmerja med letnim povprečjem končne bruto domače porabe (Gross Final National Consumption – GFNC) v obdobju 2005–2007 in letnim povprečjem skupne bruto proizvodnje električne energije (Total Gross Electricity Production – TGEP) v obdobju 2005–2007. Rezultat (v odstotkih) bo prikazoval delež emisij, ki ustrezajo GFNC05-07.

| (c) | Povprečne letne emisije v obdobju 2005–2007 (glej (a)) bo treba pomnožiti z deležem emisij, ki ustrezajo GFNC05-07 (glej (b)). |
| --- | --- |

(c)

Povprečne letne emisije v obdobju 2005–2007 (glej (a)) bo treba pomnožiti z deležem emisij, ki ustrezajo GFNC05-07 (glej (b)).

| (d) | Rezultat bo odražal količino pravic do emisije za pokritje 100 % emisij, ki nastajajo pri proizvodnji električne energije in ustrezajo GFNC. Pomnožiti ga je treba s spremenljivko, ki v letu 2013 ne sme presegati 0,7 (70 %), se mora vsako leto po letu 2013 zmanjševati ter biti v letu 2020 0 (0 %), da se v letu 2013 in naslednjih letih dobi največje število prehodne dodelitve brezplačnih pravic do emisije, ki ga dovoljuje Direktiva 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(d)

Rezultat bo odražal količino pravic do emisije za pokritje 100 % emisij, ki nastajajo pri proizvodnji električne energije in ustrezajo GFNC. Pomnožiti ga je treba s spremenljivko, ki v letu 2013 ne sme presegati 0,7 (70 %), se mora vsako leto po letu 2013 zmanjševati ter biti v letu 2020 0 (0 %), da se v letu 2013 in naslednjih letih dobi največje število prehodne dodelitve brezplačnih pravic do emisije, ki ga dovoljuje Direktiva 2003/87/ES.

Največje število brezplačnih pravic do emisije v skladu s členom 10c(2) določa naslednja formula:

TQFAx = (GFNC05-07/TGEP05-07) × AAQEEI
  05-07 × ax

| Kratica | Pojasnilo |
| --- | --- |
| TQFAx | Skupna količina za brezplačno dodelitev v letu x, pri čemer x predstavlja posamezno leto od 2013 do 2020 |
| x | Spremenljivka, ki predstavlja posamezno leto od 2013 do 2020 |
| GFNC05-07 | Letno povprečje končne bruto domače porabe v obdobju 2005–2007 |
| TGEP05-07 | Letno povprečje skupne bruto proizvodnje električne energije (oznaka Eurostata 107000 pod oznako proizvoda 6000„električna energija“) v obdobju 2005–2007 |
| AAQEEI
  05-07 | Letna povprečna količina emisij iz upravičenih naprav v obdobju 2005–2007 |
| ax | Spremenljivka, ki predstavlja delež letnega povprečja preverjenih emisij v obdobju 2005–2007, ki ustreza končni bruto domači porabi zadevne države članice. Vrednost spremenljivke v letu 2013 (a2013) ne sme presegati 0,7 (70 %) in se mora vsako leto po letu 2013 zmanjševati ter biti v letu 2020 0 (0 %). |

Kratica

Pojasnilo

TQFAx

Skupna količina za brezplačno dodelitev v letu x, pri čemer x predstavlja posamezno leto od 2013 do 2020

x

Spremenljivka, ki predstavlja posamezno leto od 2013 do 2020

GFNC05-07

Letno povprečje končne bruto domače porabe v obdobju 2005–2007

TGEP05-07

Letno povprečje skupne bruto proizvodnje električne energije (oznaka Eurostata 107000 pod oznako proizvoda 6000„električna energija“) v obdobju 2005–2007

AAQEEI
  05-07

Letna povprečna količina emisij iz upravičenih naprav v obdobju 2005–2007

ax

Spremenljivka, ki predstavlja delež letnega povprečja preverjenih emisij v obdobju 2005–2007, ki ustreza končni bruto domači porabi zadevne države članice. Vrednost spremenljivke v letu 2013 (a2013) ne sme presegati 0,7 (70 %) in se mora vsako leto po letu 2013 zmanjševati ter biti v letu 2020 0 (0 %).

Za izvedbo izračuna morajo države članice opredeliti naprave, ki so upravičene do brezplačne dodelitve v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES. Pri napravah, ki poleg električne energije proizvajajo tudi toploto, se upoštevajo le emisije, ki jih je mogoče pripisati proizvodnji električne energije.

Nadaljnja pojasnila glede pojma končne bruto domače porabe ter formula za njen izračun so navedeni v Prilogi II.

Skupna količina pravic do emisije, ki izhaja iz zgornje formule, predstavlja največje število brezplačnih pravic do emisije na nacionalni ravni v letu x.

---

PRILOGA II

Končna bruto domača poraba ter formula za njen izračun

Pojem končne bruto domače porabe (GFNC) električne energije je ključen za določitev največjega števila brezplačnih pravic do emisije v skladu s členom 10c(2) Direktive 2003/87/ES. Vendar ne ustreza nobenemu statističnemu izrazu, ki ga opredeljuje ali uporablja Eurostat, in ga je zato treba tolmačiti v smislu člena 10c.

Na podlagi zadevnih določb člena 10c Direktive mora končna bruto domača poraba zajemati količino električne energije, ki je dobavljena končnim uporabnikom, tj. skupno porabo električne energije vseh domačih uporabnikov v dani državi, vključno z deležem skupne proizvodnje električne energije, ki je potreben za proizvodnjo, prenos in distribucijo končno porabljene električne energije.

Glede uvoza in izvoza električne energije je v zvezi z GFNC v dani državi članici pomemben samo uvoz, ki presega izvoz (neto uvoz). Ker proizvajalci električne energije v državah članicah ne bi smeli prejemati brezplačnih pravic do emisije za električno energijo, ki se porabi, ne pa pridela, v zadevni državi članici, je treba neto uvoz izključiti iz določitve GFNC.

Končna bruto domača poraba zadeva samo električno energijo in nobene druge oblike energije. Zaradi preglednosti mora temeljiti na javno dostopnih podatkih in splošno priznanih statističnih konceptih, kot jih zagotavlja in uporablja Eurostat. Spodaj je navedena formula za izračun GFNC.

GFNC = FEC – MNET + {[(FEC – MNET)/(TGEP + MNET)] × TDL} + {[(FEC – MNET)/TGEP] × CEG}

| | Statistični pojmi | Oznaka Eurostata pod oznako proizvoda 6000„električna energija“ |
| --- | --- | --- |
| GFNC | Končna bruto domača poraba električne energije | Ni relevantno |
| FEC | Končna poraba energije (v obliki električne energije) | 101700 |
| MNET | Neto uvoz električne energije | 100600 |
| TGEP | Skupna bruto proizvodnja električne energije | 107000 |
| TDL | Izgube pri prenosu in distribuciji | 101400 |
| CEG | Poraba električne energije v sektorju električne energije | 101301 |

Statistični pojmi

Oznaka Eurostata pod oznako proizvoda 6000„električna energija“

GFNC

Končna bruto domača poraba električne energije

Ni relevantno

FEC

Končna poraba energije (v obliki električne energije)

101700

MNET

Neto uvoz električne energije

100600

TGEP

Skupna bruto proizvodnja električne energije

107000

TDL

Izgube pri prenosu in distribuciji

101400

CEG

Poraba električne energije v sektorju električne energije

101301

Za vnos v formulo ustrezajo letna povprečja v preglednici navedenih pojmov v obdobju 2005–2007. Rezultat formule predstavlja GFNC05-07 kot je uporabljen v Prilogi I.

---

PRILOGA III

Specifične vnaprej določene prihajajoče tehnologije v predstavitveni fazi

A.   KATEGORIJE PROJEKTOV

I.   Kategorije demonstracijskih projektov CCS (z najnižjimi pragi zmogljivosti
   (1)
  ):

| — | proizvodnja električne energije: predizgorevanje 250 MW; |
| --- | --- |

—

proizvodnja električne energije: predizgorevanje 250 MW;

| — | proizvodnja električne energije: poizgorevanje 250 MW; |
| --- | --- |

—

proizvodnja električne energije: poizgorevanje 250 MW;

| — | proizvodnja električne energije: kisik-gorivo 250 MW; |
| --- | --- |

—

proizvodnja električne energije: kisik-gorivo 250 MW;

II.   Inovativni demonstracijski projekti OVE (z najnižjimi količinskimi pragi):

| — | Energija iz biomase – podkategorije projektov:






  — | predelava lesne celuloze s pirolizo v vmesne trdne, tekoče ali goste nosilce energije iz biomase z zmogljivostjo 40 kt/leto končnega proizvoda; |
| --- | --- | --- |

—

Energija iz biomase – podkategorije projektov:

—

predelava lesne celuloze s pirolizo v vmesne trdne, tekoče ali goste nosilce energije iz biomase z zmogljivostjo 40 kt/leto končnega proizvoda;

| — | predelava lesne celuloze s praženjem v vmesne trdne, tekoče ali goste nosilce energije iz biomase z zmogljivostjo 40 kt/leto končnega proizvoda; |
| --- | --- |

—

predelava lesne celuloze s praženjem v vmesne trdne, tekoče ali goste nosilce energije iz biomase z zmogljivostjo 40 kt/leto končnega proizvoda;

| — | predelava lesne celuloze z uplinjanjem v sintetični naravni plin ali sintetični plin in/ali energijo z zmogljivostjo 40 milijonov normalnih kubičnih metrov na leto (M Nm3/leto) končnega proizvoda ali 100 GWh/y električne energije; |
| --- | --- |

—

predelava lesne celuloze z uplinjanjem v sintetični naravni plin ali sintetični plin in/ali energijo z zmogljivostjo 40 milijonov normalnih kubičnih metrov na leto (M Nm3/leto) končnega proizvoda ali 100 GWh/y električne energije;

| — | predelava lesne celuloze z uplinjanjem v biogoriva ali tekoča biogoriva in/ali energijo vključno z neposredno ogrevanim uplinjanjem z zmogljivostjo 15 milijonov litrov na leto (Ml/leto) končnega proizvoda ali 100 GWh/y električne energije. Proizvodnja sintetičnega naravnega plina je izključena iz te podkategorije; |
| --- | --- |

—

predelava lesne celuloze z uplinjanjem v biogoriva ali tekoča biogoriva in/ali energijo vključno z neposredno ogrevanim uplinjanjem z zmogljivostjo 15 milijonov litrov na leto (Ml/leto) končnega proizvoda ali 100 GWh/y električne energije. Proizvodnja sintetičnega naravnega plina je izključena iz te podkategorije;

| — | surovine iz lesne celuloze kot je črna lužina in/ali proizvodi iz pirolize ali praženja, z uplinjanjem prilagojenega toka v katera koli biogoriva z zmogljivostjo 40 Ml/y končnega proizvoda; |
| --- | --- |

—

surovine iz lesne celuloze kot je črna lužina in/ali proizvodi iz pirolize ali praženja, z uplinjanjem prilagojenega toka v katera koli biogoriva z zmogljivostjo 40 Ml/y končnega proizvoda;

| — | predelava lesne celuloze v električno energijo z 48 % učinkovitostjo na osnovi nižje kurilne vrednosti (50 % vlažnost) z zmogljivostjo najmanj 40 MWe; |
| --- | --- |

—

predelava lesne celuloze v električno energijo z 48 % učinkovitostjo na osnovi nižje kurilne vrednosti (50 % vlažnost) z zmogljivostjo najmanj 40 MWe;

| — | predelava lesne celuloze s kemičnimi in biološkimi postopki v etanol in višje alkohole z zmogljivostjo 40 Ml/leto končnega proizvoda; |
| --- | --- |

—

predelava lesne celuloze s kemičnimi in biološkimi postopki v etanol in višje alkohole z zmogljivostjo 40 Ml/leto končnega proizvoda;

| — | predelava lesne celuloze in/ali gospodinjskih odpadkov s kemičnimi in biološkimi postopki v bioplin, biogoriva ali tekoča biogoriva z zmogljivostjo 6 milijonov Nm3/y (milijonov normalnih kubičnih metrov metana na leto) ali 10 Ml/leto končnega proizvoda; |
| --- | --- |

—

predelava lesne celuloze in/ali gospodinjskih odpadkov s kemičnimi in biološkimi postopki v bioplin, biogoriva ali tekoča biogoriva z zmogljivostjo 6 milijonov Nm3/y (milijonov normalnih kubičnih metrov metana na leto) ali 10 Ml/leto končnega proizvoda;

| — | predelava alg in/ali mikroorganizmov z biološkimi in/ali kemičnimi postopki v biogoriva ali tekoča biogoriva z zmogljivostjo 40 Ml/leto končnega proizvoda. |
| --- | --- |

—

predelava alg in/ali mikroorganizmov z biološkimi in/ali kemičnimi postopki v biogoriva ali tekoča biogoriva z zmogljivostjo 40 Ml/leto končnega proizvoda.

Opomba: Trajnostna merila, kot so določena v Direktivi 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, morajo biti za biogoriva in tekoča biogoriva izpolnjena, kakor so opredeljena v navedeni direktivi.

| — | Koncentrirana sončna energija – podkategorije projektov:






  — | sistem paraboličnih korit ali Fresnelovih leč, pri katerem se uporabljajo stopljene soli ali drugi do okolja prijazni tekoči prevodniki toplote, z nazivno zmogljivostjo 30 MW; |
| --- | --- | --- |

—

Koncentrirana sončna energija – podkategorije projektov:

—

sistem paraboličnih korit ali Fresnelovih leč, pri katerem se uporabljajo stopljene soli ali drugi do okolja prijazni tekoči prevodniki toplote, z nazivno zmogljivostjo 30 MW;

| — | sistem paraboličnih korit ali Fresnelovih leč, ki temelji na neposrednem uparjanju, z nazivno zmogljivostjo 30 MW. Temperatura neposrednega uparjanja mora biti višja od 500 °C; |
| --- | --- |

—

sistem paraboličnih korit ali Fresnelovih leč, ki temelji na neposrednem uparjanju, z nazivno zmogljivostjo 30 MW. Temperatura neposrednega uparjanja mora biti višja od 500 °C;

| — | sistem stolpa, pri katerem se uporablja parni krožni proces pri zelo visokih temperaturah, (sistem več stolpov ali kombinacija linearnih zbiralnikov in stolpa) z nazivno zmogljivostjo 50 MW; |
| --- | --- |

—

sistem stolpa, pri katerem se uporablja parni krožni proces pri zelo visokih temperaturah, (sistem več stolpov ali kombinacija linearnih zbiralnikov in stolpa) z nazivno zmogljivostjo 50 MW;

| — | sistem stolpa z uporabo zraka pod tlakom s temperaturo nad 750 °C in hibridni sončni sistem s plinsko turbino z nazivno zmogljivostjo 30 MW; |
| --- | --- |

—

sistem stolpa z uporabo zraka pod tlakom s temperaturo nad 750 °C in hibridni sončni sistem s plinsko turbino z nazivno zmogljivostjo 30 MW;

| — | velike elektrarne s Stirlingovim krožnikom z učinkovitostjo pretvorbe sončne v električno energijo, večjo od 20 %, in nazivno zmogljivostjo najmanj 25 MW. |
| --- | --- |

—

velike elektrarne s Stirlingovim krožnikom z učinkovitostjo pretvorbe sončne v električno energijo, večjo od 20 %, in nazivno zmogljivostjo najmanj 25 MW.

Opomba: Suho hlajenje, hibridizacija in (napredne) rešitve za shranjevanje toplote ne smejo biti vključeni v predstavitvene obrate.

| — | Fotovoltaika – podkategorije projektov:






  — | velike fotovoltaične elektrarne s koncentratorjem z nazivno zmogljivostjo 20 MW; |
| --- | --- | --- |

—

Fotovoltaika – podkategorije projektov:

—

velike fotovoltaične elektrarne s koncentratorjem z nazivno zmogljivostjo 20 MW;

| — | velike fotovoltaične elektrarne z večspojnimi tankoplastnimi silicijevimi celicami z nazivno zmogljivostjo 40 MW; |
| --- | --- |

—

velike fotovoltaične elektrarne z večspojnimi tankoplastnimi silicijevimi celicami z nazivno zmogljivostjo 40 MW;

| — | velike fotovoltaične elektrarne s celicami Copper indium gallium (di)selenide-a (CIGS) z nazivno zmogljivostjo 40 MW. |
| --- | --- |

—

velike fotovoltaične elektrarne s celicami Copper indium gallium (di)selenide-a (CIGS) z nazivno zmogljivostjo 40 MW.

| — | Geotermalna energija – podkategorije projektov:






  — | izboljšani geotermalni sistemi na poljih natezne napetosti z nazivno zmogljivostjo 5 MWe; |
| --- | --- | --- |

—

Geotermalna energija – podkategorije projektov:

—

izboljšani geotermalni sistemi na poljih natezne napetosti z nazivno zmogljivostjo 5 MWe;

| — | izboljšani geotermalni sistemi na poljih tlačne napetosti z nazivno zmogljivostjo 5 MWe; |
| --- | --- |

—

izboljšani geotermalni sistemi na poljih tlačne napetosti z nazivno zmogljivostjo 5 MWe;

| — | izboljšani geotermalni sistemi na območjih globoko ležečih kompaktnih sedimentnih in granitnih kamnin ter drugih kristaliničnih struktur z nazivno zmogljivostjo 5 MWe; |
| --- | --- |

—

izboljšani geotermalni sistemi na območjih globoko ležečih kompaktnih sedimentnih in granitnih kamnin ter drugih kristaliničnih struktur z nazivno zmogljivostjo 5 MWe;

| — | izboljšani geotermalni sistemi na območjih globoko ležečega apnenca z nazivno zmogljivostjo 5 MWe. |
| --- | --- |

—

izboljšani geotermalni sistemi na območjih globoko ležečega apnenca z nazivno zmogljivostjo 5 MWe.

Opomba: Vloge za soproizvodnjo toplote in električne energije z enakimi pragi električne zmogljivosti so upravičene samo v zvezi s proizvodnjo električne energije.

| — | Veter – podkategorije projektov:






  — | vetrne naprave na morju (najmanjša velikost turbin 6 MW) z nazivno zmogljivostjo 40 MW; |
| --- | --- | --- |

—

Veter – podkategorije projektov:

—

vetrne naprave na morju (najmanjša velikost turbin 6 MW) z nazivno zmogljivostjo 40 MW;

| — | vetrne naprave na morju (najmanjša velikost turbin 8 MW) z nazivno zmogljivostjo 40 MW; |
| --- | --- |

—

vetrne naprave na morju (najmanjša velikost turbin 8 MW) z nazivno zmogljivostjo 40 MW;

| — | vetrne naprave na morju (najmanjša velikost turbin 10 MW) z nazivno zmogljivostjo 40 MW; |
| --- | --- |

—

vetrne naprave na morju (najmanjša velikost turbin 10 MW) z nazivno zmogljivostjo 40 MW;

| — | plavajoči vetrni sistemi na morju z nazivno zmogljivostjo 25 MW; |
| --- | --- |

—

plavajoči vetrni sistemi na morju z nazivno zmogljivostjo 25 MW;

| — | kopenske vetrne turbine, prilagojene zahtevnemu terenu (kot so gozdovi, gorata območja): z nazivno zmogljivostjo 25 MW; |
| --- | --- |

—

kopenske vetrne turbine, prilagojene zahtevnemu terenu (kot so gozdovi, gorata območja): z nazivno zmogljivostjo 25 MW;

| — | kopenske vetrne turbine, prilagojene hladnemu podnebju (delujoče pri temperaturah, nižjih od – 30 °C, in hudi zaledenitvi), z nazivno zmogljivostjo 25 MW. |
| --- | --- |

—

kopenske vetrne turbine, prilagojene hladnemu podnebju (delujoče pri temperaturah, nižjih od – 30 °C, in hudi zaledenitvi), z nazivno zmogljivostjo 25 MW.

| — | Morje – podkategorije projektov:






  — | naprave za pridobivanje energije iz valovanja z nazivno zmogljivostjo 5 MW; |
| --- | --- | --- |

—

Morje – podkategorije projektov:

—

naprave za pridobivanje energije iz valovanja z nazivno zmogljivostjo 5 MW;

| — | naprave za pridobivanje energije iz morja/plimovanja z nazivno zmogljivostjo 5 MW; |
| --- | --- |

—

naprave za pridobivanje energije iz morja/plimovanja z nazivno zmogljivostjo 5 MW;

| — | naprave za pretvorbo toplotne energije oceana (OTEC) z nazivno zmogljivostjo 10 MW. |
| --- | --- |

—

naprave za pretvorbo toplotne energije oceana (OTEC) z nazivno zmogljivostjo 10 MW.

| — | Vodna energija – podkategorije projektov:






  — | proizvodnja električne energije z visokotemperaturnimi superprevodnimi generatorji: 20 MW. |
| --- | --- | --- |

—

Vodna energija – podkategorije projektov:

—

proizvodnja električne energije z visokotemperaturnimi superprevodnimi generatorji: 20 MW.

| — | Porazdeljeno upravljanje obnovljive energije (pametna omrežja) – podkategorije projektov:






  — | upravljanje obnovljive energije ter optimizacija malih in srednje velikih porazdeljenih proizvajalcev električne energije na podeželju, predvsem iz sončne energije: 20 MW za nizkonapetostno omrežje + 50 MW za srednjenapetostno omrežje; |
| --- | --- | --- |

—

Porazdeljeno upravljanje obnovljive energije (pametna omrežja) – podkategorije projektov:

—

upravljanje obnovljive energije ter optimizacija malih in srednje velikih porazdeljenih proizvajalcev električne energije na podeželju, predvsem iz sončne energije: 20 MW za nizkonapetostno omrežje + 50 MW za srednjenapetostno omrežje;

| — | upravljanje obnovljive energije ter optimizacija malih in srednje velikih porazdeljenih proizvajalcev električne energije na podeželju, predvsem iz energije vetra: 20 MW za nizkonapetostno omrežje + 50 MW za srednjenapetostno omrežje. |
| --- | --- |

—

upravljanje obnovljive energije ter optimizacija malih in srednje velikih porazdeljenih proizvajalcev električne energije na podeželju, predvsem iz energije vetra: 20 MW za nizkonapetostno omrežje + 50 MW za srednjenapetostno omrežje.

| — | upravljanje obnovljive energije ter optimizacija malih in srednje velikih porazdeljenih proizvajalcev električne energije v urbanem okolju: 20 MW za nizkonapetostno omrežje + 50 MW za srednjenapetostno omrežje. |
| --- | --- |

—

upravljanje obnovljive energije ter optimizacija malih in srednje velikih porazdeljenih proizvajalcev električne energije v urbanem okolju: 20 MW za nizkonapetostno omrežje + 50 MW za srednjenapetostno omrežje.

Opomba: Uporaba aktivnih bremen (električni grelci, toplotne črpalke itd.) ni izključena.

---

(1)  Pragi električne energije CCS so izraženi kot bruto električna moč pred zajemanjem.

(2)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

---

PRILOGA IV

Infrastruktura, čiste tehnologije, diverzifikacija mešanice energetskih virov in virov oskrbe

Glede na okvir, v katerem se pojem „infrastruktura“ uporablja v zadevni zakonodaji Unije (1), je jasno, da izraz „infrastruktura“ zajema vse z omrežjem povezane zmogljivosti, ki so potrebne za zagotovitev transporta (prenosa in distribucije) električne energije. Navedeno velja ne glede na to, da je lahko pojem „infrastruktura“ mišljen tudi kot opredelitev obratov za proizvodnjo električne energije.

Čeprav veljavne opredelitve „čistih tehnologij“ ni, Komisija za namene teh smernic naveden izraz uporablja za opredelitev tehnologij proizvodnje električne energije, ki povzročajo sorazmerno manjše emisije ogljikovega dioksida ali omogočajo višjo raven varstva okolja, vključno z energijo iz obnovljivih virov.

Komisija šteje, da povečanje deleža obnovljivih virov energije v skupni oskrbi s primarno energijo in pri proizvodnji električne energije vedno prispeva k diverzifikaciji mešanice energetskih virov in virov oskrbe s tem, da zagotavljajo večjo uravnoteženost skupne oskrbe z energijo in njeno manjšo odvisnost od uvoza in fosilnih goriv.

Z zmanjševanjem domače proizvodnje energije se povečuje odvisnost od uvožene energije (2). Uvoz plina v Unijo se bo na primer po pričakovanjih do leta 2020 povečal z 61 % na 73 %. Čeprav naj bi to na ravni Unije predstavljalo razumno ravnotežje, se številne države članice, ki veljajo tudi za upravičene v skladu s členom 10c, za 100 % potrebe po plinu zanašajo na enega samega dobavitelja. V takih primerih lahko naložbe, namenjene diverzifikaciji dobave plina v teh državah članicah, znatno prispevajo k diverzifikaciji mešanice energetskih virov in okrepijo zanesljivost oskrbe v teh državah članicah. Take naložbe bi morale biti skladne s ciljem zmanjšanja intenzivnosti emisij CO2 iz oskrbe teh držav z energijo, kar je tudi način krepitve zanesljivosti oskrbe, hkrati pa zmanjšuje emisije toplogrednih plinov.

---

(1)  Direktiva 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES, Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES, Uredba (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 in Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES.

(2)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Drugi strateški pregled energetske politike – Akcijski načrt EU za varnost preskrbe in solidarnost pri preskrbi z energijo, COM(2008) 781.

---

PRILOGA V

Tipi upravičenih naložb

Tipi naložb, upravičenih v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, so naslednji:

| Tipi naložb |
| --- |
| A | Dodatno opremljanje infrastrukture |
| B | Nadgradnja infrastrukture |
| C | Čiste tehnologije |
| D | Diverzifikacija mešanice energetskih virov |
| E | Diverzifikacija mešanice virov oskrbe |

Tipi naložb

A

Dodatno opremljanje infrastrukture

B

Nadgradnja infrastrukture

C

Čiste tehnologije

D

Diverzifikacija mešanice energetskih virov

E

Diverzifikacija mešanice virov oskrbe

Spodnje naložbe so primeri naložb, upravičenih v skladu s členom 10c:

| (a) | modernizacija proizvodnje električne energije z namenom povečanja učinkovitosti proizvodnje električne energije in zmanjšanja intenzivnosti emisij CO2 iz nje (boljše razmerje med bruto in neto porabo električne energije, tj. povečanje neto deleža v bruto porabi električne energije ter manj emisij CO2 na MWe); |
| --- | --- |

(a)

modernizacija proizvodnje električne energije z namenom povečanja učinkovitosti proizvodnje električne energije in zmanjšanja intenzivnosti emisij CO2 iz nje (boljše razmerje med bruto in neto porabo električne energije, tj. povečanje neto deleža v bruto porabi električne energije ter manj emisij CO2 na MWe);

| (b) | zmanjšanje emisij CO2 z dodatnim opremljanjem termoelektrarn na premog (najsodobnejše tehnologije); |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanje emisij CO2 z dodatnim opremljanjem termoelektrarn na premog (najsodobnejše tehnologije);

| (c) | proizvodnja električne energije z obnovljivimi viri energije (ki presega cilje iz direktive OVE), vključno z ustreznimi zahtevami glede omrežja; |
| --- | --- |

(c)

proizvodnja električne energije z obnovljivimi viri energije (ki presega cilje iz direktive OVE), vključno z ustreznimi zahtevami glede omrežja;

| (d) | zamenjava glede emisij CO2 bolj intenzivnih zmogljivosti za proizvodnjo z manj intenzivnimi; |
| --- | --- |

(d)

zamenjava glede emisij CO2 bolj intenzivnih zmogljivosti za proizvodnjo z manj intenzivnimi;

| (e) | zajemanje in shranjevanje ogljika; |
| --- | --- |

(e)

zajemanje in shranjevanje ogljika;

| (f) | pametna omrežja |
| --- | --- |

(f)

pametna omrežja

| (g) | soproizvodnja toplote in električne energije, vključno z ustreznimi zahtevami glede omrežja. |
| --- | --- |

(g)

soproizvodnja toplote in električne energije, vključno z ustreznimi zahtevami glede omrežja.

Seznam ni izčrpen. Če vključujejo državno pomoč, je treba vse upravičene projekte oceniti glede skladnosti s predpisi o državni pomoči.

---

PRILOGA VI

Na modelu osnovane napovedi cen ogljika v tretjem obdobju trgovanja

| Napovedi cen ogljika (letno povprečje v EUR/tono CO2) | 2010–2014 | 2015–2019 |
| --- | --- | --- |
| v EUR 2008 | 14,5 | 20,0 |
| v EUR 2005 | 13,6 | 18,7 |

Napovedi cen ogljika (letno povprečje v EUR/tono CO2)

2010–2014

2015–2019

v EUR 2008

14,5

20,0

v EUR 2005

13,6

18,7

Te vrednosti izhajajo iz osnovnega scenarija, opredeljenega v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen Sporočilu Komisije „Analiza možnosti, da se preseže ciljno 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter ocena tveganja selitve industrijskih virov toplogrednih plinov izven EU“, pomožne informacije in analiza, Del II, SEC(2010) 650.

---

PRILOGA VII

Predloga za vlogo v skladu s členom 10c(5)

Države članice morajo pri predložitvi vloge za prehodno brezplačno dodelitev pravic do emisije v skladu s členom 10c(5) Direktive 2003/87/ES uporabiti naslednjo predlogo in navesti naslednje informacije:

A.   Upravičenost države članice

Dokazilo, da je izpolnjen vsaj eden izmed pogojev iz člena 10c(1) Direktive 2003/87/ES.

B.   Upravičenost naprav, ki naj bi dobile prehodno brezplačno dodelitev pravic do emisije, največje število brezplačnih pravic do emisije in število brezplačnih pravic do emisije, dodeljenih tem napravam, vključno z neprenosljivimi pravicami do emisije

| 1. | Seznam naprav, ki štejejo za upravičene do brezplačne dodelitve pravic do emisije v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES |
| --- | --- |

1.

Seznam naprav, ki štejejo za upravičene do brezplačne dodelitve pravic do emisije v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES

| 2. | Največje število brezplačnih pravic do emisije v letu 2013 in naslednjih letih |
| --- | --- |

2.

Največje število brezplačnih pravic do emisije v letu 2013 in naslednjih letih

| 3. | Prehodna brezplačna dodelitev pravic do emisije posameznim napravam |
| --- | --- |

3.

Prehodna brezplačna dodelitev pravic do emisije posameznim napravam

| 3.1 | Število brezplačnih pravic do emisije na podlagi preverjenih emisij iz obdobja 2005–2007 |
| --- | --- |

3.1

Število brezplačnih pravic do emisije na podlagi preverjenih emisij iz obdobja 2005–2007

| 3.2 | Število brezplačnih pravic do emisije na podlagi referenčnih vrednosti |
| --- | --- |

3.2

Število brezplačnih pravic do emisije na podlagi referenčnih vrednosti

| 3.3 | Podrobne informacije o številu pravic do emisije, ki so postale neprenosljive in so dodeljene upravičenim napravam |
| --- | --- |

3.3

Podrobne informacije o številu pravic do emisije, ki so postale neprenosljive in so dodeljene upravičenim napravam

C.   Nacionalni načrt in naložbe, navedene v nacionalnem načrtu, upravičenost naložb iz nacionalnega načrta, ravnotežje med tržno vrednostjo brezplačno dodeljenih pravic do emisije in vrednostjo naložb

Nacionalni načrt oblikuje strategijo zadevne države članice glede načina modernizacije proizvodnje električne energije v obdobju prehodne dodelitve brezplačnih pravic do emisije. Opredeljuje naložbe v zvezi s tem ter vlogo tipov naložb pri doseganju cilja. Nacionalni načrt tudi veže izvedbo vsake naložbe iz nacionalnega načrta na določeno leto, pri čemer upošteva zmanjševanje števila brezplačnih pravic do emisije skozi celotno obdobje prehodno brezplačne dodelitve pravic do emisije.

Države članice morajo za vsako naložbo iz nacionalnega načrta navesti

| — | podjetje, ki izvaja naložbo, |
| --- | --- |

—

podjetje, ki izvaja naložbo,

| — | tip naložbe v skladu s Prilogo V, |
| --- | --- |

—

tip naložbe v skladu s Prilogo V,

| — | znesek naložbe, |
| --- | --- |

—

znesek naložbe,

| — | število in tržno vrednost pravic do emisije, ki so bile podjetju brezplačno dodeljene za zadevno naložbo, ter |
| --- | --- |

—

število in tržno vrednost pravic do emisije, ki so bile podjetju brezplačno dodeljene za zadevno naložbo, ter

| — | s katerimi načeli je naložba v skladu, vključno z informacijami, ki so potrebne za oceno skladnosti z njimi. |
| --- | --- |

—

s katerimi načeli je naložba v skladu, vključno z informacijami, ki so potrebne za oceno skladnosti z njimi.

Če države članice uporabljajo mehanizem za zagotavljanje, da je vrednost brezplačnih pravic do emisije, dodeljenih v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES, enaka vrednosti naložb iz nacionalnega načrta, morajo navesti splošen pristop, pravno podlago in izvedbene podrobnosti tega mehanizma. Morajo uvesti tudi pravne določbe, ki zagotavljajo, da bodo informacije o neto finančnih tokovih v okviru tega mehanizma na voljo v poročilih, ki jih je treba predložiti Komisiji v skladu s členom 10c(1) Direktive 2003/87/ES.

D.   Določbe za spremljanje in izvedbo ob upoštevanju predvidenih naložb v skladu z nacionalnim načrtom

Države članice morajo zagotoviti in podrobno opredeliti

| — | opis določb za spremljanje in izvedbo, ki so uvedene v zadevnih državah članicah, vključno s kazalniki skladnosti, določbami o obiskih na kraju samem in neodvisnimi preverjanji naložb ter |
| --- | --- |

—

opis določb za spremljanje in izvedbo, ki so uvedene v zadevnih državah članicah, vključno s kazalniki skladnosti, določbami o obiskih na kraju samem in neodvisnimi preverjanji naložb ter

| — | določbe za zagotavljanje skladnosti z obveznostjo podjetij, da izvedejo naložbe iz nacionalnega načrta, vključno s sankcijami v morebitnem primeru nespoštovanja te obveznosti. |
| --- | --- |

—

določbe za zagotavljanje skladnosti z obveznostjo podjetij, da izvedejo naložbe iz nacionalnega načrta, vključno s sankcijami v morebitnem primeru nespoštovanja te obveznosti.

E.   Preglednost in javno posvetovanje

Države članice morajo povzeti postopek, po katerem sta bila pripravljena vloga in načrt, ter način obveščanja in vključitve javnosti.

---

PRILOGA VIII

Primeri kazalnikov skladnosti

Določbe za spremljanje in izvedbo morajo vsebovati kazalnike skladnosti, ki prikazujejo, da so naložbe skladne z načeli iz teh smernic, zlasti glede zahtev v zvezi z nacionalnimi načrti.

Spodaj so navedeni primeri kazalnikov skladnosti (seznam ni izčrpen):

| (a) | primerjava faktorja emisij tehnologije, ki jo je posamezna naprava sprejela zaradi naložb v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES s faktorjem emisij tehnologije, ki se je uporabljala pred dodatnim opremljanjem/nadgradnjo; |
| --- | --- |

(a)

primerjava faktorja emisij tehnologije, ki jo je posamezna naprava sprejela zaradi naložb v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES s faktorjem emisij tehnologije, ki se je uporabljala pred dodatnim opremljanjem/nadgradnjo;

| (b) | primerjava faktorja emisij tehnologije, ki jo je posamezna naprava sprejela zaradi naložb v skladu s členom 10c s faktorjem emisij najboljše razpoložljive tehnologije v Uniji ob upoštevanju porabe goriva; |
| --- | --- |

(b)

primerjava faktorja emisij tehnologije, ki jo je posamezna naprava sprejela zaradi naložb v skladu s členom 10c s faktorjem emisij najboljše razpoložljive tehnologije v Uniji ob upoštevanju porabe goriva;

| (c) | pričakovano in izvedeno zmanjšanje skupnih emisij toplogrednih plinov, ki jih povzroča nacionalna proizvodnja električne energije, zaradi naložb v skladu s členom 10c (v primerjavi s scenarijem poslovanja brez sprememb); |
| --- | --- |

(c)

pričakovano in izvedeno zmanjšanje skupnih emisij toplogrednih plinov, ki jih povzroča nacionalna proizvodnja električne energije, zaradi naložb v skladu s členom 10c (v primerjavi s scenarijem poslovanja brez sprememb);

| (d) | pričakovano in izvedeno zmanjšanje deleža prevladujočega fosilnega goriva v nacionalni proizvodnji električne energije zaradi naložb v skladu s členom 10c; |
| --- | --- |

(d)

pričakovano in izvedeno zmanjšanje deleža prevladujočega fosilnega goriva v nacionalni proizvodnji električne energije zaradi naložb v skladu s členom 10c;

| (e) | pričakovano in izvedeno povečanje učinkovitosti nacionalne proizvodnje električne energije/distribucijskih omrežij (v privarčevanih MWh) zaradi naložb v skladu s členom 10c ter ustrezno zmanjšanje emisij CO2; |
| --- | --- |

(e)

pričakovano in izvedeno povečanje učinkovitosti nacionalne proizvodnje električne energije/distribucijskih omrežij (v privarčevanih MWh) zaradi naložb v skladu s členom 10c ter ustrezno zmanjšanje emisij CO2;

| (f) | pričakovano in izvedeno povečanje deleža goriv brez CO2 in glede CO2 manj intenzivnih goriv v nacionalni mešanici energetskih virov zaradi naložb v skladu s členom 10c; |
| --- | --- |

(f)

pričakovano in izvedeno povečanje deleža goriv brez CO2 in glede CO2 manj intenzivnih goriv v nacionalni mešanici energetskih virov zaradi naložb v skladu s členom 10c;

| (g) | nastavljene zmogljivosti (v MW), ki so obratovale v decembru 2008 in bodo zamenjane z novimi, glede CO2 manj intenzivnimi zmogljivostmi, ki se financirajo z naložbami v skladu s členom 10c; |
| --- | --- |

(g)

nastavljene zmogljivosti (v MW), ki so obratovale v decembru 2008 in bodo zamenjane z novimi, glede CO2 manj intenzivnimi zmogljivostmi, ki se financirajo z naložbami v skladu s členom 10c;

| (h) | delež nastavljenih zmogljivosti, ki so obratovale v decembru 2008, zamenjanih z novimi, glede CO2 manj intenzivnimi zmogljivostmi, ki se financirajo z naložbami v skladu s členom 10c, v primerjavi s skupnimi nastavljenimi zmogljivostmi, ki so obratovale v decembru 2008; |
| --- | --- |

(h)

delež nastavljenih zmogljivosti, ki so obratovale v decembru 2008, zamenjanih z novimi, glede CO2 manj intenzivnimi zmogljivostmi, ki se financirajo z naložbami v skladu s členom 10c, v primerjavi s skupnimi nastavljenimi zmogljivostmi, ki so obratovale v decembru 2008;

| (i) | nastavljene zmogljivosti (v MW) energije iz obnovljivih virov, ki bodo po pričakovanjih obratovale zaradi naložb v skladu s členom 10c; |
| --- | --- |

(i)

nastavljene zmogljivosti (v MW) energije iz obnovljivih virov, ki bodo po pričakovanjih obratovale zaradi naložb v skladu s členom 10c;

| (j) | delež sredstev v celotnem naložbenem projektu, ki izhaja iz člena 10c; |
| --- | --- |

(j)

delež sredstev v celotnem naložbenem projektu, ki izhaja iz člena 10c;

| (k) | za naložbe, ki pridobivajo sredstva iz drugih virov Unije in/ali drugih javnih oziroma zasebnih virov, delež posameznih virov financiranja s strani Unije ali drugih javnih oziroma zasebnih virov v celotnem naložbenem projektu; |
| --- | --- |

(k)

za naložbe, ki pridobivajo sredstva iz drugih virov Unije in/ali drugih javnih oziroma zasebnih virov, delež posameznih virov financiranja s strani Unije ali drugih javnih oziroma zasebnih virov v celotnem naložbenem projektu;

| (l) | pričakovan finančni uspeh naložb v skladu s členom 10c (tj. finančna stopnja donosa, stroški/koristi itd.). |
| --- | --- |

(l)

pričakovan finančni uspeh naložb v skladu s členom 10c (tj. finančna stopnja donosa, stroški/koristi itd.).

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 31.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/29

---

Razpis za zbiranje vlog za dodelitev raziskovalnih štipendij v okviru delovnega programa skupnega evropskega metrološkega raziskovalnega programa (EMRP)

2011/C 99/04

V okviru programa dela za evropski program za raziskave na področju metrologije se objavlja razpis za zbiranje vlog za dodelitev raziskovalnih štipendij.

Vloge je treba oddati od 31. marca 2011 dalje za:

| — | 3. stopnjo razpisa v imenu konzorcijev skupnih raziskovalnih projektov za zbiranje vlog za dodelitev štipendij odličnosti (REG) in štipendij za mobilnost (RMG) |
| --- | --- |

—

3. stopnjo razpisa v imenu konzorcijev skupnih raziskovalnih projektov za zbiranje vlog za dodelitev štipendij odličnosti (REG) in štipendij za mobilnost (RMG)

Raziskovalne štipendije EMRP so povezane s skupnimi raziskovalnimi projekti, ki se financirajo v okviru:

| — | razpisa EMRP za leto 2009 – energija |
| --- | --- |

—

razpisa EMRP za leto 2009 – energija

| — | razpisa EMRP za leto 2010 – industrija in okolje |
| --- | --- |

—

razpisa EMRP za leto 2010 – industrija in okolje

Rok za oddajo vlog je 6. maj 2011.

Podrobnejše informacije o razpisu in razpisna dokumentacija so objavljene na spletni strani:

http://www.emrponline.eu/adverts

---

| 31.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/30

---

POSEBEN RAZPIS ZA ZBIRANJE PREDLOGOV – EAC/16/11

Univerzitetna listina Erasmus 2012

2011/C 99/05

1.   Cilji in opis

Univerzitetna listina Erasmus zagotavlja splošni okvir za dejavnosti evropskega sodelovanja, ki jih visokošolska izobraževalna ustanova lahko izvaja v okviru programa Erasmus kot del Programa vseživljenjskega učenja. Univerzitetna listina Erasmus mora biti dodeljena kot osnovni pogoj, da lahko visokošolska izobraževalna ustanova organizira mobilnost študentov, učiteljev in drugega osebja, izvaja intenzivne jezikovne tečaje in programe Erasmus ter kandidira za večstranske projekte, omrežja, spremljevalne ukrepe in organizira pripravljalne obiske. Univerzitetna listina Erasmus temelji na Sklepu o Programu vseživljenjskega učenja (1), ki zajema obdobje od 2007 do 2013. Posebni cilji programa vseživljenjskega učenja so navedeni v členu 1.3 Sklepa.

2.   Upravičenci

Univerzitetna listina Erasmus velja za vse visokošolske izobraževalne ustanove, opredeljene v členu 2.10 Sklepa.

Kandidati morajo imeti sedež v eni od naslednjih držav:

| — | 27 držav članic Evropske unije, |
| --- | --- |

—

27 držav članic Evropske unije,

| — | države Efte: Islandija, Lihtenštajn, Norveška, Švica, |
| --- | --- |

—

države Efte: Islandija, Lihtenštajn, Norveška, Švica,

| — | državi kandidatki: Turčija, Hrvaška. |
| --- | --- |

—

državi kandidatki: Turčija, Hrvaška.

3.   Rok za oddajo vlog

Rok za oddajo vlog za Univerzitetno listino Erasmus je 25. maj 2011.

4.   Nadaljnje informacije

Informacije o programu Erasmus in Univerzitetni listini Erasmus so na voljo na naslednjem spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/llp

Vloge morajo biti oddane v skladu s smernicami, ki jih zagotovi Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo in so na voljo na naslovu:

http://eacea.ec.europa.eu/llp/index_en.htm

---

(1)  Sklep št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja. Glej: http://eur-lex.europa.eu/lex/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2006:327:0045:0068:SL:PDF

---

Evropska agencija za varnost hrane

| 31.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/31

---

Razpis za prijavo interesa za znanstvene strokovnjake za morebitno članstvo v znanstvenih svetih in znanstvenem odboru Evropske agencije za varnost hrane (Parma, Italija)

2011/C 99/06

| — | Svet za zdravje in zaščito živali (AHAW); |
| --- | --- |

—

Svet za zdravje in zaščito živali (AHAW);

| — | Svet za živilske aditive in hranilne vire, dodane živilom (ANS); |
| --- | --- |

—

Svet za živilske aditive in hranilne vire, dodane živilom (ANS);

| — | Svet za biološke dejavnike tveganja (BIOHAZ); |
| --- | --- |

—

Svet za biološke dejavnike tveganja (BIOHAZ);

| — | Svet za snovi v stiku z živili, encime, arome in pomožna tehnološka sredstva (CEF); |
| --- | --- |

—

Svet za snovi v stiku z živili, encime, arome in pomožna tehnološka sredstva (CEF);

| — | Svet za onesnaževala v živilski verigi (CONTAM); |
| --- | --- |

—

Svet za onesnaževala v živilski verigi (CONTAM);

| — | Svet za dodatke in izdelke ali snovi, ki se uporabljajo v živalski krmi (FEEDAP); |
| --- | --- |

—

Svet za dodatke in izdelke ali snovi, ki se uporabljajo v živalski krmi (FEEDAP);

| — | Svet za gensko spremenjene organizme (GMO); |
| --- | --- |

—

Svet za gensko spremenjene organizme (GMO);

| — | Svet za dietetične izdelke, prehrano in alergije (NDA); |
| --- | --- |

—

Svet za dietetične izdelke, prehrano in alergije (NDA);

| — | Svet za zdravje rastlin (PLH); |
| --- | --- |

—

Svet za zdravje rastlin (PLH);

| — | Svet za fitofarmacevtska sredstva in njihove ostanke (PPR); |
| --- | --- |

—

Svet za fitofarmacevtska sredstva in njihove ostanke (PPR);

| — | Znanstveni odbor (SC) |
| --- | --- |

—

Znanstveni odbor (SC)

Ref.: EFSA/E/2011/001

1.   Predmet razpisa

Razpis je namenjen znanstvenikom, ki bi želeli postati člani znanstvenega odbora Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) ali enega od znanstvenih svetov agencije EFSA za: zdravje in zaščito živali (AHAW), živilske aditive in hranilne vire, dodane živilom (ANS), biološke dejavnike tveganja (BIOHAZ), snovi v stiku z živili, encime, arome in pomožna tehnološka sredstva (CEF), onesnaževala v živilski verigi (CONTAM), dodatke in izdelke ali snovi, ki se uporabljajo v živalski krmi (FEEDAP), gensko spremenjene organizme (GMO), dietetične izdelke, prehrano in alergije (NDA), zdravje rastlin (PLH), fitofarmacevtska sredstva in njihove ostanke (PPR).

Sedanji člani znanstvenega odbora in osmih znanstvenih svetov (vseh razen svetov ANS in CEF) imajo triletni mandat, ki se bo iztekel sredi leta 2012. Novi člani bodo imenovani za naslednji triletni mandat, ki se bo začel sredi leta 2012 in končal sredi leta 2015.

Članom znanstvenih svetov ANS in CEF se bo triletni mandat začel sredi leta 2011 in končal sredi leta 2014. Novi člani za zapolnitev prostih delovnih mest v teh svetih se lahko imenujejo z rezervnega seznama, oblikovanega na podlagi tega razpisa. Isti rezervni seznam se lahko uporabi tudi za imenovanje novih članov znanstvenih svetov ANS in CEF za naslednji triletni mandat, ki se bo začel sredi leta 2014 in končal sredi leta 2017.

Strokovnjaki, vključeni na sedanje rezervne sezname, to je rezervne sezname, oblikovane na podlagi razpisov EFSA/E/2009/001 („rezervni seznam za leto 2009“) ter EFSA/E/2010/001 in EFSA/E/2010/002 („rezervni seznam za leto 2011“), morajo predložiti novo prijavo na novi razpis, če želijo biti obravnavani za članstvo v znanstvenem odboru ali znanstvenih svetih v letu 2012, ali če želijo biti vključeni na rezervni seznam za leto 2012.

Rezervni seznam za leto 2009 in rezervni seznam za leto 2011 se bosta prenehala uporabljati takoj, ko bo oblikovan rezervni seznam za leto 2012.

2.   Evropska agencija za varnost hrane

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) ima ključno vlogo pri oceni tveganja glede varnosti živil in krme v Evropski uniji (EU). V tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi in na podlagi odprtega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi zagotavlja neodvisne znanstvene nasvete in jasna sporočila o obstoječih in nastajajočih tveganjih, ki temeljijo na najsodobnejših razpoložljivih znanstvenih metodologijah, informacijah in podatkih. Z znanstvenimi nasveti podpira politike in odločitve oseb, odgovornih za obvladovanje tveganja v evropskih institucijah in državah članicah EU.

Agencija EFSA povezuje najboljše strokovnjake za ocenjevanje tveganj v Evropi na področju varnosti živil in krme, ki za avtonomno in samoupravno organizacijo delujejo neodvisno ter tako zagotavljajo evropskim institucijam in državam članicam znanstveno svetovanje, ki ustreza najvišjim standardom.

Zavezana je temeljnim standardom znanstvene odličnosti, odprtosti, preglednosti, neodvisnosti in odzivnosti. Ker deluje neodvisno, odprto in pregledno, zagotavlja najboljše znanstvene nasvete in tako prispeva h krepitvi evropskega sistema za varnost živil in krme.

Več informacij o agenciji EFSA je na voljo v ustanovni uredbi agencije na spletni strani:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2002R0178:20090807:EN:PDF

3.   Znanstveni sveti in znanstveni odbor agencije EFSA

Znanstveni odbor in znanstveni sveti pripravljajo znanstvena mnenja agencije in po potrebi druge nasvete s svojega področja in v skladu s svojimi pristojnostmi. Pripravljajo znanstvena mnenja in nasvete, namenjene osebam, odgovornim za obvladovanje tveganja. S tem pomagajo zagotoviti znanstveno podprte temelje za oblikovanje evropskih politik in zakonodaje ter podpirajo pri odločanju osebe, odgovorne za obvladovanje tveganja.

Znanstvene svete običajno sestavlja enaindvajset (21) neodvisnih znanstvenih strokovnjakov. Znanstveni odbor sestavljajo predsedniki vseh znanstvenih svetov in šest (6) drugih znanstvenih strokovnjakov.

Člani znanstvenega odbora in znanstvenih svetov so imenovani za triletni mandat, ki se lahko dvakrat podaljša. Od njih se pričakuje, da se udeležujejo in dejavno prispevajo k zasedanjem znanstvenega odbora ali znanstvenih svetov, na katerih se sprejemajo mnenja, znanstvena poročila ali navodila.

Ta znanstvena mnenja, poročila ali navodila so objavljena v mesečni publikaciji EFSA Journal, ki je navedena v bibliografskih podatkovnih zbirkah, ki se nanašajo na delo agencije EFSA.

Kandidati naj upoštevajo Prilogo I, objavljeno na spletni strani agencije EFSA, v kateri je na voljo podroben opis pristojnosti znanstvenega odbora in znanstvenih svetov.

Kandidati naj pri pripravi prijav natančno upoštevajo Prilogo I. Pri ocenjevanju, ali izpolnjujejo izbirne zahteve (glej oddelek 5 spodaj), bo ustrezno upoštevana primernost profilov kandidatov glede na pristojnosti znanstvenega odbora ali znanstvenih svetov.

Več informacij o izboru članov znanstvenega odbora in znanstvenih svetov je na voljo v dokumentu „Sklep izvršnega direktorja o izboru članov znanstvenega odbora, znanstvenih svetov in zunanjih strokovnjakov“:

http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/expertselection.pdf

Več informacij o ustanovitvi in delovanju znanstvenih svetov in njihovih delovnih skupin je na voljo v dokumentu „Sklep upravnega odbora o ustanovitvi in delovanju znanstvenega odbora, znanstvenih svetov in njihovih delovnih skupin“:

http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/paneloperation.pdf

4.   Vloga članov znanstvenih svetov in znanstvenega odbora agencije EFSA

Člani znanstvenega odbora in znanstvenih svetov so izkušeni in neodvisni znanstveniki, izbrani in imenovani v skladu s pravili agencije EFSA in ustanovno uredbo agencije EFSA.

Člani znanstvenega odbora in znanstvenih svetov bodo morali v svojem mandatu opravljati naslednje naloge:

| — | prispevati k razpravi, pripravi in sprejemanju znanstvenih mnenj znanstvenega sveta in/ali znanstvenega odbora in njunih delovnih skupin; |
| --- | --- |

—

prispevati k razpravi, pripravi in sprejemanju znanstvenih mnenj znanstvenega sveta in/ali znanstvenega odbora in njunih delovnih skupin;

| — | zagotavljati znanstvene nasvete o zadevah, ki so v pristojnosti znanstvenega sveta in/ali znanstvenega odbora; |
| --- | --- |

—

zagotavljati znanstvene nasvete o zadevah, ki so v pristojnosti znanstvenega sveta in/ali znanstvenega odbora;

| — | zagotavljati nasvete o vodenju in organizaciji znanstvenih dejavnosti znanstvenega sveta in/ali znanstvenega odbora. |
| --- | --- |

—

zagotavljati nasvete o vodenju in organizaciji znanstvenih dejavnosti znanstvenega sveta in/ali znanstvenega odbora.

Člani znanstvenega odbora in znanstvenih svetov so lahko izbrani za predsednike, podpredsednike in poročevalce znanstvenega odbora, znanstvenih svetov in njihovih delovnih skupin v skladu z odločbo upravnega odbora agencije EFSA (1) o ustanovitvi in delovanju znanstvenega odbora in znanstvenih svetov.

Splošni pogoji:

| | Člani znanstvenih svetov in znanstvenega odbora se morajo udeleževati dvodnevnih zasedanj, ki po navadi potekajo v Parmi v Italiji. Ta zasedanja potekajo od šest- do desetkrat na leto. |
| --- | --- |

Člani znanstvenih svetov in znanstvenega odbora se morajo udeleževati dvodnevnih zasedanj, ki po navadi potekajo v Parmi v Italiji. Ta zasedanja potekajo od šest- do desetkrat na leto.

| | Od članov znanstvenih svetov in znanstvenega odbora se tudi pričakuje, da po potrebi sodelujejo na nekaterih zasedanjih delovnih skupin, ki jih ustanovijo znanstveni sveti ali znanstveni odbor. Ta zasedanja običajno potekajo od šest- do trinajstkrat na leto. |
| --- | --- |

Od članov znanstvenih svetov in znanstvenega odbora se tudi pričakuje, da po potrebi sodelujejo na nekaterih zasedanjih delovnih skupin, ki jih ustanovijo znanstveni sveti ali znanstveni odbor. Ta zasedanja običajno potekajo od šest- do trinajstkrat na leto.

| | Udeležba na zasedanjih znanstvenih svetov, znanstvenega odbora ali delovnih skupin zahteva nekaj pripravljalnega dela, vključno s predhodnim branjem in pripravo osnutkov dokumentov. Zasedanja potekajo v angleščini, v angleščini pa je tudi večina dokumentov. |
| --- | --- |

Udeležba na zasedanjih znanstvenih svetov, znanstvenega odbora ali delovnih skupin zahteva nekaj pripravljalnega dela, vključno s predhodnim branjem in pripravo osnutkov dokumentov. Zasedanja potekajo v angleščini, v angleščini pa je tudi večina dokumentov.

| | Kandidati se morajo zavezati, da bodo – če bodo imenovani – sodelovali v dejavnostih znanstvenega odbora ali znanstvenih svetov. |
| --- | --- |

Kandidati se morajo zavezati, da bodo – če bodo imenovani – sodelovali v dejavnostih znanstvenega odbora ali znanstvenih svetov.

| | Agencija EFSA bo v skladu s svojimi finančnimi pravili članom krila potne stroške, dnevnice in stroške nastanitve. Za vsako celodnevno zasedanje bo izplačano posebno nadomestilo (2). |
| --- | --- |

Agencija EFSA bo v skladu s svojimi finančnimi pravili članom krila potne stroške, dnevnice in stroške nastanitve. Za vsako celodnevno zasedanje bo izplačano posebno nadomestilo (2).

5.   Izbirni postopek

Kandidati morajo v obrazcu za prijavo po prednostnem vrstnem redu navesti največ tri (3) znanstvene svete in/ali znanstveni odbor, za članstvo v katerih se prijavljajo.

Člani, ki so ravnokar končali tri zaporedne mandate v znanstvenem odboru, se lahko prijavijo za članstvo v znanstvenem svetu. Prav tako se lahko člani, ki so ravnokar končali tri zaporedne mandate v znanstvenem svetu, prijavijo za članstvo v znanstvenem odboru ali nekem drugem znanstvenem svetu.

Zahteve

A.   Merila o izpolnjevanju pogojev

Šteje se, da kandidati izpolnjujejo pogoje, če so izpolnjene naslednje zahteve:

| (i) | raven izobrazbe, ki ustreza najmanj štiriletnemu (4) univerzitetnemu študiju, zaključenemu z diplomo, z enega od naslednjih področij: agronomija/kmetijske vede, prehrana živali, biokemija, biologija, kemija, ekotoksikologija, okoljske znanosti, epidemiologija, mikrobiologija živil, živilska tehnologija, medicina, naravoslovne vede, medicina dela, farmakologija, farmacija, javno zdravje, toksikologija, veterina in povezanih področij; |
| --- | --- |

(i)

raven izobrazbe, ki ustreza najmanj štiriletnemu (4) univerzitetnemu študiju, zaključenemu z diplomo, z enega od naslednjih področij: agronomija/kmetijske vede, prehrana živali, biokemija, biologija, kemija, ekotoksikologija, okoljske znanosti, epidemiologija, mikrobiologija živil, živilska tehnologija, medicina, naravoslovne vede, medicina dela, farmakologija, farmacija, javno zdravje, toksikologija, veterina in povezanih področij;

| (ii) | poleg zgoraj navedenega najmanj deset (10) let delovnih izkušenj, ki ustrezajo pristojnostim izbranega(-ih) sveta(-ov) in so bile pridobljene po zahtevani diplomi; |
| --- | --- |

(ii)

poleg zgoraj navedenega najmanj deset (10) let delovnih izkušenj, ki ustrezajo pristojnostim izbranega(-ih) sveta(-ov) in so bile pridobljene po zahtevani diplomi;

| (iii) | odlično znanje angleškega jezika (3); |
| --- | --- |

(iii)

odlično znanje angleškega jezika (3);

| (iv) | kandidati morajo podrobno, točno in v celoti izpolniti izjavo o interesih, vključeno v prijavo (4). Upoštevajte, da bo prijava zavrnjena, če ta del obrazca ne bo v celoti izpolnjen (5); |
| --- | --- |

(iv)

kandidati morajo podrobno, točno in v celoti izpolniti izjavo o interesih, vključeno v prijavo (4). Upoštevajte, da bo prijava zavrnjena, če ta del obrazca ne bo v celoti izpolnjen (5);

| (v) | kandidati morajo biti državljani države članice Evropske unije (EU), države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA) ali države kandidatke za vstop v EU. Prijavijo se lahko tudi strokovnjaki iz tretjih držav, ki pa bodo za članstvo v znanstvenem odboru ali znanstvenih svetih obravnavani le, če med državljani EU, držav EFTE ali držav kandidatk za vstop v EU ne bomo našli zahtevane ravni strokovnega znanja. |
| --- | --- |

(v)

kandidati morajo biti državljani države članice Evropske unije (EU), države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA) ali države kandidatke za vstop v EU. Prijavijo se lahko tudi strokovnjaki iz tretjih držav, ki pa bodo za članstvo v znanstvenem odboru ali znanstvenih svetih obravnavani le, če med državljani EU, držav EFTE ali držav kandidatk za vstop v EU ne bomo našli zahtevane ravni strokovnega znanja.

B.   Izbirna merila – ocenjevanje

Med prijavami, ki bodo ustrezale pogojem za izbor (glej oddelek 5.A), bo agencija EFSA opravila primerjalno oceno na podlagi spodaj navedenih izbirnih meril.

Kandidatom se svetuje, naj izpolnijo vse rubrike na obrazcu za prijavo s potrebnimi informacijami in dokazi, saj bo to podlaga za ocenjevanje.

Ocenjevanje vseh prijav, za katere se šteje, da izpolnjujejo pogoje, bo potekalo na podlagi lestvice točkovanja od 0 (nič) do 5 (pet) za vsako od spodaj navedenih izbirnih meril. Za upoštevanje relativnega pomena različnih izbirnih meril bo dodeljen koeficient ponderiranja (za znanstveni odbor so določeni posebni koeficienti). Vsaka prijava bo ocenjena s številom točk od 0 (nič) do 100 (sto).

Upoštevana bodo naslednja izbirna merila:

| — | izkušnje pri opravljanju znanstvenih ocen tveganja in/ali zagotavljanju znanstvenih nasvetov na področjih, povezanih z varnostjo živil in krme na področjih pristojnosti in strokovnega znanja znanstvenega odbora ali izbranega znanstvenega sveta (za znanstvene svete največ 25 od 100 točk – koeficient ponderiranja 5; za znanstveni odbor največ 30 od 100 točk – koeficient ponderiranja 6); |
| --- | --- |

—

izkušnje pri opravljanju znanstvenih ocen tveganja in/ali zagotavljanju znanstvenih nasvetov na področjih, povezanih z varnostjo živil in krme na področjih pristojnosti in strokovnega znanja znanstvenega odbora ali izbranega znanstvenega sveta (za znanstvene svete največ 25 od 100 točk – koeficient ponderiranja 5; za znanstveni odbor največ 30 od 100 točk – koeficient ponderiranja 6);

| — | dokazana strokovna odličnost na enem ali po možnosti več področjih, povezanih s področjem pristojnosti znanstvenega odbora ali izbranega znanstvenega sveta (za znanstvene svete največ 20 od 100 točk – koeficient ponderiranja 4; za znanstveni odbor največ 15 od 100 točk – koeficient ponderiranja 3); |
| --- | --- |

—

dokazana strokovna odličnost na enem ali po možnosti več področjih, povezanih s področjem pristojnosti znanstvenega odbora ali izbranega znanstvenega sveta (za znanstvene svete največ 20 od 100 točk – koeficient ponderiranja 4; za znanstveni odbor največ 15 od 100 točk – koeficient ponderiranja 3);

| — | dokazane izkušnje na področju strokovnega ocenjevanja znanstvenih del in publikacij na področjih, povezanih s področjem pristojnosti znanstvenega odbora ali izbranega znanstvenega sveta (največ 15 od 100 točk – koeficient ponderiranja 3); |
| --- | --- |

—

dokazane izkušnje na področju strokovnega ocenjevanja znanstvenih del in publikacij na področjih, povezanih s področjem pristojnosti znanstvenega odbora ali izbranega znanstvenega sveta (največ 15 od 100 točk – koeficient ponderiranja 3);

| — | sposobnost analiziranja zahtevnih informacij in dokumentacije, ki pogosto prihajajo s številnih znanstvenih področij in virov, ter priprave osnutkov znanstvenih mnenj in poročil (največ 10 od 100 točk – koeficient ponderiranja 2); |
| --- | --- |

—

sposobnost analiziranja zahtevnih informacij in dokumentacije, ki pogosto prihajajo s številnih znanstvenih področij in virov, ter priprave osnutkov znanstvenih mnenj in poročil (največ 10 od 100 točk – koeficient ponderiranja 2);

| — | strokovne izkušnje v večdisciplinarnem okolju, po možnosti v mednarodnem okolju (največ 10 od 100 točk – koeficient ponderiranja 2); |
| --- | --- |

—

strokovne izkušnje v večdisciplinarnem okolju, po možnosti v mednarodnem okolju (največ 10 od 100 točk – koeficient ponderiranja 2);

| — | izkušnje na področju upravljanja projektov, povezanih z znanstvenimi zadevami (največ 10 od 100 točk – koeficient ponderiranja 2); |
| --- | --- |

—

izkušnje na področju upravljanja projektov, povezanih z znanstvenimi zadevami (največ 10 od 100 točk – koeficient ponderiranja 2);

| — | dokazane komunikacijske spretnosti, ki izhajajo iz izkušenj, pridobljenih pri poučevanju, iz javnih nastopov, dejavne udeležbe na zasedanjih, publikacij (največ 10 od 100 točk – koeficient ponderiranja 2). |
| --- | --- |

—

dokazane komunikacijske spretnosti, ki izhajajo iz izkušenj, pridobljenih pri poučevanju, iz javnih nastopov, dejavne udeležbe na zasedanjih, publikacij (največ 10 od 100 točk – koeficient ponderiranja 2).

Kandidate je mogoče obravnavati za članstvo v znanstvenem odboru ali znanstvenem svetu le, če njihova prijava doseže število točk, ki presega mejo 66 točk (od 100). Agencija EFSA si pridržuje pravico, da se o strokovnih izkušnjah kandidatov, navedenih v njihovi prijavi, posvetuje s tretjimi osebami.

Poleg zgoraj navedenih meril bodo v skladu s postopkom agencije EFSA za opredelitev in reševanje morebitnih navzkrižij interesov (6) pregledane letne izjave o interesih. Pri odločitvi, ali se bo kandidat nadalje ocenjeval, bo upoštevana resnost katerega koli morebitnega navzkrižja interesov.

Več informacij o izboru članov znanstvenega odbora in znanstvenih svetov je na voljo v dokumentu „Sklep izvršnega direktorja o izboru članov znanstvenega odbora, znanstvenih svetov in zunanjih strokovnjakov“:

http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/expertselection.pdf

6.   Rezervni seznam in imenovanje

Kandidate, ki izpolnjujejo pogoje za članstvo v katerem koli znanstvenem svetu ali znanstvenem odboru, je mogoče na predlog izvršnega direktorja agencije EFSA imenovati za člane za triletni mandat na podlagi odločbe upravnega odbora agencije EFSA.

Agencija EFSA si pred imenovanjem pridržuje pravico, da prijavo kandidata, ki se preučuje za članstvo, preveri glede na dokumente in spričevala ter tako potrdi verodostojnost in upravičenost prijave.

Kandidate, ki izpolnjujejo pogoje za članstvo, vendar niso imenovani za člane, je mogoče vključiti na rezervni seznam.

Kandidate je mogoče na podlagi njihovega predhodnega soglasja dodeliti znanstvenemu svetu, tudi če se niso posebej prijavili za članstvo v njem. Poleg tega jih je mogoče povabiti, da kot zunanji strokovnjaki sodelujejo v dejavnostih katerega koli znanstvenega sveta ali znanstvenega odbora ali ene od delovnih skupin znanstvenih svetov in znanstvenega odbora.

Člane znanstvenega odbora ali znanstvenih svetov je mogoče nadomestiti ali – glede na okoliščine – povečati njihovo število. Nadomestni ali novi člani bodo izbrani z rezervnega seznama, upravnemu odboru pa jih bo predlagal izvršni direktor po posvetovanju s predsednikom znanstvenega odbora ali zadevnega znanstvenega sveta.

7.   Zbirka podatkov o strokovnjakih

Vsi kandidati, ki izpolnjujejo pogoje, bodo vabljeni, naj se prijavijo v zbirko podatkov o strokovnjakih agencije EFSA.

Več informacij o zbirki podatkov o strokovnjakih agencije EFSA je na voljo na spletni strani:

http://www.efsa.europa.eu/EFSA/AboutEfsa/WhoWeAre/efsa_locale-1178620753812_1178712806106.htm

8.   Neodvisnost ter izjave o zavezi in interesih

Člani znanstvenega odbora in znanstvenih svetov so imenovani osebno. Kandidati morajo predložiti izjavo, da bodo delovali neodvisno od morebitnih zunanjih vplivov, in izjavo o interesih, za katere bi se lahko štelo, da vplivajo na njihovo neodvisnost (glej merilo o izpolnjevanju pogojev iv). Kandidati so odgovorni za vsebino predložene izjave, ki jo bo agencija EFSA ocenila v skladu s postopkom agencije EFSA za opredelitev in reševanje morebitnih navzkrižij interesov.

Spodnja primera ponazarjata, kaj se šteje za navzkrižje interesov:

—   primer 1: član nekega znanstvenega sveta je lastnik delnic v več družbah, ki proizvajajo ali tržijo izdelke, katerih varnost ocenjuje prav ta znanstveni svet/odbor;

—   primer 2: člana nekega znanstvenega sveta najame združenje proizvajalcev kot neodvisnega svetovalca za znanstveno svetovanje o natanko teh izdelkih, katerih varnost ocenjuje prav ta znanstveni svet/odbor.

Več informacij o izjavah o interesih je na voljo na spletni strani:

| | Politika agencije EFSA o izjavah o interesih
  http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doipolicy.pdf |
| --- | --- |

Politika agencije EFSA o izjavah o interesih

http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doipolicy.pdf

| | Navodila o izjavah o interesih
  http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doiguidance.pdf |
| --- | --- |

Navodila o izjavah o interesih

http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doiguidance.pdf

| | Postopek za opredelitev in reševanje morebitnih navzkrižij interesov
  http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doiconflicts.pdf |
| --- | --- |

Postopek za opredelitev in reševanje morebitnih navzkrižij interesov

http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doiconflicts.pdf

9.   Enake možnosti

Agencija EFSA pri svojih postopkih veliko pozornosti namenja načelu enakih možnosti.

10.   Predložitev prijav

Kandidati morajo prijavo skupaj z izjavo o interesih poslati elektronsko prek spletne strani agencije EFSA: http://www.efsa.europa.eu

Prijave so veljavne samo, če so predložene na ustrezno izpolnjenem elektronskem obrazcu za prijavo. Prijave, poslane s priporočeno pošto, bodo izjemoma sprejete ob resni okvari spletnega informacijskega sistema.

Prijave, poslane po elektronski pošti, ne bodo upoštevane.

Kandidate prosimo, naj prijavni obrazec izpolnijo v angleškem jeziku, kar bo olajšalo postopek izbire kandidatov.

Vsi kandidati bodo o izidu izbirnega postopka obveščeni po pošti.

Osebni podatki, ki jih agencija EFSA zahteva od kandidatov, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (7).

Namen obdelave podatkov je preučitev prijav za članstvo v znanstvenem odboru ali znanstvenih svetih agencije EFSA.

11.   Rok za oddajo prijav

Prijave je treba poslati najpozneje do 31. maja 2011 opolnoči (lokalni čas, GMT + 1). Pri prijavah, poslanih s priporočeno pošto, bo kot dokaz veljal poštni žig.

Zavedati se je treba, da ima lahko računalniški sistem zaradi zelo velikega števila prijav, ki jih prejemamo, ob približevanju roka za oddajo prijav težave pri obdelovanju velikih količin podatkov. Kandidatom zato svetujemo, naj prijavo pošljejo dovolj časa pred iztekom roka za oddajo.

Opomba:

V primeru nedoslednosti ali razlik med angleško različico in katero koli drugo jezikovno različico te objave se upošteva različica v angleščini.

---

(1)  Več informacij je na voljo na spletni strani: http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/paneloperation.pdf

(2)  Več informacij je na voljo na spletni strani: http://www.efsa.europa.eu/efsa_rep/repository/documents/Experts_compensation_guide.pdf

(3)  Šteje se, da „odlično znanje“ ustreza stopnji B2 ali višji stopnji (tj. stopnjama C1 in C2), kot je opredeljeno v referenčnem dokumentu Sveta Evrope za evropsko jezikovno mapo („Skupni evropski referenčni okvir: učenje, poučevanje, ocenjevanje“. Več informacij je na voljo na spletnem naslovu http://www.coe.int/T/DG4/Portfolio/?M=/main_pages/levels.html

(4)  Za več navodil, kako izpolniti izjavo, preberite Navodila o izjavah o interesih, ki so na voljo na spletni strani agencije EFSA na naslovu: http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doiguidance.pdf

(5)  Glej oddelek 8 tega razpisa Neodvisnost ter izjave o zavezi in interesih.

(6)  Na voljo na spletni strani agencije EFSA na naslovu http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doiconflicts.pdf

(7)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 31.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/38

---

Obvestilo v zvezi z veljavnimi protidampinškimi ukrepi glede uvoza v Unijo jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, razširjenimi na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne: sprememba naslova družbe, izvzete iz razširjenih ukrepov

2011/C 99/07

Veljavna protidampinška dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 1858/2005 (1), je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne, z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 400/2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EU) št. 400/2010).

Družba Bosung Wire Rope Co. Ltd, s sedežem v Republiki Koreji, katere izvoz v Unijo jeklenih vrvi in kablov je bil izvzet iz razširjene protidampinške dajatve v skladu s členom 1 Uredbe (EU) št. 400/2010, je Evropsko komisijo (v nadaljnjem besedilu: Komisija) obvestila, da je 3. januarja 2011 spremenila svoj naslov.

Družba meni, da sprememba naslova ne vpliva na njeno upravičenost do individualne stopnje dajatve, ki se je zanjo uporabljala pod njenim prejšnjim naslovom:

| 972-5 Songhyun-Ri |
| --- |
| Jinrae-Myeun |
| Kimhae-Si |
| Gyeungsangnam-Do |
| DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA |

972-5 Songhyun-Ri

Jinrae-Myeun

Kimhae-Si

Gyeungsangnam-Do

DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA

Družba je predložila zadostne dokaze, da je do spremembe njenega naslova prišlo zaradi pomanjkanja prostora na njenem prejšnjem naslovu.

Komisija je preučila predložene informacije in sklenila, da sprememba naslova nikakor ne vpliva na ugotovitve iz Uredbe (EU) št. 400/2010. Zato se mora sklicevanje v členu 1(1) Uredbe (EU) št. 400/2010 na:

| Bosung Wire Rope Co. Ltd |
| --- |
| 972-5 Songhyun-Ri |
| Jinrae-Myeun |
| Kimhae-Si |
| Gyeungsangnam-Do |
| DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA |

Bosung Wire Rope Co. Ltd

972-5 Songhyun-Ri

Jinrae-Myeun

Kimhae-Si

Gyeungsangnam-Do

DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA

glasiti:

| Bosung Wire Rope Co. Ltd |
| --- |
| 568 Yongdeok-ri |
| Hallim-myeon |
| Gimhae-si |
| Gyeongsangnam-do |
| 621-872 |
| DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA |

Bosung Wire Rope Co. Ltd

568 Yongdeok-ri

Hallim-myeon

Gimhae-si

Gyeongsangnam-do

621-872

DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA

Dodatna oznaka TARIC A969 se uporablja za:

| Bosung Wire Rope Co. Ltd |
| --- |
| 568 Yongdeok-ri |
| Hallim-myeon |
| Gimhae-si |
| Gyeongsangnam-do |
| 621-872 |
| DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA |

Bosung Wire Rope Co. Ltd

568 Yongdeok-ri

Hallim-myeon

Gimhae-si

Gyeongsangnam-do

621-872

DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA

---

(1)  UL L 299, 16.11.2005, str. 1.

(2)  UL L 117, 11.5.2010, str. 1.

---