# Az Európai Unió C 101/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2011.101.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 101 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. április 1. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2011.101.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 101

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. április 1.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2011/C 101/01 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló rendeletjavaslatról | 1 |
| 2011/C 101/02 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményről | 6 |
| 2011/C 101/03 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló) (.../.../) EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatról | 14 |
| 2011/C 101/04 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségről (ENISA) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról | 20 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

2011/C 101/01

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló rendeletjavaslatról

1

2011/C 101/02

Az európai adatvédelmi biztos véleménye Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményről

6

2011/C 101/03

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló) (.../.../) EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatról

14

2011/C 101/04

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségről (ENISA) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

20

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 101/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6076 – Orangina Schweppes/Européenne d'Embouteillage) (
  1
  ) | 25 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2011/C 101/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6076 – Orangina Schweppes/Européenne d'Embouteillage) (
  1
  )

1

25

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 101/06 | Euroátváltási árfolyamok | 26 |
| | Számvevőszék |
| 2011/C 101/07 | 1/2011. sz. különjelentés: Javította-e a külső segítségnyújtás hatékonyságát az, hogy a Bizottság a központi részlegekről a külképviseletekre ruházta át az irányítást? | 27 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2011/C 101/08 | Belga nemzeti eljárás a korlátozott légi forgalmi jogok odaítélésére | 28 |
| 2011/C 101/09 | A tagállamok által közölt információ az Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 34 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 101/06

Euroátváltási árfolyamok

26

Számvevőszék

2011/C 101/07

1/2011. sz. különjelentés: Javította-e a külső segítségnyújtás hatékonyságát az, hogy a Bizottság a központi részlegekről a külképviseletekre ruházta át az irányítást?

27

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2011/C 101/08

Belga nemzeti eljárás a korlátozott légi forgalmi jogok odaítélésére

28

2011/C 101/09

A tagállamok által közölt információ az Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

34

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 101/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 36 |
| 2011/C 101/11 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 38 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 101/12 | Értesítés az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 2., 3. és 7. cikkében említett listára a(z) 317/2011/EU bizottsági rendelet értelmében felvett Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri számára | 39 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 101/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

36

2011/C 101/11

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

38

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2011/C 101/12

Értesítés az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 2., 3. és 7. cikkében említett listára a(z) 317/2011/EU bizottsági rendelet értelmében felvett Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri számára

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

| 1.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/1

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló rendeletjavaslatról

2011/C 101/01

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet (2) 28. cikkének (2) bekezdése szerinti véleménykérésre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | 2010. szeptember 20-án az Európai Bizottság rendeletjavaslatot fogadott el a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozataláról és felhasználásáról (3) (a javaslat). A 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság a javaslatot 2010. november 11-én konzultáció céljából megküldte az európai adatvédelmi biztosnak. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Bizottság konzultál vele, továbbá hogy a javaslat preambuluma hivatkozik e konzultációra. |
| --- | --- |

1.

2010. szeptember 20-án az Európai Bizottság rendeletjavaslatot fogadott el a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozataláról és felhasználásáról (3) (a javaslat). A 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság a javaslatot 2010. november 11-én konzultáció céljából megküldte az európai adatvédelmi biztosnak. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Bizottság konzultál vele, továbbá hogy a javaslat preambuluma hivatkozik e konzultációra.

| 2. | A javasolt intézkedések fő célja a házilag készített robbanószerkezeteket használó terroristák és más bűnözők által elkövetett támadások kockázatának csökkentése. Ezért a rendelet korlátozza a lakosság hozzáférését egyes vegyi anyagokhoz, amelyek prekurzorként felhasználhatók házilag készített robbanóanyagok jogellenes előállításához. Ezenkívül a javaslat – a gyanús tranzakciók és a lopások jelentésének előírásával – szigorúbb ellenőrzés alá helyezi az említett vegyi anyagok értékesítését. |
| --- | --- |

2.

A javasolt intézkedések fő célja a házilag készített robbanószerkezeteket használó terroristák és más bűnözők által elkövetett támadások kockázatának csökkentése. Ezért a rendelet korlátozza a lakosság hozzáférését egyes vegyi anyagokhoz, amelyek prekurzorként felhasználhatók házilag készített robbanóanyagok jogellenes előállításához. Ezenkívül a javaslat – a gyanús tranzakciók és a lopások jelentésének előírásával – szigorúbb ellenőrzés alá helyezi az említett vegyi anyagok értékesítését.

| 3. | Ebben a véleményben az európai adatvédelmi biztos felhívja a jogalkotók figyelmét számos vonatkozó adatvédelmi kérdésre, és ajánlásokat tesz a személyes adatok védelméhez való alapvető jog biztosítására. |
| --- | --- |

3.

Ebben a véleményben az európai adatvédelmi biztos felhívja a jogalkotók figyelmét számos vonatkozó adatvédelmi kérdésre, és ajánlásokat tesz a személyes adatok védelméhez való alapvető jog biztosítására.

II.   A JAVASLAT ELEMZÉSE ÉS A VONATKOZÓ ADATVÉDELMI KÉRDÉSEK

1.   A Bizottság által javasolt intézkedések

| 4. | A javaslat az egyes vegyi anyagokkal való visszaélés problémáját kívánja orvosolni, amelyek a piacon széles körben hozzáférhetők a lakosság számára a házilag készített robbanóanyagok prekurzoraiként. A javaslat 4. és 5. cikke a lakossági értékesítés megtiltását tárgyalja, amihez engedélyezési rendszer és az összes engedélyezett tranzakció kötelező nyilvántartásba vétele társul. A 6. cikk kötelezően előírja a gazdasági szereplők számára a gyanús tranzakciók és a lopások jelentését. Végül a 7. cikk az adatvédelem szükségességével foglalkozik. |
| --- | --- |

4.

A javaslat az egyes vegyi anyagokkal való visszaélés problémáját kívánja orvosolni, amelyek a piacon széles körben hozzáférhetők a lakosság számára a házilag készített robbanóanyagok prekurzoraiként. A javaslat 4. és 5. cikke a lakossági értékesítés megtiltását tárgyalja, amihez engedélyezési rendszer és az összes engedélyezett tranzakció kötelező nyilvántartásba vétele társul. A 6. cikk kötelezően előírja a gazdasági szereplők számára a gyanús tranzakciók és a lopások jelentését. Végül a 7. cikk az adatvédelem szükségességével foglalkozik.

4. és 5. cikk:   Az értékesítés tilalma, a tranzakciók engedélyezése és nyilvántartásba vétele

| 5. | A rendeletjavaslat meghatározott koncentrációs küszöbök felett tiltja egyes vegyi anyagok lakossági felhasználók részére történő értékesítését. A vegyi anyagokat magasabb koncentrációban csak azon felhasználók részére lehetne értékesíteni, akik az adott vegyi anyag felhasználásához fűződő jogos szükségletet tudnak igazolni. |
| --- | --- |

5.

A rendeletjavaslat meghatározott koncentrációs küszöbök felett tiltja egyes vegyi anyagok lakossági felhasználók részére történő értékesítését. A vegyi anyagokat magasabb koncentrációban csak azon felhasználók részére lehetne értékesíteni, akik az adott vegyi anyag felhasználásához fűződő jogos szükségletet tudnak igazolni.

| 6. | A tiltás hatálya a vegyi anyagok és keverékeik szűkített listájára (lásd a javaslat I. mellékletét) és ezeknek az anyagoknak a lakossági fogyasztók részére történő értékesítésére korlátozódik. A korlátozások nem vonatkoznak a szakmai felhasználókra és a vállalkozások közötti műveletekre. Emellett a szűkített listán szereplő anyagok hozzáférhetősége a lakossági fogyasztók számára csak bizonyos koncentráció fölött korlátozott. Ezenfelül ezek az anyagok továbbra is vásárolhatók (a jogszerű felhasználást igazoló) hatósági engedély bemutatása mellett. Végül létezik egy kivétel a mezőgazdasági termelőkre vonatkozóan, akik a koncentrációs küszöbtől függetlenül engedély nélkül vásárolhatnak ammónium-nitrátot műtrágyaként történő felhasználás céljából. |
| --- | --- |

6.

A tiltás hatálya a vegyi anyagok és keverékeik szűkített listájára (lásd a javaslat I. mellékletét) és ezeknek az anyagoknak a lakossági fogyasztók részére történő értékesítésére korlátozódik. A korlátozások nem vonatkoznak a szakmai felhasználókra és a vállalkozások közötti műveletekre. Emellett a szűkített listán szereplő anyagok hozzáférhetősége a lakossági fogyasztók számára csak bizonyos koncentráció fölött korlátozott. Ezenfelül ezek az anyagok továbbra is vásárolhatók (a jogszerű felhasználást igazoló) hatósági engedély bemutatása mellett. Végül létezik egy kivétel a mezőgazdasági termelőkre vonatkozóan, akik a koncentrációs küszöbtől függetlenül engedély nélkül vásárolhatnak ammónium-nitrátot műtrágyaként történő felhasználás céljából.

| 7. | Engedély szükséges ahhoz is, ha lakossági fogyasztó a szűkített listán felsorolt anyagokat az Európai Unióba kívánja behozni. |
| --- | --- |

7.

Engedély szükséges ahhoz is, ha lakossági fogyasztó a szűkített listán felsorolt anyagokat az Európai Unióba kívánja behozni.

| 8. | Az érintett anyagot vagy keveréket engedéllyel rendelkező lakossági fogyasztó rendelkezésére bocsátó gazdasági szereplő köteles ellenőrizni az engedélyt, és nyilvántartásba venni a tranzakciót. |
| --- | --- |

8.

Az érintett anyagot vagy keveréket engedéllyel rendelkező lakossági fogyasztó rendelkezésére bocsátó gazdasági szereplő köteles ellenőrizni az engedélyt, és nyilvántartásba venni a tranzakciót.

| 9. | A tagállamok kötelesek rögzíteni az engedély megadására vonatkozó szabályokat. A tagállam illetékes hatósága megtagadja az engedély kiadását a kérelmező számára, ha a szándékolt felhasználás jogszerűsége alapos okkal kétségbe vonható. A kiadott engedélyek minden tagállamban érvényesek. A Bizottság az engedélyek kölcsönös elismerésének elősegítése érdekében iránymutatást fogadhat el az engedélyek technikai részleteire vonatkozóan. |
| --- | --- |

9.

A tagállamok kötelesek rögzíteni az engedély megadására vonatkozó szabályokat. A tagállam illetékes hatósága megtagadja az engedély kiadását a kérelmező számára, ha a szándékolt felhasználás jogszerűsége alapos okkal kétségbe vonható. A kiadott engedélyek minden tagállamban érvényesek. A Bizottság az engedélyek kölcsönös elismerésének elősegítése érdekében iránymutatást fogadhat el az engedélyek technikai részleteire vonatkozóan.

6. cikk:   A gyanús tranzakciók és a lopások jelentése

| 10. | A szóban forgó vegyi anyagok egy szélesebb körének értékesítésére (az I. mellékletben felsorolt összes anyagon kívül, amelyekre az engedélyezési előírás már egyébként is vonatkozik, a II. mellékletben felsoroltak is idetartoznak) a gyanús tranzakciók és a lopások bejelentési kötelezettsége vonatkozik. |
| --- | --- |

10.

A szóban forgó vegyi anyagok egy szélesebb körének értékesítésére (az I. mellékletben felsorolt összes anyagon kívül, amelyekre az engedélyezési előírás már egyébként is vonatkozik, a II. mellékletben felsoroltak is idetartoznak) a gyanús tranzakciók és a lopások bejelentési kötelezettsége vonatkozik.

| 11. | A javaslat előírja, hogy a gyanús tranzakciók és a lopások jelentésére minden tagállam (világosan meghatározott telefonszámmal és e-mail címmel rendelkező) nemzeti kapcsolattartó pontot hozzon létre. A gazdasági szereplők kötelesek – lehetőség szerint az ügyfél személyazonosságának megjelölésével – haladéktalanul jelenteni minden gyanús tranzakciót és lopást. |
| --- | --- |

11.

A javaslat előírja, hogy a gyanús tranzakciók és a lopások jelentésére minden tagállam (világosan meghatározott telefonszámmal és e-mail címmel rendelkező) nemzeti kapcsolattartó pontot hozzon létre. A gazdasági szereplők kötelesek – lehetőség szerint az ügyfél személyazonosságának megjelölésével – haladéktalanul jelenteni minden gyanús tranzakciót és lopást.

| 12. | A Bizottság iránymutatást dolgoz ki és tesz naprakésszé, hogy segítse a gazdasági szereplőket a gyanús tranzakciók felismerésében és jelentésében. Az iránymutatás rendszeresen frissített felsorolást is tartalmaz az I. és a II. mellékletben nem szereplő további anyagokról, amelyek tekintetében a gyanús tranzakciók és a lopások önkéntes jelentésére biztat. |
| --- | --- |

12.

A Bizottság iránymutatást dolgoz ki és tesz naprakésszé, hogy segítse a gazdasági szereplőket a gyanús tranzakciók felismerésében és jelentésében. Az iránymutatás rendszeresen frissített felsorolást is tartalmaz az I. és a II. mellékletben nem szereplő további anyagokról, amelyek tekintetében a gyanús tranzakciók és a lopások önkéntes jelentésére biztat.

7. cikk:   Adatvédelem

| 13. | A (11) preambulumbekezdés és a 7. cikk előírja, hogy a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozásának minden esetben összhangban kell állnia az európai uniós adatvédelmi jogszabályokkal és különösen a 95/46/EK irányelvvel (4), valamint az ezen irányelvet végrehajtó nemzeti adatvédelmi jogszabályokkal. A javaslat további adatvédelmi rendelkezést nem tartalmaz. |
| --- | --- |

13.

A (11) preambulumbekezdés és a 7. cikk előírja, hogy a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozásának minden esetben összhangban kell állnia az európai uniós adatvédelmi jogszabályokkal és különösen a 95/46/EK irányelvvel (4), valamint az ezen irányelvet végrehajtó nemzeti adatvédelmi jogszabályokkal. A javaslat további adatvédelmi rendelkezést nem tartalmaz.

2.   A személyes adatok megfelelő védelméhez konkrétabb rendelkezések szükségesek

| 14. | A gyanús tranzakciók és a lopások jelentése, valamint a rendeletben előirányzott engedélyezési és nyilvántartási rendszer személyes adatok feldolgozását igényli. Mindkettő – bizonyos mértékig mindenképpen – a magánéletbe és a személyes adatok védelméhez való jogba való beavatkozással jár, ezért megfelelő garanciákat igényel. |
| --- | --- |

14.

A gyanús tranzakciók és a lopások jelentése, valamint a rendeletben előirányzott engedélyezési és nyilvántartási rendszer személyes adatok feldolgozását igényli. Mindkettő – bizonyos mértékig mindenképpen – a magánéletbe és a személyes adatok védelméhez való jogba való beavatkozással jár, ezért megfelelő garanciákat igényel.

| 15. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat külön rendelkezést (7. cikk) tartalmaz az adatvédelemről. Ennek ellenére a javaslatban előirányzott ezen egyetlen és igen általános rendelkezés nem elégséges a javasolt intézkedések nyomán felvetődő adatvédelmi aggályok megfelelő kezeléséhez. Ezenfelül a javaslat vonatkozó cikkei (4., 5. és 6. cikk) szintén nem írják le kellő részletességgel az előirányzott adatfeldolgozási műveletek jellemzőit. |
| --- | --- |

15.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat külön rendelkezést (7. cikk) tartalmaz az adatvédelemről. Ennek ellenére a javaslatban előirányzott ezen egyetlen és igen általános rendelkezés nem elégséges a javasolt intézkedések nyomán felvetődő adatvédelmi aggályok megfelelő kezeléséhez. Ezenfelül a javaslat vonatkozó cikkei (4., 5. és 6. cikk) szintén nem írják le kellő részletességgel az előirányzott adatfeldolgozási műveletek jellemzőit.

| 16. | Az engedélyezéssel kapcsolatban például a rendelet előírja, hogy a gazdasági szereplők vezessenek nyilvántartást az engedélyezett tranzakciókról, azonban nem határozza meg, hogy milyen személyes adatokat tartalmazzanak ezek a nyilvántartások, mennyi ideig őrizzék meg azokat, illetve kivel és milyen feltételekkel közölhetők az adatok. Azt sem határozza meg, hogy az engedélykérelmek feldolgozásakor milyen adatokat gyűjtsenek. |
| --- | --- |

16.

Az engedélyezéssel kapcsolatban például a rendelet előírja, hogy a gazdasági szereplők vezessenek nyilvántartást az engedélyezett tranzakciókról, azonban nem határozza meg, hogy milyen személyes adatokat tartalmazzanak ezek a nyilvántartások, mennyi ideig őrizzék meg azokat, illetve kivel és milyen feltételekkel közölhetők az adatok. Azt sem határozza meg, hogy az engedélykérelmek feldolgozásakor milyen adatokat gyűjtsenek.

| 17. | A gyanús tranzakciók és a lopások kötelező jelentésével kapcsolatban a javaslat jelentéstételi kötelezettséget állapít meg, ám anélkül teszi ezt, hogy meghatározná, hogy mi minősül gyanús tranzakciónak, milyen személyes adatokat kell jelenteni, mennyi ideig őrizzék meg a jelentett adatokat, illetve azok kivel és milyen feltételekkel közölhetők. Ezenfelül a javaslat nem közöl további részleteket a kijelölendő „nemzeti kapcsolattartó pontokról”, azokról az adatbázisokról, amelyeket ezek a kapcsolattartó pontok hoznak létre saját tagállamuk számára, illetve az uniós szinten létrehozható lehetséges adatbázisokról. |
| --- | --- |

17.

A gyanús tranzakciók és a lopások kötelező jelentésével kapcsolatban a javaslat jelentéstételi kötelezettséget állapít meg, ám anélkül teszi ezt, hogy meghatározná, hogy mi minősül gyanús tranzakciónak, milyen személyes adatokat kell jelenteni, mennyi ideig őrizzék meg a jelentett adatokat, illetve azok kivel és milyen feltételekkel közölhetők. Ezenfelül a javaslat nem közöl további részleteket a kijelölendő „nemzeti kapcsolattartó pontokról”, azokról az adatbázisokról, amelyeket ezek a kapcsolattartó pontok hoznak létre saját tagállamuk számára, illetve az uniós szinten létrehozható lehetséges adatbázisokról.

| 18. | Adatvédelmi szempontból a gyanús tranzakciókra vonatkozó adatgyűjtés a javaslat legérzékenyebb témaköre. Pontosítani kell a vonatkozó rendelkezéseket annak biztosítása érdekében, hogy az adatfeldolgozás arányos maradjon, és megelőzzék a visszaéléseket. Ennek eléréséhez egyértelműen meg kell határozni az adatfeldolgozás feltételeit, és megfelelő garanciákat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

18.

Adatvédelmi szempontból a gyanús tranzakciókra vonatkozó adatgyűjtés a javaslat legérzékenyebb témaköre. Pontosítani kell a vonatkozó rendelkezéseket annak biztosítása érdekében, hogy az adatfeldolgozás arányos maradjon, és megelőzzék a visszaéléseket. Ennek eléréséhez egyértelműen meg kell határozni az adatfeldolgozás feltételeit, és megfelelő garanciákat kell alkalmazni.

| 19. | Fontos, hogy az adatokat a terrorizmus (és a vegyi anyagokkal házilag készített robbanószerkezetek céljára való visszaéléssel kapcsolatos más bűncselekmények) elleni küzdelmen kívüli egyéb célokra ne lehessen felhasználni. Az adatokat ne lehessen továbbá hosszú ideig megőrizni, különösen ha a potenciális vagy tényleges címzettek száma nag, és/vagy az adatokat adatbányászathoz használnák fel. Ez még fontosabb azokban az esetekben, amikor kimutatható, hogy az eredeti gyanú megalapozatlan volt. Ilyen esetben az adatok további megőrzését konkrétan indokolni kell. Szemléltetésképpen az európai adatvédelmi biztos ezzel összefüggésben megemlíti az Emberi Jogok Európai Bírósága döntését az S. és Marper kontra Egyesült Királyság (2008) ügyben (5), amely szerint a bűncselekmény miatt el nem ítélt személyek DNS-ének hosszú ideig történő megőrzése sérti e személyeknek az emberi jogok európai egyezménye 8. cikkében foglalt magánélethez való jogát. |
| --- | --- |

19.

Fontos, hogy az adatokat a terrorizmus (és a vegyi anyagokkal házilag készített robbanószerkezetek céljára való visszaéléssel kapcsolatos más bűncselekmények) elleni küzdelmen kívüli egyéb célokra ne lehessen felhasználni. Az adatokat ne lehessen továbbá hosszú ideig megőrizni, különösen ha a potenciális vagy tényleges címzettek száma nag, és/vagy az adatokat adatbányászathoz használnák fel. Ez még fontosabb azokban az esetekben, amikor kimutatható, hogy az eredeti gyanú megalapozatlan volt. Ilyen esetben az adatok további megőrzését konkrétan indokolni kell. Szemléltetésképpen az európai adatvédelmi biztos ezzel összefüggésben megemlíti az Emberi Jogok Európai Bírósága döntését az S. és Marper kontra Egyesült Királyság (2008) ügyben (5), amely szerint a bűncselekmény miatt el nem ítélt személyek DNS-ének hosszú ideig történő megőrzése sérti e személyeknek az emberi jogok európai egyezménye 8. cikkében foglalt magánélethez való jogát.

| 20. | Ezen okokból az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a javaslat 5., 6. és 7. cikke tartalmazzon további, konkrétabb rendelkezéseket az említett aggályok megfelelő kezelése érdekében. Néhány konkrét ajánlás az alábbiakban található. |
| --- | --- |

20.

Ezen okokból az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a javaslat 5., 6. és 7. cikke tartalmazzon további, konkrétabb rendelkezéseket az említett aggályok megfelelő kezelése érdekében. Néhány konkrét ajánlás az alábbiakban található.

| 21. | Emellett mérlegelni kellene konkrétabb és részletesebb rendelkezések kidolgozását egy bizottsági végrehajtási határozatban a javaslat 10., 11. és 12. cikkével összhangban, amelyek célja további adatvédelmi kérdések gyakorlati szintű kezelése lenne. |
| --- | --- |

21.

Emellett mérlegelni kellene konkrétabb és részletesebb rendelkezések kidolgozását egy bizottsági végrehajtási határozatban a javaslat 10., 11. és 12. cikkével összhangban, amelyek célja további adatvédelmi kérdések gyakorlati szintű kezelése lenne.

| 22. | Végül az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a gyanús tranzakciókkal és az engedélyek technikai részleteivel kapcsolatos bizottsági iránymutatások tartalmazzanak további konkrét rendelkezéseket az adatfeldolgozás és az adatvédelem tekintetében. Mindkét iránymutatást, továbbá az adatvédelemmel kapcsolatos bármely más lehetséges végrehajtási határozatot is az európai adatvédelmi biztossal és – amennyiben nemzeti szintű végrehajtásról van szó – a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoporttal való konzultációt követően kellene elfogadni. Magának a rendeletnek egyértelműen elő kellene ezt írnia, továbbá meg kellene határoznia az iránymutatásban/végrehajtási határozatban tárgyalandó főbb kérdéseket. |
| --- | --- |

22.

Végül az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a gyanús tranzakciókkal és az engedélyek technikai részleteivel kapcsolatos bizottsági iránymutatások tartalmazzanak további konkrét rendelkezéseket az adatfeldolgozás és az adatvédelem tekintetében. Mindkét iránymutatást, továbbá az adatvédelemmel kapcsolatos bármely más lehetséges végrehajtási határozatot is az európai adatvédelmi biztossal és – amennyiben nemzeti szintű végrehajtásról van szó – a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoporttal való konzultációt követően kellene elfogadni. Magának a rendeletnek egyértelműen elő kellene ezt írnia, továbbá meg kellene határoznia az iránymutatásban/végrehajtási határozatban tárgyalandó főbb kérdéseket.

3.   A tranzakciók engedélyezésével és nyilvántartásba vételével kapcsolatos ajánlások

3.1.   
  Ajánlások a javaslat 5. cikkével kapcsolatban

Az adatmegőrzés maximális időtartama és a gyűjtött adatok kategóriái

| 23. | Az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a rendelet 5. cikkében határozzák meg az adatmegőrzés maximális időtartamát (legfeljebb két év elfogadhatónak látszik), valamint a rögzítendő személyes adatok kategóriáit (legfeljebb a név, az engedély száma és a vásárolt tételek). Ezek az ajánlások a szükségesség és az arányosság elvéből következnek: a személyes adatok gyűjtését és megőrzését olyan keretek közé kell szorítani, amelyek a kívánt cél eléréséhez feltétlenül szükségesek (lásd a 95/46/EK irányelv 6. cikkének c) és e) pontját). Ha a fentiek meghatározását a nemzeti jogra vagy a gyakorlatra hagyjuk, ez szükségtelen jogbizonytalanságot, továbbá hasonló helyzetek eltérő gyakorlati kezelését eredményezi. |
| --- | --- |

23.

Az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a rendelet 5. cikkében határozzák meg az adatmegőrzés maximális időtartamát (legfeljebb két év elfogadhatónak látszik), valamint a rögzítendő személyes adatok kategóriáit (legfeljebb a név, az engedély száma és a vásárolt tételek). Ezek az ajánlások a szükségesség és az arányosság elvéből következnek: a személyes adatok gyűjtését és megőrzését olyan keretek közé kell szorítani, amelyek a kívánt cél eléréséhez feltétlenül szükségesek (lásd a 95/46/EK irányelv 6. cikkének c) és e) pontját). Ha a fentiek meghatározását a nemzeti jogra vagy a gyakorlatra hagyjuk, ez szükségtelen jogbizonytalanságot, továbbá hasonló helyzetek eltérő gyakorlati kezelését eredményezi.

A „különleges adatok” gyűjtésének tilalma

| 24. | Ezenfelül a rendelet 5. cikkének – az engedélyezési eljárással kapcsolatban – kifejezetten tiltania kellene olyan „különleges adatok” (a 95/46/EK irányelv 8. cikkében foglalt meghatározás szerint) gyűjtését és feldolgozását, mint például a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

24.

Ezenfelül a rendelet 5. cikkének – az engedélyezési eljárással kapcsolatban – kifejezetten tiltania kellene olyan „különleges adatok” (a 95/46/EK irányelv 8. cikkében foglalt meghatározás szerint) gyűjtését és feldolgozását, mint például a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre vonatkozó adatok.

| 25. | Ez segítene azt is biztosítani, hogy a kérelmezőkkel szemben ne alkalmazhassanak megkülönböztetést, például faji hovatartozásuk, nemzetiségük, illetve politikai vagy vallási meggyőződésük miatt. Ezt figyelembe véve az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a magas szintű adatvédelem biztosítása egyben segíti a rasszizmus, az idegengyűlölet és a diszkrimináció elleni küzdelmet, ami viszont hozzájárulhat a radikalizálódás és a terroristatoborzás megakadályozásához. |
| --- | --- |

25.

Ez segítene azt is biztosítani, hogy a kérelmezőkkel szemben ne alkalmazhassanak megkülönböztetést, például faji hovatartozásuk, nemzetiségük, illetve politikai vagy vallási meggyőződésük miatt. Ezt figyelembe véve az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a magas szintű adatvédelem biztosítása egyben segíti a rasszizmus, az idegengyűlölet és a diszkrimináció elleni küzdelmet, ami viszont hozzájárulhat a radikalizálódás és a terroristatoborzás megakadályozásához.

3.2.   
  Ajánlások az iránymutatással/végrehajtási határozattal kapcsolatban

Az engedélyezési eljárás során gyűjtött adatok

| 26. | A rendelet értelmében az engedély kiadása megtagadható, ha a szándékolt felhasználás jogszerűsége alapos okkal kétségbe vonható. Ezzel kapcsolatban hasznos lenne, ha az iránymutatás vagy a végrehajtási határozat meghatározná az engedélyező hatóságok által az engedélykérelemmel kapcsolatban gyűjthető adatok körét. |
| --- | --- |

26.

A rendelet értelmében az engedély kiadása megtagadható, ha a szándékolt felhasználás jogszerűsége alapos okkal kétségbe vonható. Ezzel kapcsolatban hasznos lenne, ha az iránymutatás vagy a végrehajtási határozat meghatározná az engedélyező hatóságok által az engedélykérelemmel kapcsolatban gyűjthető adatok körét.

A cél szerinti korlátozás

| 27. | Az iránymutatásnak vagy a végrehajtási határozatnak rendelkeznie kell arról, hogy a nyilvántartások kizárólag olyan illetékes bűnüldöző hatóságoknak adhatók ki, amelyek terrorcselekmények ügyében vagy robbanóanyag-prekurzorokkal való egyéb visszaélés bűncselekményének gyanúja esetén nyomoznak. Az információkat más célra nem szabad felhasználni (lásd a 95/46/EK irányelv 6. cikkének b) pontját). |
| --- | --- |

27.

Az iránymutatásnak vagy a végrehajtási határozatnak rendelkeznie kell arról, hogy a nyilvántartások kizárólag olyan illetékes bűnüldöző hatóságoknak adhatók ki, amelyek terrorcselekmények ügyében vagy robbanóanyag-prekurzorokkal való egyéb visszaélés bűncselekményének gyanúja esetén nyomoznak. Az információkat más célra nem szabad felhasználni (lásd a 95/46/EK irányelv 6. cikkének b) pontját).

Az érintettek tájékoztatása a tranzakciók nyilvántartásba vételéről (és a gyanús tranzakciók jelentéséről)

| 28. | Az európai adatvédelmi biztos ajánlja továbbá, hogy az iránymutatás vagy a végrehajtási határozat írja elő, hogy az engedélyező hatóság – amely a leginkább abban a helyzetben van, hogy közvetlenül értesítse az érintetteket – tájékoztassa az engedélyek jogosultjait arról, hogy vásárlásaikat nyilvántartásba veszik, és amennyiben „gyanúsnak” találják, jelentik (lásd a 95/46/EK irányelv 10. és 11. cikkét). |
| --- | --- |

28.

Az európai adatvédelmi biztos ajánlja továbbá, hogy az iránymutatás vagy a végrehajtási határozat írja elő, hogy az engedélyező hatóság – amely a leginkább abban a helyzetben van, hogy közvetlenül értesítse az érintetteket – tájékoztassa az engedélyek jogosultjait arról, hogy vásárlásaikat nyilvántartásba veszik, és amennyiben „gyanúsnak” találják, jelentik (lásd a 95/46/EK irányelv 10. és 11. cikkét).

4.   A gyanús tranzakciók és a lopások jelentésével kapcsolatos ajánlások

4.1.   
  Ajánlások a javaslat 6. cikkével kapcsolatban

| 29. | Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a nemzeti kapcsolattartó pontok szerepét és jellegét pontosítsák a javaslatban. A 6.33. bekezdésben említett hatásvizsgálat megemlíti a lehetőséget, hogy ezek a kapcsolattartó pontok nemcsak „bűnüldöző hatóságok”, hanem „szövetségek” is lehetnek. A jogalkotási dokumentumok nem tartalmaznak további információkat ezzel kapcsolatban. Ezt különösen a javaslat 6. cikkének (2) bekezdésében kellene pontosítani. Az adatokat általában a bűnüldöző hatóságoknak kellene őrizniük; ha nem így történik, annak okát igen pontosan indokolni kellene. |
| --- | --- |

29.

Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a nemzeti kapcsolattartó pontok szerepét és jellegét pontosítsák a javaslatban. A 6.33. bekezdésben említett hatásvizsgálat megemlíti a lehetőséget, hogy ezek a kapcsolattartó pontok nemcsak „bűnüldöző hatóságok”, hanem „szövetségek” is lehetnek. A jogalkotási dokumentumok nem tartalmaznak további információkat ezzel kapcsolatban. Ezt különösen a javaslat 6. cikkének (2) bekezdésében kellene pontosítani. Az adatokat általában a bűnüldöző hatóságoknak kellene őrizniük; ha nem így történik, annak okát igen pontosan indokolni kellene.

| 30. | Ezenfelül a rendelet 6. cikkében meg kellene határozni a rögzítendő személyes adatok körét (legfeljebb a név, az engedély száma, a vásárolt tételek és a gyanúra okot adó tényezők). Ezek az ajánlások a szükségesség és az arányosság elvéből következnek: a személyes adatok gyűjtését olyan keretek közé kell szorítani, amelyek a kívánt cél eléréséhez feltétlenül szükségesek (lásd a 95/46/EK irányelv 6. cikkének c) pontját). Ezzel kapcsolatban ebben az esetben is a 23. pontban említettekhez hasonló megfontolások érvényesek. |
| --- | --- |

30.

Ezenfelül a rendelet 6. cikkében meg kellene határozni a rögzítendő személyes adatok körét (legfeljebb a név, az engedély száma, a vásárolt tételek és a gyanúra okot adó tényezők). Ezek az ajánlások a szükségesség és az arányosság elvéből következnek: a személyes adatok gyűjtését olyan keretek közé kell szorítani, amelyek a kívánt cél eléréséhez feltétlenül szükségesek (lásd a 95/46/EK irányelv 6. cikkének c) pontját). Ezzel kapcsolatban ebben az esetben is a 23. pontban említettekhez hasonló megfontolások érvényesek.

| 31. | A rendelet 6. cikkének – a bejelentési eljárással kapcsolatban – kifejezetten tiltania kellene olyan „különleges adatok” (a 95/46/EK irányelv 8. cikkében foglalt meghatározás szerint) gyűjtését és feldolgozását, mint például a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre vonatkozó adatok (lásd még a 24–25. pontot). |
| --- | --- |

31.

A rendelet 6. cikkének – a bejelentési eljárással kapcsolatban – kifejezetten tiltania kellene olyan „különleges adatok” (a 95/46/EK irányelv 8. cikkében foglalt meghatározás szerint) gyűjtését és feldolgozását, mint például a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre vonatkozó adatok (lásd még a 24–25. pontot).

| 32. | Végül a 6. cikknek maximális megőrzési időt kellene előírnia, figyelemmel az adattárolás céljára. Az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy valamennyi jelentett gyanús tranzakciót és lopást töröljenek az adatbázisból egy meghatározott idő elteltével (legkésőbb két évvel a jelentés napját követően – ez az idő első látásra megfelelőnek tűnik), kivéve, ha a gyanús tranzakció vagy a lopás nyomán konkrét nyomozás indult, amely az adott időpontban még mindig folyamatban van. Ennek segítségével biztosítható, hogy azokban az ügyekben, ahol a gyanú nem igazolódott be (vagy tovább nyomoznak), ártatlan személyeket nem tartanának indokolatlanul hosszú ideig „feketelistán” vagy „gyanúsítottnak” (lásd a 95/46/EK irányelv 6. cikkének e) pontját). Ezzel kapcsolatban mindenképpen el kell kerülni, hogy nemzeti szinten túlságosan nagy eltérések legyenek. |
| --- | --- |

32.

Végül a 6. cikknek maximális megőrzési időt kellene előírnia, figyelemmel az adattárolás céljára. Az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy valamennyi jelentett gyanús tranzakciót és lopást töröljenek az adatbázisból egy meghatározott idő elteltével (legkésőbb két évvel a jelentés napját követően – ez az idő első látásra megfelelőnek tűnik), kivéve, ha a gyanús tranzakció vagy a lopás nyomán konkrét nyomozás indult, amely az adott időpontban még mindig folyamatban van. Ennek segítségével biztosítható, hogy azokban az ügyekben, ahol a gyanú nem igazolódott be (vagy tovább nyomoznak), ártatlan személyeket nem tartanának indokolatlanul hosszú ideig „feketelistán” vagy „gyanúsítottnak” (lásd a 95/46/EK irányelv 6. cikkének e) pontját). Ezzel kapcsolatban mindenképpen el kell kerülni, hogy nemzeti szinten túlságosan nagy eltérések legyenek.

| 33. | Ez a korlátozás az adatminőség elve (lásd a 95/46/EK irányelv 6. cikkének d) pontját), valamint más fontos jogelvek – pl. az ártatlanság vélelme – biztosításához is szükséges. Mindez nemcsak a magánszemélyek megfelelőbb szintű védelmét eredményezi, hanem lehetővé teszi, hogy a bűnüldözés sokkal hatékonyabban összpontosítson olyan súlyosabb esetekre, ahol a gyanú végső beigazolódása valószínű. |
| --- | --- |

33.

Ez a korlátozás az adatminőség elve (lásd a 95/46/EK irányelv 6. cikkének d) pontját), valamint más fontos jogelvek – pl. az ártatlanság vélelme – biztosításához is szükséges. Mindez nemcsak a magánszemélyek megfelelőbb szintű védelmét eredményezi, hanem lehetővé teszi, hogy a bűnüldözés sokkal hatékonyabban összpontosítson olyan súlyosabb esetekre, ahol a gyanú végső beigazolódása valószínű.

4.2.   
  Ajánlások az iránymutatással/végrehajtási határozattal kapcsolatban

Meg kell határozni a gyanús tranzakciók kritériumait

| 34. | A javaslat nem határozza meg, hogy mi tekinthető „gyanús” tranzakciónak. A javaslat 6. cikke (6) bekezdésének a) pontja azonban előirányozza, hogy a Bizottság „kidolgozza és naprakész állapotba hozza az iránymutatást”, és információkat ad „a gyanús tranzakciók felismerését és jelentésének módját illetően”. |
| --- | --- |

34.

A javaslat nem határozza meg, hogy mi tekinthető „gyanús” tranzakciónak. A javaslat 6. cikke (6) bekezdésének a) pontja azonban előirányozza, hogy a Bizottság „kidolgozza és naprakész állapotba hozza az iránymutatást”, és információkat ad „a gyanús tranzakciók felismerését és jelentésének módját illetően”.

| 35. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat előírja a Bizottságnak az iránymutatás kidolgozását. Az iránymutatásnak megfelelően pontosnak és konkrétnak kell lennie, és nem szabad teret engednie a túlságosan tág értelmezésnek – úgy, hogy a személyes adatok továbbítását a bűnüldöző hatóságokra korlátozza, és elejét vegye minden önkényes vagy diszkriminatív gyakorlatnak, például faji hovatartozás, nemzetiség, illetve politikai vagy vallási meggyőződés miatt. |
| --- | --- |

35.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat előírja a Bizottságnak az iránymutatás kidolgozását. Az iránymutatásnak megfelelően pontosnak és konkrétnak kell lennie, és nem szabad teret engednie a túlságosan tág értelmezésnek – úgy, hogy a személyes adatok továbbítását a bűnüldöző hatóságokra korlátozza, és elejét vegye minden önkényes vagy diszkriminatív gyakorlatnak, például faji hovatartozás, nemzetiség, illetve politikai vagy vallási meggyőződés miatt.

Cél szerinti korlátozás, bizalmas kezelés, biztonság és hozzáférés

| 36. | Az iránymutatásnak/végrehajtási határozatnak rendelkeznie kell továbbá az információk biztonságos és bizalmas tárolásáról és arról, hogy az információk kizárólag a terrorcselekmények ügyében vagy robbanóanyag-prekurzorokkal való egyéb visszaélés bűncselekményének gyanúja esetén nyomozó illetékes bűnüldöző hatóságoknak adhatók ki. Az információk további célokra – például a szóban forgó tárgytól független kérdések adóhatóság vagy a bevándorlási hatóságok által történő nyomozására – nem használhatók fel. |
| --- | --- |

36.

Az iránymutatásnak/végrehajtási határozatnak rendelkeznie kell továbbá az információk biztonságos és bizalmas tárolásáról és arról, hogy az információk kizárólag a terrorcselekmények ügyében vagy robbanóanyag-prekurzorokkal való egyéb visszaélés bűncselekményének gyanúja esetén nyomozó illetékes bűnüldöző hatóságoknak adhatók ki. Az információk további célokra – például a szóban forgó tárgytól független kérdések adóhatóság vagy a bevándorlási hatóságok által történő nyomozására – nem használhatók fel.

| 37. | Az iránymutatásnak/végrehajtási határozatnak meg kell határoznia továbbá, hogy ki rendelkezzen hozzáféréssel a nemzeti kapcsolattartó pontokhoz beérkezett (és náluk tárolt) adatokhoz. A hozzáférésnek/adatközlésnek szigorúan a szükségesség elve alapján kell történnie. A lehetséges címzettek körének közzétételét is mérlegelni kell. |
| --- | --- |

37.

Az iránymutatásnak/végrehajtási határozatnak meg kell határoznia továbbá, hogy ki rendelkezzen hozzáféréssel a nemzeti kapcsolattartó pontokhoz beérkezett (és náluk tárolt) adatokhoz. A hozzáférésnek/adatközlésnek szigorúan a szükségesség elve alapján kell történnie. A lehetséges címzettek körének közzétételét is mérlegelni kell.

Az érintettek hozzáférési joga

| 38. | Az iránymutatásnak/végrehajtási határozatnak rendelkeznie kell az érintettek hozzáférési jogáról, adott esetben adataik kijavításának vagy törlésének jogát is beleértve (lásd a 95/46/EK irányelv 12–14. cikkét). E jog és a 13. cikk szerinti más lehetséges kivételek megléte fontos hatásokkal járhat. Például az általános szabályok szerint az érintettnek joga van tudni, hogy tranzakcióját jelentették-e gyanús tranzakcióként. E jog (lehetséges) gyakorlása azonban megakadályozhatja, hogy a robbanóanyag-prekurzorok eladója közölje a vevő gyanús tranzakcióit. Ezért minden kivételt pontosan indokolni kell és egyedileg kell meghatározni – lehetőség szerint a rendeletben, de az iránymutatásban/végrehajtási határozatban mindenképpen. Jogorvoslati mechanizmust is elő kell irányozni a nemzeti kapcsolattartó pontok bevonásával. |
| --- | --- |

38.

Az iránymutatásnak/végrehajtási határozatnak rendelkeznie kell az érintettek hozzáférési jogáról, adott esetben adataik kijavításának vagy törlésének jogát is beleértve (lásd a 95/46/EK irányelv 12–14. cikkét). E jog és a 13. cikk szerinti más lehetséges kivételek megléte fontos hatásokkal járhat. Például az általános szabályok szerint az érintettnek joga van tudni, hogy tranzakcióját jelentették-e gyanús tranzakcióként. E jog (lehetséges) gyakorlása azonban megakadályozhatja, hogy a robbanóanyag-prekurzorok eladója közölje a vevő gyanús tranzakcióit. Ezért minden kivételt pontosan indokolni kell és egyedileg kell meghatározni – lehetőség szerint a rendeletben, de az iránymutatásban/végrehajtási határozatban mindenképpen. Jogorvoslati mechanizmust is elő kell irányozni a nemzeti kapcsolattartó pontok bevonásával.

5.   Kiegészítő megjegyzések

A hatékonyság rendszeres felülvizsgálata

| 39. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat 16. cikke rendelkezik a rendelet felülvizsgálatáról (az elfogadástól számított 5 év elteltével). Sőt az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint minden új jogi aktust rendszeres felülvizsgálatnak kell alávetni, amelynek során igazolni kell, hogy az adott jogi aktus továbbra is hatékony eszköze a terrorizmus (és más bűncselekmények) elleni küzdelemnek. Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a rendelet konkrétan írja elő, hogy a felülvizsgálat során a rendelet hatékonyságát, valamint az alapvető jogokra – az adatvédelmet is beleértve – gyakorolt hatását is mérlegelni kell. |
| --- | --- |

39.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat 16. cikke rendelkezik a rendelet felülvizsgálatáról (az elfogadástól számított 5 év elteltével). Sőt az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint minden új jogi aktust rendszeres felülvizsgálatnak kell alávetni, amelynek során igazolni kell, hogy az adott jogi aktus továbbra is hatékony eszköze a terrorizmus (és más bűncselekmények) elleni küzdelemnek. Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a rendelet konkrétan írja elő, hogy a felülvizsgálat során a rendelet hatékonyságát, valamint az alapvető jogokra – az adatvédelmet is beleértve – gyakorolt hatását is mérlegelni kell.

III.   KÖVETKEZTETÉSEK

| 40. | Az európai adatvédelmi biztos ajánlja további, konkrétabb rendelkezések hozzáadását a javaslathoz az adatvédelmi aggályok megfelelő kezelése érdekében. Ezenfelül a gyanús tranzakciókkal és az engedélyek technikai részleteivel kapcsolatos bizottsági iránymutatásnak, valamint egy esetleges adatvédelmi végrehajtási határozatnak további konkrét rendelkezéseket is tartalmaznia kell az adatfeldolgozás és az adatvédelem tekintetében. Az iránymutatást (és a végrehajtási határozatot, ha születik) az európai adatvédelmi biztossal és adott esetben a tagállamok adatvédelmi hatóságainak képviselőit magában foglaló, 29. cikk alapján létrehozott munkacsoporttal folytatott konzultációt követően kell elfogadni. |
| --- | --- |

40.

Az európai adatvédelmi biztos ajánlja további, konkrétabb rendelkezések hozzáadását a javaslathoz az adatvédelmi aggályok megfelelő kezelése érdekében. Ezenfelül a gyanús tranzakciókkal és az engedélyek technikai részleteivel kapcsolatos bizottsági iránymutatásnak, valamint egy esetleges adatvédelmi végrehajtási határozatnak további konkrét rendelkezéseket is tartalmaznia kell az adatfeldolgozás és az adatvédelem tekintetében. Az iránymutatást (és a végrehajtási határozatot, ha születik) az európai adatvédelmi biztossal és adott esetben a tagállamok adatvédelmi hatóságainak képviselőit magában foglaló, 29. cikk alapján létrehozott munkacsoporttal folytatott konzultációt követően kell elfogadni.

| 41. | A rendelet 5. cikkében meg kell határozni a nyilvántartásba vett tranzakciók tekintetében az adatmegőrzés maximális időtartamát (legfeljebb két év elfogadhatónak látszik), valamint a rögzítendő személyes adatok kategóriáit (legfeljebb a név, az engedély száma és a vásárolt tételek). A különleges adatok feldolgozását kifejezetten meg kell tiltani. |
| --- | --- |

41.

A rendelet 5. cikkében meg kell határozni a nyilvántartásba vett tranzakciók tekintetében az adatmegőrzés maximális időtartamát (legfeljebb két év elfogadhatónak látszik), valamint a rögzítendő személyes adatok kategóriáit (legfeljebb a név, az engedély száma és a vásárolt tételek). A különleges adatok feldolgozását kifejezetten meg kell tiltani.

| 42. | A nemzeti kapcsolattartó pontok szerepét és jellegét pontosítani kell a javaslat 6. cikkében. E rendelkezésnek meg kell határoznia az adatmegőrzés maximális időtartamát (legfeljebb két év elfogadhatónak látszik) a gyanús tranzakciókkal kapcsolatban jelentett adatok tekintetében, valamint a rögzítendő személyes adatok körét (legfeljebb a név, az engedély száma, a vásárolt tételek és a gyanúra okot adó körülmények). A különleges adatok feldolgozását kifejezetten meg kell tiltani. |
| --- | --- |

42.

A nemzeti kapcsolattartó pontok szerepét és jellegét pontosítani kell a javaslat 6. cikkében. E rendelkezésnek meg kell határoznia az adatmegőrzés maximális időtartamát (legfeljebb két év elfogadhatónak látszik) a gyanús tranzakciókkal kapcsolatban jelentett adatok tekintetében, valamint a rögzítendő személyes adatok körét (legfeljebb a név, az engedély száma, a vásárolt tételek és a gyanúra okot adó körülmények). A különleges adatok feldolgozását kifejezetten meg kell tiltani.

| 43. | Ezenfelül az iránymutatásnak/végrehajtási határozatnak meg kell határoznia az engedélyező hatóságok által az engedélykérelemmel kapcsolatban gyűjthető adatok körét. Egyértelműen korlátoznia kell továbbá a célokat, amelyekre az adatok felhasználhatók. Hasonló rendelkezéseket kell alkalmazni a gyanús tranzakciók nyilvántartására is. Az iránymutatásnak/végrehajtási határozatnak elő kell írnia, hogy az engedélyező hatóság köteles tájékoztatni az engedélyek jogosultjait arról a tényről, hogy vásárlásaikat nyilvántartásba veszik, és ha „gyanúsnak” találják, jelentik. Az iránymutatásnak/végrehajtási határozatnak meg kell határoznia továbbá, hogy ki rendelkezzen hozzáféréssel a nemzeti kapcsolattartó pontokhoz beérkezett (és náluk tárolt) adatokhoz. A hozzáférésnek/adatközlésnek szigorúan a szükségesség elve alapján kell történnie. Rendelkeznie kell továbbá az érintettek megfelelő hozzáférési jogáról, továbbá a kivételeket pontosan meg kell határoznia és indokolnia kell. |
| --- | --- |

43.

Ezenfelül az iránymutatásnak/végrehajtási határozatnak meg kell határoznia az engedélyező hatóságok által az engedélykérelemmel kapcsolatban gyűjthető adatok körét. Egyértelműen korlátoznia kell továbbá a célokat, amelyekre az adatok felhasználhatók. Hasonló rendelkezéseket kell alkalmazni a gyanús tranzakciók nyilvántartására is. Az iránymutatásnak/végrehajtási határozatnak elő kell írnia, hogy az engedélyező hatóság köteles tájékoztatni az engedélyek jogosultjait arról a tényről, hogy vásárlásaikat nyilvántartásba veszik, és ha „gyanúsnak” találják, jelentik. Az iránymutatásnak/végrehajtási határozatnak meg kell határoznia továbbá, hogy ki rendelkezzen hozzáféréssel a nemzeti kapcsolattartó pontokhoz beérkezett (és náluk tárolt) adatokhoz. A hozzáférésnek/adatközlésnek szigorúan a szükségesség elve alapján kell történnie. Rendelkeznie kell továbbá az érintettek megfelelő hozzáférési jogáról, továbbá a kivételeket pontosan meg kell határoznia és indokolnia kell.

| 44. | Az előirányzott intézkedések hatékonyságát rendszeresen felül kell vizsgálni, ugyanekkor át kell tekinteni a magánélet védelmére gyakorolt hatásukat is. |
| --- | --- |

44.

Az előirányzott intézkedések hatékonyságát rendszeresen felül kell vizsgálni, ugyanekkor át kell tekinteni a magánélet védelmére gyakorolt hatásukat is.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 15-én.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  COM(2010) 473.

3

(4)  Az 1. lábjegyzetben idézve.

4

(5)  S. és Marper kontra Egyesült Királyság (2008. december 4.) (30562/04. és 30566/04. sz. keresetek).

5

---

| 1.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/6

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményről

2011/C 101/02

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet (2) szerinti véleménykérésre, és különösen a rendelet 41. cikkére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2010. november 22-én„Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” címmel közleményt fogadott el (a továbbiakban: a közlemény) (3). A közleményt konzultáció céljából elküldték az európai adatvédelmi biztosnak. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2010. november 22-én„Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” címmel közleményt fogadott el (a továbbiakban: a közlemény) (3). A közleményt konzultáció céljából elküldték az európai adatvédelmi biztosnak.

| 2. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli azt a tényt, hogy a Bizottság konzultált vele. Az adatvédelmi biztos már a közlemény elfogadása előtt előterjesztette a szövegtervezettel kapcsolatos nem hivatalos észrevételeit, amelyek közül néhányat figyelembe vettek a közlemény végleges változatának elkészítésekor. |
| --- | --- |

2.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli azt a tényt, hogy a Bizottság konzultált vele. Az adatvédelmi biztos már a közlemény elfogadása előtt előterjesztette a szövegtervezettel kapcsolatos nem hivatalos észrevételeit, amelyek közül néhányat figyelembe vettek a közlemény végleges változatának elkészítésekor.

A közlemény háttere

| 3. | A közlemény tárgyát képező uniós belső biztonsági stratégiát (ISS) 2010. február 23-án, a spanyol elnökség idején fogadták el (4). A stratégia egy olyan európai biztonsági modellt vázol fel, amely ötvözi többek között a bűnüldözési és igazságügyi együttműködést, a határigazgatást és a polgári védelmet érintő intézkedéseket, miközben megfelelően tiszteletben tartja a közös európai értékeket, például az alapvető jogokat. Fő célkitűzései a következők:






  — | azon meglévő uniós eszközök bemutatása a nyilvánosságnak, amelyek jelenleg is segítenek garantálni az unós polgárok szabadságát és biztonságát, valamint azt a hozzáadott értéket, amelyet az uniós fellépés e területen nyújt; |
| --- | --- | --- |

3.

A közlemény tárgyát képező uniós belső biztonsági stratégiát (ISS) 2010. február 23-án, a spanyol elnökség idején fogadták el (4). A stratégia egy olyan európai biztonsági modellt vázol fel, amely ötvözi többek között a bűnüldözési és igazságügyi együttműködést, a határigazgatást és a polgári védelmet érintő intézkedéseket, miközben megfelelően tiszteletben tartja a közös európai értékeket, például az alapvető jogokat. Fő célkitűzései a következők:

—

azon meglévő uniós eszközök bemutatása a nyilvánosságnak, amelyek jelenleg is segítenek garantálni az unós polgárok szabadságát és biztonságát, valamint azt a hozzáadott értéket, amelyet az uniós fellépés e területen nyújt;

| — | a közös eszközök és politikák továbbfejlesztése egy integráltabb megközelítés keretében, amely a biztonság hiányának nemcsak a következményeit, hanem az okait is kezeli; |
| --- | --- |

—

a közös eszközök és politikák továbbfejlesztése egy integráltabb megközelítés keretében, amely a biztonság hiányának nemcsak a következményeit, hanem az okait is kezeli;

| — | a bűnüldözési és igazságügyi együttműködés, a határigazgatás, a polgári védelem és a katasztrófavédelem megerősítése. |
| --- | --- |

—

a bűnüldözési és igazságügyi együttműködés, a határigazgatás, a polgári védelem és a katasztrófavédelem megerősítése.

| 4. | A belső biztonsági stratégia elsősorban az EU biztonságát fenyegető legsürgetőbb veszélyek és kihívások, például a súlyos és szervezett bűnözés, a terrorizmus és a számítástechnikai bűnözés kezelésére, az EU külső határainak igazgatására, valamint a természeti és ember által előidézett katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség kialakítására törekszik. Általános iránymutatásokkal, elvekkel és útmutatással szolgál az e kérdésekkel kapcsolatos uniós fellépéshez, és felkéri a Bizottságot, hogy javasoljon ütemezett lépéseket a stratégia végrehajtására. |
| --- | --- |

4.

A belső biztonsági stratégia elsősorban az EU biztonságát fenyegető legsürgetőbb veszélyek és kihívások, például a súlyos és szervezett bűnözés, a terrorizmus és a számítástechnikai bűnözés kezelésére, az EU külső határainak igazgatására, valamint a természeti és ember által előidézett katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség kialakítására törekszik. Általános iránymutatásokkal, elvekkel és útmutatással szolgál az e kérdésekkel kapcsolatos uniós fellépéshez, és felkéri a Bizottságot, hogy javasoljon ütemezett lépéseket a stratégia végrehajtására.

| 5. | Ebben az összefüggésben mindenképpen meg kell említeni továbbá a Bel- és Igazságügyi Tanács közelmúltbeli következtetéseit a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó európai uniós szakpolitikai ciklus meghatározásáról és végrehajtásáról, amelyet 2010. november 8–9-én fogadtak el (5) (a továbbiakban: a 2010. novemberi következtetések). Ez a dokumentum a belbiztonság felépítéséről szóló 2006. évi tanácsi következtetések nyomán született (6), és felhívja a Tanácsot és a Bizottságot arra, hogy az átfogó belső biztonsági stratégia kidolgozása során vegyék figyelembe az EU Alapjogi Chartájában megerősített közös uniós értékeket és elveket (7). |
| --- | --- |

5.

Ebben az összefüggésben mindenképpen meg kell említeni továbbá a Bel- és Igazságügyi Tanács közelmúltbeli következtetéseit a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó európai uniós szakpolitikai ciklus meghatározásáról és végrehajtásáról, amelyet 2010. november 8–9-én fogadtak el (5) (a továbbiakban: a 2010. novemberi következtetések). Ez a dokumentum a belbiztonság felépítéséről szóló 2006. évi tanácsi következtetések nyomán született (6), és felhívja a Tanácsot és a Bizottságot arra, hogy az átfogó belső biztonsági stratégia kidolgozása során vegyék figyelembe az EU Alapjogi Chartájában megerősített közös uniós értékeket és elveket (7).

| 6. | A belső biztonsági stratégia végrehajtásához javasolt iránymutatások és célok között a 2010. novemberi következtetések említik a proaktív és a hírszerzésre épülő megközelítés beépítését, az uniós egységek közötti szoros együttműködést, ideértve az általuk folytatott információcsere további javítását is, valamint a védelmüket szolgáló uniós munka jelentőségének tudatosítását a polgárokban. A következtetések ezenkívül felhívják a Bizottságot, hogy az érintett uniós ügynökségek és a tagállamok szakembereivel együtt minden egyes prioritás vonatkozásában dolgozzon ki többéves stratégiai tervet (a továbbiakban: MASP), amely meghatározza a legmegfelelőbb stratégiát a probléma megoldására. Emellett felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamok és az uniós ügynökségek szakembereivel folytatott konzultáció alapján dolgozzon ki egy független mechanizmust a többéves stratégiai terv végrehajtásának értékelésére. Az európai adatvédelmi biztos e vélemény későbbi részében kitér majd ezekre a kérdésekre, mivel ezek szorosan összefüggnek a személyes adatok, a magánélet, valamint más kapcsolódó alapvető jogok és szabadságok védelmével, illetve jelentős hatást gyakorolnak azokra. |
| --- | --- |

6.

A belső biztonsági stratégia végrehajtásához javasolt iránymutatások és célok között a 2010. novemberi következtetések említik a proaktív és a hírszerzésre épülő megközelítés beépítését, az uniós egységek közötti szoros együttműködést, ideértve az általuk folytatott információcsere további javítását is, valamint a védelmüket szolgáló uniós munka jelentőségének tudatosítását a polgárokban. A következtetések ezenkívül felhívják a Bizottságot, hogy az érintett uniós ügynökségek és a tagállamok szakembereivel együtt minden egyes prioritás vonatkozásában dolgozzon ki többéves stratégiai tervet (a továbbiakban: MASP), amely meghatározza a legmegfelelőbb stratégiát a probléma megoldására. Emellett felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamok és az uniós ügynökségek szakembereivel folytatott konzultáció alapján dolgozzon ki egy független mechanizmust a többéves stratégiai terv végrehajtásának értékelésére. Az európai adatvédelmi biztos e vélemény későbbi részében kitér majd ezekre a kérdésekre, mivel ezek szorosan összefüggnek a személyes adatok, a magánélet, valamint más kapcsolódó alapvető jogok és szabadságok védelmével, illetve jelentős hatást gyakorolnak azokra.

A közlemény tartalma és célja

| 7. | A közlemény öt stratégiai célkitűzést javasol, amelyek mindegyike kapcsolatban áll a magánélet és az adatok védelmével:






  — | a nemzetközi bűnözői hálózatok felgöngyölítése, |
| --- | --- | --- |

7.

A közlemény öt stratégiai célkitűzést javasol, amelyek mindegyike kapcsolatban áll a magánélet és az adatok védelmével:

—

a nemzetközi bűnözői hálózatok felgöngyölítése,

| — | a terrorizmus, a radikalizálódás és a toborzás megelőzése, |
| --- | --- |

—

a terrorizmus, a radikalizálódás és a toborzás megelőzése,

| — | a virtuális tér biztonságának növelése a polgárok és a vállalkozások számára, |
| --- | --- |

—

a virtuális tér biztonságának növelése a polgárok és a vállalkozások számára,

| — | a biztonság megerősítése a határigazgatás útján és |
| --- | --- |

—

a biztonság megerősítése a határigazgatás útján és

| — | Európa válságokkal és katasztrófákkal szembeni ellenálló képességének javítása. |
| --- | --- |

—

Európa válságokkal és katasztrófákkal szembeni ellenálló képességének javítása.

| 8. | A belső biztonsági stratégia megvalósítása a közlemény által javasoltak szerint közös menetrendet irányoz elő a tagállamok, az Európai Parlament, a Bizottság, a Tanács, az ügynökségek és mások, többek között a civil társadalom és a helyi hatóságok számára, és javaslatot tesz arra, hogy az elkövetkező négy évben hogyan valósítsák meg az együttműködést a belső biztonsági stratégiai céljainak elérése érdekében. |
| --- | --- |

8.

A belső biztonsági stratégia megvalósítása a közlemény által javasoltak szerint közös menetrendet irányoz elő a tagállamok, az Európai Parlament, a Bizottság, a Tanács, az ügynökségek és mások, többek között a civil társadalom és a helyi hatóságok számára, és javaslatot tesz arra, hogy az elkövetkező négy évben hogyan valósítsák meg az együttműködést a belső biztonsági stratégiai céljainak elérése érdekében.

| 9. | A közlemény a Lisszaboni Szerződést veszi alapul, és elismeri a stockholmi program (és cselekvési terv) által nyújtott iránymutatást, amely a 4.1. fejezetben hangsúlyozza az alapvető jogok, a nemzetközi védelem és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapuló átfogó belső biztonsági stratégia szükségességét. Ezenkívül, a stockholmi programmal összhangban a belső biztonsági stratégia kialakítása, nyomon követése és végrehajtása az EUMSz. 71. cikke alapján létrehozott Belső Biztonsági Állandó Bizottság (COSI) egyik kiemelt feladata kell, hogy legyen. A belső biztonsági stratégia eredményes érvényesítése érdekében ki kell terjednie az integrált határigazgatás biztonsági vonatkozásaira, valamint adott esetben a belső biztonság területén folytatott operatív együttműködés szempontjából releváns, büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre is. Ebben a vonatkozásban fontos még megemlíteni, hogy a stockholmi program a belső biztonsági stratégiával kapcsolatban integrált megközelítést szorgalmaz, amelynek figyelembe kell vennie az Unió által kidolgozott külső biztonsági stratégiát, valamint egyéb – különösen a belső piacot érintő – uniós politikákat is. |
| --- | --- |

9.

A közlemény a Lisszaboni Szerződést veszi alapul, és elismeri a stockholmi program (és cselekvési terv) által nyújtott iránymutatást, amely a 4.1. fejezetben hangsúlyozza az alapvető jogok, a nemzetközi védelem és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapuló átfogó belső biztonsági stratégia szükségességét. Ezenkívül, a stockholmi programmal összhangban a belső biztonsági stratégia kialakítása, nyomon követése és végrehajtása az EUMSz. 71. cikke alapján létrehozott Belső Biztonsági Állandó Bizottság (COSI) egyik kiemelt feladata kell, hogy legyen. A belső biztonsági stratégia eredményes érvényesítése érdekében ki kell terjednie az integrált határigazgatás biztonsági vonatkozásaira, valamint adott esetben a belső biztonság területén folytatott operatív együttműködés szempontjából releváns, büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre is. Ebben a vonatkozásban fontos még megemlíteni, hogy a stockholmi program a belső biztonsági stratégiával kapcsolatban integrált megközelítést szorgalmaz, amelynek figyelembe kell vennie az Unió által kidolgozott külső biztonsági stratégiát, valamint egyéb – különösen a belső piacot érintő – uniós politikákat is.

A vélemény célja

| 10. | A közlemény számos olyan szakpolitikai területet említ, amelyek az Európai Unión belül a „belső biztonság” tágan értelmezett fogalmának részét képezik vagy azt befolyásolják. |
| --- | --- |

10.

A közlemény számos olyan szakpolitikai területet említ, amelyek az Európai Unión belül a „belső biztonság” tágan értelmezett fogalmának részét képezik vagy azt befolyásolják.

| 11. | E véleménynek nem a közleményben foglalt valamennyi szakpolitikai terület és konkrét témakör elemzése a célja, hanem az, hogy:






  — | a belső biztonsági stratégia közleményben javasolt egyes céljait a magánélet és az adatok védelmének konkrét szempontjából vizsgálja, és – e tekintetben – hangsúlyozza az uniós szinten jelenleg tárgyalt és elfogadott más stratégiákkal való szükséges kapcsolatokat; |
| --- | --- | --- |

11.

E véleménynek nem a közleményben foglalt valamennyi szakpolitikai terület és konkrét témakör elemzése a célja, hanem az, hogy:

—

a belső biztonsági stratégia közleményben javasolt egyes céljait a magánélet és az adatok védelmének konkrét szempontjából vizsgálja, és – e tekintetben – hangsúlyozza az uniós szinten jelenleg tárgyalt és elfogadott más stratégiákkal való szükséges kapcsolatokat;

| — | meghatározzon egy sor olyan adatvédelmi fogalmat és elképzelést, amelyeket a belső biztonsági stratégia uniós szintű tervezése, kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

—

meghatározzon egy sor olyan adatvédelmi fogalmat és elképzelést, amelyeket a belső biztonsági stratégia uniós szintű tervezése, kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni;

| — | adott és szükséges esetben javaslatokat tegyen arra vonatkozóan, hogy a közleményben javasolt intézkedések végrehajtása során hogyan lehet a legjobban figyelembe venni az adatvédelmi megfontolásokat. |
| --- | --- |

—

adott és szükséges esetben javaslatokat tegyen arra vonatkozóan, hogy a közleményben javasolt intézkedések végrehajtása során hogyan lehet a legjobban figyelembe venni az adatvédelmi megfontolásokat.

| 12. | Az európai adatvédelmi biztos ennek során különösen rá fog mutatni a belső biztonsági stratégia és az információkezelési stratégia, illetve az átfogó adatvédelmi kerettel kapcsolatos munka közötti összefüggésekre. Az adatvédelmi biztos ezenkívül olyan fogalmakra fog hivatkozni, mint például: a rendelkezésre álló legjobb technikák és a „beépített adatvédelem”, magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálat, valamint az érintettek jogai, amelyek közvetlenül befolyásolják a belső biztonsági stratégia tervezését és végrehajtását. A vélemény emellett észrevételeket fűz néhány kiválasztott szakpolitikai területhez, úgymint integrált határigazgatás, ideértve az EUROSUR-t és a személyes adatok FRONTEX általi feldolgozását, valamint egyéb területeket, például a virtuális teret és a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programot (TFTP). |
| --- | --- |

12.

Az európai adatvédelmi biztos ennek során különösen rá fog mutatni a belső biztonsági stratégia és az információkezelési stratégia, illetve az átfogó adatvédelmi kerettel kapcsolatos munka közötti összefüggésekre. Az adatvédelmi biztos ezenkívül olyan fogalmakra fog hivatkozni, mint például: a rendelkezésre álló legjobb technikák és a „beépített adatvédelem”, magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálat, valamint az érintettek jogai, amelyek közvetlenül befolyásolják a belső biztonsági stratégia tervezését és végrehajtását. A vélemény emellett észrevételeket fűz néhány kiválasztott szakpolitikai területhez, úgymint integrált határigazgatás, ideértve az EUROSUR-t és a személyes adatok FRONTEX általi feldolgozását, valamint egyéb területeket, például a virtuális teret és a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programot (TFTP).

II.   ÁLTALÁNOS ÉSZREVÉTELEK

A belső biztonsági stratégiához kapcsolódó uniós stratégiákkal szembeni átfogóbb, inkluzívabb és „stratégiaibb” megközelítés szükségessége

| 13. | Uniós szinten jelenleg számos olyan stratégiáról folyik egyeztetés és készül javaslat, amelyek a Lisszaboni Szerződés és a stockholmi program alapján jöttek létre, és közvetlen vagy közvetett módon befolyásolják az adatvédelmet. A belső biztonsági stratégia ezek egyike, és szoros kapcsolatban áll más (akár az újabb bizottsági közleményekben tárgyalt, akár a közeljövőre tervezett) stratégiákkal; ilyenek az EU információkezelési stratégiája és az európai információcsere-modell, az EU Alapjogi Chartájának érvényesítésére irányuló stratégia, az átfogó adatvédelmi stratégia és az EU terrorizmusellenes politikája. E véleményében az európai adatvédelmi biztos kiemelten foglalkozik az információkezelési stratégiával és az EUMSz. 16. cikkén alapuló átfogó adatvédelmi kerettel való kapcsolatokkal, adatvédelmi szempontból ugyanis nyilvánvaló e két kezdeményezés és a belső biztonsági stratégia között fennálló politikai összefüggés. |
| --- | --- |

13.

Uniós szinten jelenleg számos olyan stratégiáról folyik egyeztetés és készül javaslat, amelyek a Lisszaboni Szerződés és a stockholmi program alapján jöttek létre, és közvetlen vagy közvetett módon befolyásolják az adatvédelmet. A belső biztonsági stratégia ezek egyike, és szoros kapcsolatban áll más (akár az újabb bizottsági közleményekben tárgyalt, akár a közeljövőre tervezett) stratégiákkal; ilyenek az EU információkezelési stratégiája és az európai információcsere-modell, az EU Alapjogi Chartájának érvényesítésére irányuló stratégia, az átfogó adatvédelmi stratégia és az EU terrorizmusellenes politikája. E véleményében az európai adatvédelmi biztos kiemelten foglalkozik az információkezelési stratégiával és az EUMSz. 16. cikkén alapuló átfogó adatvédelmi kerettel való kapcsolatokkal, adatvédelmi szempontból ugyanis nyilvánvaló e két kezdeményezés és a belső biztonsági stratégia között fennálló politikai összefüggés.

| 14. | Az említett stratégiák együttesen egymással összefüggő szakpolitikai iránymutatások, programok és cselekvési tervek bonyolult szövevényét alkotják, ami uniós szinten átfogó és integrált megközelítést tesz szükségessé. |
| --- | --- |

14.

Az említett stratégiák együttesen egymással összefüggő szakpolitikai iránymutatások, programok és cselekvési tervek bonyolult szövevényét alkotják, ami uniós szinten átfogó és integrált megközelítést tesz szükségessé.

| 15. | Általánosabban fogalmazva, amennyiben a jövőbeni intézkedésekben alkalmaznánk a „stratégiák összekapcsolása” megközelítést, az bebizonyítaná, hogy az uniós stratégiákat illetően létezik európai szintű jövőkép, valamint hogy ezek a stratégiák, illetve az őket részletező, közelmúltban elfogadott közlemények szorosan összefüggnek, ami így is van, méghozzá a valamennyiük számára közös hivatkozási pontként szolgáló stockholmi program révén. Mindez továbbá kedvező szinergiákat hozna létre a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségéhez tartozó különböző szakpolitikák között, és megelőzné az e területen végzendő munka és erőfeszítések esetleges megkettőzését. Ugyanilyen fontos, hogy ez a megközelítés valamennyi kapcsolódó stratégia tekintetében hatékonyabbá és egységesebbé tenné az adatvédelmi szabályok alkalmazását. |
| --- | --- |

15.

Általánosabban fogalmazva, amennyiben a jövőbeni intézkedésekben alkalmaznánk a „stratégiák összekapcsolása” megközelítést, az bebizonyítaná, hogy az uniós stratégiákat illetően létezik európai szintű jövőkép, valamint hogy ezek a stratégiák, illetve az őket részletező, közelmúltban elfogadott közlemények szorosan összefüggnek, ami így is van, méghozzá a valamennyiük számára közös hivatkozási pontként szolgáló stockholmi program révén. Mindez továbbá kedvező szinergiákat hozna létre a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségéhez tartozó különböző szakpolitikák között, és megelőzné az e területen végzendő munka és erőfeszítések esetleges megkettőzését. Ugyanilyen fontos, hogy ez a megközelítés valamennyi kapcsolódó stratégia tekintetében hatékonyabbá és egységesebbé tenné az adatvédelmi szabályok alkalmazását.

| 16. | Az európai adatvédelmi biztos rámutat, hogy a belső biztonsági stratégia egyik pillére az Európai Unión belüli hatékony információkezelés, amelynek a szükségesség és az arányosság elvére kell épülnie ahhoz, hogy indokolja az információcsere iránti igényt. |
| --- | --- |

16.

Az európai adatvédelmi biztos rámutat, hogy a belső biztonsági stratégia egyik pillére az Európai Unión belüli hatékony információkezelés, amelynek a szükségesség és az arányosság elvére kell épülnie ahhoz, hogy indokolja az információcsere iránti igényt.

| 17. | Továbbá, amint az adatvédelmi biztos információkezelésről szóló véleményében is olvasható (8), az adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy csak abban az esetben kellene a személyes adatok tárolását és cseréjét megkönnyítő új jogalkotási intézkedést javasolni, ha konkrét bizonyítékok támasztják alá annak szükségességét (9). A belső biztonsági stratégia végrehajtása során ezt a jogi követelményt proaktív szakpolitikai megközelítéssé kell alakítani. A belső biztonsági stratégiára vonatkozó átfogó megközelítés igényének szükségszerű következménye, hogy a belbiztonság területén már meglévő valamennyi eszközt értékelni kell, mielőtt újakat javasolnának. |
| --- | --- |

17.

Továbbá, amint az adatvédelmi biztos információkezelésről szóló véleményében is olvasható (8), az adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy csak abban az esetben kellene a személyes adatok tárolását és cseréjét megkönnyítő új jogalkotási intézkedést javasolni, ha konkrét bizonyítékok támasztják alá annak szükségességét (9). A belső biztonsági stratégia végrehajtása során ezt a jogi követelményt proaktív szakpolitikai megközelítéssé kell alakítani. A belső biztonsági stratégiára vonatkozó átfogó megközelítés igényének szükségszerű következménye, hogy a belbiztonság területén már meglévő valamennyi eszközt értékelni kell, mielőtt újakat javasolnának.

| 18. | Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos ugyancsak javasolja a meglévő eszközök rendszeres értékelését előíró záradékok gyakoribb alkalmazását, amilyen például a jelenleg értékelés alatt álló adatmegőrzési irányelvben (10) szerepel. |
| --- | --- |

18.

Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos ugyancsak javasolja a meglévő eszközök rendszeres értékelését előíró záradékok gyakoribb alkalmazását, amilyen például a jelenleg értékelés alatt álló adatmegőrzési irányelvben (10) szerepel.

Az adatvédelem mint a belső biztonsági stratégia célkitűzése

| 19. | A közlemény a „Közös értékeken alapuló biztonsági politikák” című bekezdésben utal a személyes adatok védelmére, megemlítve, hogy a belső biztonsági stratégiát végrehajtó eszközöknek és fellépéseknek közös értékeken kell alapulniuk, úgymint a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletben tartása, az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzítettek szerint. Ebben az összefüggésben előírja, hogy „bár az EU-n belüli hatékony bűnüldözést segíti az információcsere, az egyének magánéletét, valamint személyes adataik védelméhez való alapvető jogukat is védenünk kell”. |
| --- | --- |

19.

A közlemény a „Közös értékeken alapuló biztonsági politikák” című bekezdésben utal a személyes adatok védelmére, megemlítve, hogy a belső biztonsági stratégiát végrehajtó eszközöknek és fellépéseknek közös értékeken kell alapulniuk, úgymint a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletben tartása, az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzítettek szerint. Ebben az összefüggésben előírja, hogy „bár az EU-n belüli hatékony bűnüldözést segíti az információcsere, az egyének magánéletét, valamint személyes adataik védelméhez való alapvető jogukat is védenünk kell”.

| 20. | Ez üdvözlendő kijelentés. Önmagában azonban nem állíthatjuk, hogy megfelelően megoldaná az adatvédelem kérdését a belső biztonsági stratégiában. A közlemény nem részletezi az adatvédelmet (11), és azt sem fejti ki, a gyakorlatban hogyan gondoskodnak majd a magánélet tiszteletben tartásáról és a személyes adatok védelméről a belső biztonsági stratégiát végrehajtó intézkedésekben. |
| --- | --- |

20.

Ez üdvözlendő kijelentés. Önmagában azonban nem állíthatjuk, hogy megfelelően megoldaná az adatvédelem kérdését a belső biztonsági stratégiában. A közlemény nem részletezi az adatvédelmet (11), és azt sem fejti ki, a gyakorlatban hogyan gondoskodnak majd a magánélet tiszteletben tartásáról és a személyes adatok védelméről a belső biztonsági stratégiát végrehajtó intézkedésekben.

| 21. | Az európai adatvédelmi biztos szerint a belső biztonsági stratégia megvalósítása egyik célkitűzésének az átfogó értelemben vett védelemnek kellene lennie, amely gondoskodna az egyrészről a polgárok meglévő veszélyekkel szembeni védelme, másrészről pedig a magánéletük, illetve a személyes adataik védelméhez való joguk tiszteletben tartása közötti megfelelő egyensúlyról. Más szóval a biztonsági és az adatvédelmi megfontolásokat egyformán komolyan kell venni a belső biztonsági stratégia kidolgozása során, a stockholmi programmal és a tanácsi következtetésekkel összhangban. |
| --- | --- |

21.

Az európai adatvédelmi biztos szerint a belső biztonsági stratégia megvalósítása egyik célkitűzésének az átfogó értelemben vett védelemnek kellene lennie, amely gondoskodna az egyrészről a polgárok meglévő veszélyekkel szembeni védelme, másrészről pedig a magánéletük, illetve a személyes adataik védelméhez való joguk tiszteletben tartása közötti megfelelő egyensúlyról. Más szóval a biztonsági és az adatvédelmi megfontolásokat egyformán komolyan kell venni a belső biztonsági stratégia kidolgozása során, a stockholmi programmal és a tanácsi következtetésekkel összhangban.

| 22. | Röviden, a biztonság szavatolásának a magánélet és az adatok védelmének teljes körű tiszteletben tartása mellett konkrét célkitűzésként kellene szerepelnie az EU belső biztonsági stratégiájában. Ezt a stratégia végrehajtása érdekében a tagállamok és az uniós intézmények által hozott valamennyi intézkedésnek tükröznie kell. |
| --- | --- |

22.

Röviden, a biztonság szavatolásának a magánélet és az adatok védelmének teljes körű tiszteletben tartása mellett konkrét célkitűzésként kellene szerepelnie az EU belső biztonsági stratégiájában. Ezt a stratégia végrehajtása érdekében a tagállamok és az uniós intézmények által hozott valamennyi intézkedésnek tükröznie kell.

| 23. | Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos megemlíti a személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítéséről szóló COM(2010) 609 közleményt. (12) Az adatvédelmi biztos hamarosan véleményt készít a közleményről, de hangsúlyozza, hogy csak úgy léptethető életbe egy hatékony belső biztonsági stratégia, ha azt egy megbízható adatvédelmi rendszer egészíti ki, amely gondoskodik a kölcsönös bizalomról és a jobb hatékonyságról. |
| --- | --- |

23.

Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos megemlíti a személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítéséről szóló COM(2010) 609 közleményt. (12) Az adatvédelmi biztos hamarosan véleményt készít a közleményről, de hangsúlyozza, hogy csak úgy léptethető életbe egy hatékony belső biztonsági stratégia, ha azt egy megbízható adatvédelmi rendszer egészíti ki, amely gondoskodik a kölcsönös bizalomról és a jobb hatékonyságról.

III.   A BELSŐ BIZTONSÁGI STRATÉGIA TERVEZÉSÉRE ÉS VÉGREHAJTÁSÁRA ALKALMAZANDÓ ELKÉPZELÉSEK ÉS FOGALMAK

| 24. | Egyértelmű, hogy a belső biztonsági stratégia célkitűzéseiből eredő intézkedések némelyike fokozott veszélyt jelenthet a személyek magánéletére és adataik védelmére. E kockázatok ellensúlyozása érdekében az európai adatvédelmi biztos különösen fel szeretné hívni a figyelmet az olyan fogalmakra, mint a „beépített adatvédelem”, a magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálat, az érintettek jogai és a rendelkezésre álló legjobb technikák. Az említetteket kivétel nélkül figyelembe kell venni a belső biztonsági stratégia végrehajtása során, azok pedig eredményesen elősegíthetik a magánélet szempontjából kedvezőbb és az adatvédelmet középpontba helyező politikák létrehozását ezen a területen. |
| --- | --- |

24.

Egyértelmű, hogy a belső biztonsági stratégia célkitűzéseiből eredő intézkedések némelyike fokozott veszélyt jelenthet a személyek magánéletére és adataik védelmére. E kockázatok ellensúlyozása érdekében az európai adatvédelmi biztos különösen fel szeretné hívni a figyelmet az olyan fogalmakra, mint a „beépített adatvédelem”, a magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálat, az érintettek jogai és a rendelkezésre álló legjobb technikák. Az említetteket kivétel nélkül figyelembe kell venni a belső biztonsági stratégia végrehajtása során, azok pedig eredményesen elősegíthetik a magánélet szempontjából kedvezőbb és az adatvédelmet középpontba helyező politikák létrehozását ezen a területen.

Beépített adatvédelem

| 25. | Az európai adatvédelmi biztos több ízben, különböző véleményekben népszerűsítette a „beépített” adatvédelem elvét („Privacy by design” vagy „Privacy by default”). Jelenleg zajlik e fogalom részletes kidolgozása az állami és a magánszféra számára egyaránt, ezért az uniós belső biztonság, valamint a rendőrségi és igazságügyek területén is fontos szerepet kell játszania. (13) |
| --- | --- |

25.

Az európai adatvédelmi biztos több ízben, különböző véleményekben népszerűsítette a „beépített” adatvédelem elvét („Privacy by design” vagy „Privacy by default”). Jelenleg zajlik e fogalom részletes kidolgozása az állami és a magánszféra számára egyaránt, ezért az uniós belső biztonság, valamint a rendőrségi és igazságügyek területén is fontos szerepet kell játszania. (13)

| 26. | A közleményben nem szerepel ez a fogalom. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a belső biztonsági stratégia végrehajtása érdekében javasolt és végrehajtott célzott intézkedések között említsék meg ezt a fogalmat, különösen „A biztonság megerősítése a határigazgatás útján” című 4. célkitűzéssel összefüggésben, amelyben egyértelműen megemlítik a határellenőrzések és a határőrizet új technológiáinak fokozott használatát. |
| --- | --- |

26.

A közleményben nem szerepel ez a fogalom. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a belső biztonsági stratégia végrehajtása érdekében javasolt és végrehajtott célzott intézkedések között említsék meg ezt a fogalmat, különösen „A biztonság megerősítése a határigazgatás útján” című 4. célkitűzéssel összefüggésben, amelyben egyértelműen megemlítik a határellenőrzések és a határőrizet új technológiáinak fokozott használatát.

Magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálat

| 27. | Az európai adatvédelmi biztos szorgalmazza, hogy a Bizottság – a közlemény alapján a belső biztonsági stratégia tervezésével és végrehajtásával kapcsolatban végzendő jövőbeni munka részeként – vizsgálja meg, mit jelentene az igazi magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálat a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségében, és különösen a belső biztonsági stratégiában. |
| --- | --- |

27.

Az európai adatvédelmi biztos szorgalmazza, hogy a Bizottság – a közlemény alapján a belső biztonsági stratégia tervezésével és végrehajtásával kapcsolatban végzendő jövőbeni munka részeként – vizsgálja meg, mit jelentene az igazi magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálat a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségében, és különösen a belső biztonsági stratégiában.

| 28. | A közlemény említi a fenyegetés- és kockázatértékeléseket. Ez üdvözlendő. A magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálatra azonban egyetlen ízben sem utal. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a belső biztonsági stratégiáról szóló közlemény végrehajtását célzó munka megfelelő alkalmat kínál az ilyen magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálatok kidolgozására a belbiztonsággal összefüggésben. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy sem a közlemény, sem pedig a Bizottság hatásvizsgálattal kapcsolatos iránymutatásai (14) nem határozzák meg ezt a szempontot és alakítják azt szakpolitikai követelménnyé. |
| --- | --- |

28.

A közlemény említi a fenyegetés- és kockázatértékeléseket. Ez üdvözlendő. A magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálatra azonban egyetlen ízben sem utal. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a belső biztonsági stratégiáról szóló közlemény végrehajtását célzó munka megfelelő alkalmat kínál az ilyen magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálatok kidolgozására a belbiztonsággal összefüggésben. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy sem a közlemény, sem pedig a Bizottság hatásvizsgálattal kapcsolatos iránymutatásai (14) nem határozzák meg ezt a szempontot és alakítják azt szakpolitikai követelménnyé.

| 29. | Az európai adatvédelmi biztos ezért azt javasolja, hogy a jövőbeli eszközök végrehajtása során a magánélet és az adatok védelméről konkrétabb és szigorúbb hatásvizsgálatot végezzenek, akár egy külön értékelés, akár az alapvető jogokra vonatkozó általános bizottsági hatásvizsgálat formájában. Ennek a hatásvizsgálatnak túl kell lépnie a jelenlegi gyakorlaton, azaz az általános elvek megfogalmazásán vagy a szakpolitikai lehetőségek elemzésén, és egyedi, konkrét garanciákat kell javasolnia. |
| --- | --- |

29.

Az európai adatvédelmi biztos ezért azt javasolja, hogy a jövőbeli eszközök végrehajtása során a magánélet és az adatok védelméről konkrétabb és szigorúbb hatásvizsgálatot végezzenek, akár egy külön értékelés, akár az alapvető jogokra vonatkozó általános bizottsági hatásvizsgálat formájában. Ennek a hatásvizsgálatnak túl kell lépnie a jelenlegi gyakorlaton, azaz az általános elvek megfogalmazásán vagy a szakpolitikai lehetőségek elemzésén, és egyedi, konkrét garanciákat kell javasolnia.

| 30. | Következésképpen egyedi mutatókat és jellemzőket kell kidolgozni annak biztosításához, hogy az uniós belbiztonság terén a magánélet és az adatok védelmére hatást gyakorló javaslatokat alapos megfontolásnak vessék alá, többek között az arányosság, a szükségesség és a célhoz kötöttség elve tekintetében. |
| --- | --- |

30.

Következésképpen egyedi mutatókat és jellemzőket kell kidolgozni annak biztosításához, hogy az uniós belbiztonság terén a magánélet és az adatok védelmére hatást gyakorló javaslatokat alapos megfontolásnak vessék alá, többek között az arányosság, a szükségesség és a célhoz kötöttség elve tekintetében.

| 31. | Ezenfelül ebben az összefüggésben hasznos lehet utalni a rádiófrekvenciás azonosításról szóló ajánlás (15) 4. cikkére, amelyben a Bizottság felhívta a tagállamokat annak biztosítására, hogy az ágazat a civil társadalom érintett szereplőivel együttműködve alakítsa ki a magánélet védelmére és az adatvédelemre irányuló hatásvizsgálat kereteit. Az adatvédelmi biztosok nemzetközi konferenciája által 2009 novemberében elfogadott madridi állásfoglalás szintén azt szorgalmazta, hogy a személyes adatok feldolgozását vagy a jelenlegi feldolgozás érdemi módosítását szolgáló új információs rendszerek és technológiák megvalósítása előtt hajtsák végre a magánélet-védelmi hatásvizsgálatokat. |
| --- | --- |

31.

Ezenfelül ebben az összefüggésben hasznos lehet utalni a rádiófrekvenciás azonosításról szóló ajánlás (15) 4. cikkére, amelyben a Bizottság felhívta a tagállamokat annak biztosítására, hogy az ágazat a civil társadalom érintett szereplőivel együttműködve alakítsa ki a magánélet védelmére és az adatvédelemre irányuló hatásvizsgálat kereteit. Az adatvédelmi biztosok nemzetközi konferenciája által 2009 novemberében elfogadott madridi állásfoglalás szintén azt szorgalmazta, hogy a személyes adatok feldolgozását vagy a jelenlegi feldolgozás érdemi módosítását szolgáló új információs rendszerek és technológiák megvalósítása előtt hajtsák végre a magánélet-védelmi hatásvizsgálatokat.

Az érintettek jogai

| 32. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a közlemény nem tárgyalja konkrétan az érintettek jogainak kérdését, amely az adatvédelem egyik kulcsfontosságú elemét alkotja, és szerepet kellene játszania a belső biztonsági stratégia kialakításában. Alapvetően fontos annak biztosítása, hogy az azok hatálya alá tartozó polgárok az uniós belbiztonságot szolgáló valamennyi rendszer és eszköz tekintetében azonos jogokat élvezzenek a személyes adatok feldolgozásának módja terén. |
| --- | --- |

32.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a közlemény nem tárgyalja konkrétan az érintettek jogainak kérdését, amely az adatvédelem egyik kulcsfontosságú elemét alkotja, és szerepet kellene játszania a belső biztonsági stratégia kialakításában. Alapvetően fontos annak biztosítása, hogy az azok hatálya alá tartozó polgárok az uniós belbiztonságot szolgáló valamennyi rendszer és eszköz tekintetében azonos jogokat élvezzenek a személyes adatok feldolgozásának módja terén.

| 33. | A közleményben említettek közül számos rendszer konkrét szabályokat állapít meg az érintettek jogaira vonatkozóan (többek között a személyek olyan kategóriáit illetően is, mint az áldozatok, a bűncselekménnyel gyanúsított személyek vagy a migránsok), a rendszerek és eszközök között azonban indokolatlanul sok az eltérés. |
| --- | --- |

33.

A közleményben említettek közül számos rendszer konkrét szabályokat állapít meg az érintettek jogaira vonatkozóan (többek között a személyek olyan kategóriáit illetően is, mint az áldozatok, a bűncselekménnyel gyanúsított személyek vagy a migránsok), a rendszerek és eszközök között azonban indokolatlanul sok az eltérés.

| 34. | Az európai adatvédelmi biztos ezért felkéri a Bizottságot, hogy a közeljövőben vizsgálja meg körültekintőbben az érintettek jogai Unión belüli összehangolásának kérdését a belső biztonsági stratégiával és az információkezelési stratégiával összefüggésben. |
| --- | --- |

34.

Az európai adatvédelmi biztos ezért felkéri a Bizottságot, hogy a közeljövőben vizsgálja meg körültekintőbben az érintettek jogai Unión belüli összehangolásának kérdését a belső biztonsági stratégiával és az információkezelési stratégiával összefüggésben.

| 35. | Kiemelt figyelmet kell fordítani a jogorvoslati mechanizmusokra. A belső biztonsági stratégiának garantálnia kell, hogy arra az esetre, ha a személyek jogai sérülnének, az adatkezelők könnyen hozzáférhető, hatékony és megfizethető panasztételi eljárásról gondoskodjanak. |
| --- | --- |

35.

Kiemelt figyelmet kell fordítani a jogorvoslati mechanizmusokra. A belső biztonsági stratégiának garantálnia kell, hogy arra az esetre, ha a személyek jogai sérülnének, az adatkezelők könnyen hozzáférhető, hatékony és megfizethető panasztételi eljárásról gondoskodjanak.

Rendelkezésre álló legjobb technikák

| 36. | A belső biztonsági stratégia végrehajtása szükségképpen olyan informatikai infrastruktúra igénybevételével fog történni, amely támogatja a közleményben előirányzott intézkedéseket. A rendelkezésre álló legjobb technikákra a belső biztonsági stratégia célkitűzéseinek elérése és a személyek jogainak védelme közötti helyes egyensúly megteremtését elősegítő eszközként kell tekinteni. Az aktuális összefüggésben az európai adatvédelmi biztos meg kívánja ismételni azt a korábbi véleményeiben tett ajánlását, (16) hogy a Bizottság az ágazati érdekeltekkel közösen határozzon meg és népszerűsítsen a rendelkezésre álló legjobb technikák alkalmazására irányuló konkrét intézkedéseket. Az ilyen alkalmazás a tevékenységek és működési módjaik fejlődésének leghatékonyabb és legfejlettebb szakaszát jelenti, ami azt jelzi, hogy egy adott technika a gyakorlatban lehetővé teszi-e – az adatok és a magánélet védelmével kapcsolatos uniós kerettel összhangban – a tervezett eredmények hatékony megvalósítását. Ez a megközelítés teljes körűen megfelel a korábban említett „beépített adatvédelem” elvének. |
| --- | --- |

36.

A belső biztonsági stratégia végrehajtása szükségképpen olyan informatikai infrastruktúra igénybevételével fog történni, amely támogatja a közleményben előirányzott intézkedéseket. A rendelkezésre álló legjobb technikákra a belső biztonsági stratégia célkitűzéseinek elérése és a személyek jogainak védelme közötti helyes egyensúly megteremtését elősegítő eszközként kell tekinteni. Az aktuális összefüggésben az európai adatvédelmi biztos meg kívánja ismételni azt a korábbi véleményeiben tett ajánlását, (16) hogy a Bizottság az ágazati érdekeltekkel közösen határozzon meg és népszerűsítsen a rendelkezésre álló legjobb technikák alkalmazására irányuló konkrét intézkedéseket. Az ilyen alkalmazás a tevékenységek és működési módjaik fejlődésének leghatékonyabb és legfejlettebb szakaszát jelenti, ami azt jelzi, hogy egy adott technika a gyakorlatban lehetővé teszi-e – az adatok és a magánélet védelmével kapcsolatos uniós kerettel összhangban – a tervezett eredmények hatékony megvalósítását. Ez a megközelítés teljes körűen megfelel a korábban említett „beépített adatvédelem” elvének.

| 37. | Adott esetben, és ha erre lehetőség van, a rendelkezésre álló legjobb technikákra vonatkozó referenciadokumentumokat kell kidolgozni, amelyek iránymutatással szolgálnának és nagyobb jogbiztonságot teremtenének a belső biztonsági stratégia keretébe tartozó intézkedések tényleges végrehajtásához. Ez az ilyen intézkedések tagállamok közötti harmonizációját is előmozdíthatja. Végül, de nem utolsósorban, a rendelkezésre álló legjobb, magánélet- és biztonságbarát technikák fogalmának meghatározása megerősíti az adatvédelmi hatóságok felügyeleti szerepét azáltal, hogy az adatkezelők által elfogadott, a magánélet és az adatok védelmével összhangban álló műszaki hivatkozásokat biztosít számukra. |
| --- | --- |

37.

Adott esetben, és ha erre lehetőség van, a rendelkezésre álló legjobb technikákra vonatkozó referenciadokumentumokat kell kidolgozni, amelyek iránymutatással szolgálnának és nagyobb jogbiztonságot teremtenének a belső biztonsági stratégia keretébe tartozó intézkedések tényleges végrehajtásához. Ez az ilyen intézkedések tagállamok közötti harmonizációját is előmozdíthatja. Végül, de nem utolsósorban, a rendelkezésre álló legjobb, magánélet- és biztonságbarát technikák fogalmának meghatározása megerősíti az adatvédelmi hatóságok felügyeleti szerepét azáltal, hogy az adatkezelők által elfogadott, a magánélet és az adatok védelmével összhangban álló műszaki hivatkozásokat biztosít számukra.

| 38. | Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi továbbá, hogy a belső biztonsági stratégiát megfelelően össze kell hangolni a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramon, valamint a biztonság és a szabadságjogok védelmezése nevű keretprogramon belül már végrehajtott intézkedésekkel. A rendelkezésre álló legjobb technikák biztosítására törekvő közös jövőkép lehetővé teszi a polgárok védelméhez szükséges ismeretek és képességek terén történő innovációt az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

38.

Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi továbbá, hogy a belső biztonsági stratégiát megfelelően össze kell hangolni a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramon, valamint a biztonság és a szabadságjogok védelmezése nevű keretprogramon belül már végrehajtott intézkedésekkel. A rendelkezésre álló legjobb technikák biztosítására törekvő közös jövőkép lehetővé teszi a polgárok védelméhez szükséges ismeretek és képességek terén történő innovációt az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett.

| 39. | Végül, az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) fontos szerepet játszhat az iránymutatások kidolgozásában és az informatikai rendszerek sértetlenségének és rendelkezésre állásának biztosításához szükséges biztonsági képességek értékelésében, valamint e rendelkezésre álló legjobb technikák népszerűsítésében. Ezt figyelembe véve az adatvédelmi biztos üdvözli, hogy az ügynökség kulcsszerepet kap a számítástechnikai támadások kezelését és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelmet segítő képességek javításában. (17) |
| --- | --- |

39.

Végül, az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) fontos szerepet játszhat az iránymutatások kidolgozásában és az informatikai rendszerek sértetlenségének és rendelkezésre állásának biztosításához szükséges biztonsági képességek értékelésében, valamint e rendelkezésre álló legjobb technikák népszerűsítésében. Ezt figyelembe véve az adatvédelmi biztos üdvözli, hogy az ügynökség kulcsszerepet kap a számítástechnikai támadások kezelését és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelmet segítő képességek javításában. (17)

A szereplők és feladataik tisztázása

| 40. | Ebben az összefüggésben a belső biztonsági stratégia felépítésének részét képező vagy annak kialakításában közreműködő szereplők tekintetében is további tisztázásra van szükség. A közlemény számos szereplőt és érdekelt felet említ, például a polgárokat, az igazságszolgáltatást, az uniós ügynökségeket, a nemzeti hatóságokat, a rendőrséget és a vállalkozásokat. Az őket megillető egyedi szerep- és jogköröket a belső biztonsági stratégia végrehajtásának keretében javasolt konkrét intézkedésekben pontosítani kell. |
| --- | --- |

40.

Ebben az összefüggésben a belső biztonsági stratégia felépítésének részét képező vagy annak kialakításában közreműködő szereplők tekintetében is további tisztázásra van szükség. A közlemény számos szereplőt és érdekelt felet említ, például a polgárokat, az igazságszolgáltatást, az uniós ügynökségeket, a nemzeti hatóságokat, a rendőrséget és a vállalkozásokat. Az őket megillető egyedi szerep- és jogköröket a belső biztonsági stratégia végrehajtásának keretében javasolt konkrét intézkedésekben pontosítani kell.

IV.   A BELSŐ BIZTONSÁGI STRATÉGIÁHOZ KAPCSOLÓDÓ SZAKPOLITIKAI TERÜLETEKRE VONATKOZÓ EGYEDI ÉSZREVÉTELEK

Integrált határigazgatás

| 41. | A közlemény utal arra, hogy a Lisszaboni Szerződéssel az EU-nak több lehetősége van a személyekkel és árukkal kapcsolatos határigazgatási szakpolitikák közötti szinergiák kihasználására. A személyek mozgásával kapcsolatban megemlíti, hogy „az EU az integrált határigazgatási stratégia ikercélkitűzéseiként kezelheti a migrációkezelést és a bűncselekmények elleni küzdelmet”. A dokumentum megítélése szerint a határigazgatás a súlyos és szervezett bűnözés felgöngyölítésének potenciálisan hatékony eszköze (18). |
| --- | --- |

41.

A közlemény utal arra, hogy a Lisszaboni Szerződéssel az EU-nak több lehetősége van a személyekkel és árukkal kapcsolatos határigazgatási szakpolitikák közötti szinergiák kihasználására. A személyek mozgásával kapcsolatban megemlíti, hogy „az EU az integrált határigazgatási stratégia ikercélkitűzéseiként kezelheti a migrációkezelést és a bűncselekmények elleni küzdelmet”. A dokumentum megítélése szerint a határigazgatás a súlyos és szervezett bűnözés felgöngyölítésének potenciálisan hatékony eszköze (18).

| 42. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja továbbá, hogy a közlemény az alábbi három stratégiai pillért határozza meg: 1) a határellenőrzések új technológiáinak fokozott használata (a SIS II, a VIS, a határregisztrációs rendszer és a regisztráltutas-program); 2) a határőrizet új technológiáinak fokozott használata (az európai határőrizeti rendszer, EUROSUR) és 3) a tagállamok közti fokozott koordináció a FRONTEX keretében. |
| --- | --- |

42.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja továbbá, hogy a közlemény az alábbi három stratégiai pillért határozza meg: 1) a határellenőrzések új technológiáinak fokozott használata (a SIS II, a VIS, a határregisztrációs rendszer és a regisztráltutas-program); 2) a határőrizet új technológiáinak fokozott használata (az európai határőrizeti rendszer, EUROSUR) és 3) a tagállamok közti fokozott koordináció a FRONTEX keretében.

| 43. | Az adatvédelmi biztos meg kívánja ragadni az alkalmat, hogy e véleményében emlékeztessen arra a több korábbi véleményben megfogalmazott kérésére, hogy uniós szinten a határigazgatás terén világos – az adatvédelmi szabályokat maradéktalanul tiszteletben tartó – politikát hozzanak létre. Az adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a belső biztonsági és az információkezelési stratégiával kapcsolatos jelenlegi munka nagyszerű alkalmat teremt az e területekre vonatkozó egységes szakpolitikai megközelítés irányába tett konkrétabb lépésekhez. |
| --- | --- |

43.

Az adatvédelmi biztos meg kívánja ragadni az alkalmat, hogy e véleményében emlékeztessen arra a több korábbi véleményben megfogalmazott kérésére, hogy uniós szinten a határigazgatás terén világos – az adatvédelmi szabályokat maradéktalanul tiszteletben tartó – politikát hozzanak létre. Az adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a belső biztonsági és az információkezelési stratégiával kapcsolatos jelenlegi munka nagyszerű alkalmat teremt az e területekre vonatkozó egységes szakpolitikai megközelítés irányába tett konkrétabb lépésekhez.

| 44. | Az adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a közlemény nem csupán a meglévő és a közeljövőben működésbe léptetendő nagyméretű rendszereket említi (például SIS, SIS II és VIS), hanem – ebben a szellemben – azokat a rendszereket is, amelyekre a Bizottság a jövőben javaslatot tehet, de amelyekről egyelőre még nem született döntés (pl. regisztráltutas-program, határregisztrációs rendszer). Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy e rendszerek bevezetésének céljait és jogszerűségét még tisztázni és bizonyítani kell, többek között a Bizottság által végzett célzott hatásvizsgálatok eredményeinek fényében. Ha erre nem kerül sor, a közlemény a döntéshozatali folyamat előrevetítéseként értelmezhető, amely következésképpen nem veszi figyelembe, hogy a regisztráltutas-program és a határregisztrációs rendszer európai uniós bevezetésére vonatkozó végleges döntés még nem született meg. |
| --- | --- |

44.

Az adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a közlemény nem csupán a meglévő és a közeljövőben működésbe léptetendő nagyméretű rendszereket említi (például SIS, SIS II és VIS), hanem – ebben a szellemben – azokat a rendszereket is, amelyekre a Bizottság a jövőben javaslatot tehet, de amelyekről egyelőre még nem született döntés (pl. regisztráltutas-program, határregisztrációs rendszer). Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy e rendszerek bevezetésének céljait és jogszerűségét még tisztázni és bizonyítani kell, többek között a Bizottság által végzett célzott hatásvizsgálatok eredményeinek fényében. Ha erre nem kerül sor, a közlemény a döntéshozatali folyamat előrevetítéseként értelmezhető, amely következésképpen nem veszi figyelembe, hogy a regisztráltutas-program és a határregisztrációs rendszer európai uniós bevezetésére vonatkozó végleges döntés még nem született meg.

| 45. | Az adatvédelmi biztos ezért azt javasolja, hogy a belső biztonsági stratégia végrehajtásával kapcsolatos jövőbeni munka során kerüljék az ilyen jellegű előrevetítéseket. Amint azt korábban említettük, a magánéletbe beavatkozó új, nagyméretű rendszerek bevezetéséről szóló döntésekre minden esetben csak a meglévő rendszerek megfelelő értékelését követően kerülhet sor, kellő figyelemmel a szükségesség és az arányosság elvére. |
| --- | --- |

45.

Az adatvédelmi biztos ezért azt javasolja, hogy a belső biztonsági stratégia végrehajtásával kapcsolatos jövőbeni munka során kerüljék az ilyen jellegű előrevetítéseket. Amint azt korábban említettük, a magánéletbe beavatkozó új, nagyméretű rendszerek bevezetéséről szóló döntésekre minden esetben csak a meglévő rendszerek megfelelő értékelését követően kerülhet sor, kellő figyelemmel a szükségesség és az arányosság elvére.

EUROSUR

| 46. | A közlemény utal arra, hogy a Bizottság jogalkotási javaslatot fog benyújtani az EUROSUR 2011-es létrehozásáról a belső biztonsághoz és a bűnözés elleni küzdelemhez való hozzájárulás érdekében. Megemlíti továbbá, hogy az EUROSUR hasznosítani fogja az EU által támogatott kutatási projektek és tevékenységek segítségével kifejlesztett új technológiákat, mint például a műholdképek használata a célpontok felderítésére és nyomon követésére a tengeri határokon, pl. az EU-ba kábítószereket szállító gyors hajók esetében. |
| --- | --- |

46.

A közlemény utal arra, hogy a Bizottság jogalkotási javaslatot fog benyújtani az EUROSUR 2011-es létrehozásáról a belső biztonsághoz és a bűnözés elleni küzdelemhez való hozzájárulás érdekében. Megemlíti továbbá, hogy az EUROSUR hasznosítani fogja az EU által támogatott kutatási projektek és tevékenységek segítségével kifejlesztett új technológiákat, mint például a műholdképek használata a célpontok felderítésére és nyomon követésére a tengeri határokon, pl. az EU-ba kábítószereket szállító gyors hajók esetében.

| 47. | Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy nem világos, vajon az EUROSUR-ra vonatkozóan 2011-ben előterjesztendő jogalkotási javaslat a személyes adatoknak az EUROSUR-ral összefüggésben történő feldolgozását is elő fogja-e irányozni, és ha igen, milyen mértékben. A Bizottság a közleményben erre vonatkozóan nem foglalt egyértelműen állást. A kérdés annál is inkább releváns, mivel a közlemény taktikai, operatív és stratégiai szinten nyilvánvalóan kapcsolatot teremt az EUROSUR és a FRONTEX között (lásd alább a FRONTEX-szel kapcsolatos észrevételeket), és a két szerv közötti szoros együttműködésre szólít fel. |
| --- | --- |

47.

Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy nem világos, vajon az EUROSUR-ra vonatkozóan 2011-ben előterjesztendő jogalkotási javaslat a személyes adatoknak az EUROSUR-ral összefüggésben történő feldolgozását is elő fogja-e irányozni, és ha igen, milyen mértékben. A Bizottság a közleményben erre vonatkozóan nem foglalt egyértelműen állást. A kérdés annál is inkább releváns, mivel a közlemény taktikai, operatív és stratégiai szinten nyilvánvalóan kapcsolatot teremt az EUROSUR és a FRONTEX között (lásd alább a FRONTEX-szel kapcsolatos észrevételeket), és a két szerv közötti szoros együttműködésre szólít fel.

A személyes adatok feldolgozása a FRONTEX által

| 48. | Az európai adatvédelmi biztos 2010. május 17-én véleményt adott ki a FRONTEX-rendelet felülvizsgálatára vonatkozóan (19), amelyben valódi vitára és alapos mérlegelésre hívott fel az adatvédelem kérdésével kapcsolatban, a FRONTEX jelenlegi feladatainak megerősítésével és új hatáskörökkel való felruházásával összefüggésben. |
| --- | --- |

48.

Az európai adatvédelmi biztos 2010. május 17-én véleményt adott ki a FRONTEX-rendelet felülvizsgálatára vonatkozóan (19), amelyben valódi vitára és alapos mérlegelésre hívott fel az adatvédelem kérdésével kapcsolatban, a FRONTEX jelenlegi feladatainak megerősítésével és új hatáskörökkel való felruházásával összefüggésben.

| 49. | A közlemény A biztonság megerősítése a határigazgatás útján című 4. célkitűzésen belül utal arra, hogy meg kell erősíteni a FRONTEX szerepét a külső határokon. Ebben az összefüggésben a közlemény megemlíti, hogy a tapasztalatok alapján, valamint az EU általános információkezelési megközelítésének keretében a Bizottság áttekinti a Frontex ezen információk korlátozott keretek között és világosan meghatározott személyesadat-kezelési szabályok szerinti feldolgozására és felhasználására való felhatalmazásának lehetőségét, ami jelentősen hozzájárulna a bűnszervezetek felgöngyölítéséhez. A FRONTEX-rendelet felülvizsgálatára vonatkozó bizottsági javaslattal összehasonlítva ez új megközelítés; a javaslatról, amely nem említi a személyes adatok feldolgozását, az Európai Parlament és a Tanács jelenleg egyeztet. |
| --- | --- |

49.

A közlemény A biztonság megerősítése a határigazgatás útján című 4. célkitűzésen belül utal arra, hogy meg kell erősíteni a FRONTEX szerepét a külső határokon. Ebben az összefüggésben a közlemény megemlíti, hogy a tapasztalatok alapján, valamint az EU általános információkezelési megközelítésének keretében a Bizottság áttekinti a Frontex ezen információk korlátozott keretek között és világosan meghatározott személyesadat-kezelési szabályok szerinti feldolgozására és felhasználására való felhatalmazásának lehetőségét, ami jelentősen hozzájárulna a bűnszervezetek felgöngyölítéséhez. A FRONTEX-rendelet felülvizsgálatára vonatkozó bizottsági javaslattal összehasonlítva ez új megközelítés; a javaslatról, amely nem említi a személyes adatok feldolgozását, az Európai Parlament és a Tanács jelenleg egyeztet.

| 50. | Ennek fényében az európai adatvédelmi biztos üdvözli azt a tényt, hogy a közlemény érinti azokat a körülményeket, amelyek esetén az effajta feldolgozásra szükség lehet (pl. kockázatelemzés, a közös műveletek célpontjainak jobb meghatározása vagy információcsere az Europollal). Konkrétabban a közlemény kifejti, hogy a csempészhálózatokban szerepet játszó bűnözőkre vonatkozó információk – amelyek a FRONTEX birtokába kerülnek – nem használhatók fel további kockázatelemzések céljából vagy a jövőbeni közös műveletek célpontjainak jobb meghatározására. Sőt, a bűncselekményekkel gyanúsított személyekre vonatkozó információk nem is jutnak el a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokhoz vagy az Europolhoz további vizsgálat céljából. |
| --- | --- |

50.

Ennek fényében az európai adatvédelmi biztos üdvözli azt a tényt, hogy a közlemény érinti azokat a körülményeket, amelyek esetén az effajta feldolgozásra szükség lehet (pl. kockázatelemzés, a közös műveletek célpontjainak jobb meghatározása vagy információcsere az Europollal). Konkrétabban a közlemény kifejti, hogy a csempészhálózatokban szerepet játszó bűnözőkre vonatkozó információk – amelyek a FRONTEX birtokába kerülnek – nem használhatók fel további kockázatelemzések céljából vagy a jövőbeni közös műveletek célpontjainak jobb meghatározására. Sőt, a bűncselekményekkel gyanúsított személyekre vonatkozó információk nem is jutnak el a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokhoz vagy az Europolhoz további vizsgálat céljából.

| 51. | Az európai adatvédelmi biztos mindazonáltal megjegyzi, hogy a közlemény nem említi a FRONTEX jogi keretének felülvizsgálatáról jelenleg zajló egyeztetést, amely, amint azt már említettük, a jogszabályi megoldások biztosítása érdekében foglalkozik a kérdéssel. Továbbá, a közlemény megfogalmazása, amely a bűnszervezetek felszámolására irányuló célkitűzéssel összefüggésben hangsúlyozza a FRONTEX szerepét, a FRONTEX mandátumának bővítéseként értelmezhető. Az adatvédelmi biztos javasolja, hogy ezt a szempontot a FRONTEX-rendelet felülvizsgálata és a belső biztonsági stratégia végrehajtása során egyaránt vegyék figyelembe. |
| --- | --- |

51.

Az európai adatvédelmi biztos mindazonáltal megjegyzi, hogy a közlemény nem említi a FRONTEX jogi keretének felülvizsgálatáról jelenleg zajló egyeztetést, amely, amint azt már említettük, a jogszabályi megoldások biztosítása érdekében foglalkozik a kérdéssel. Továbbá, a közlemény megfogalmazása, amely a bűnszervezetek felszámolására irányuló célkitűzéssel összefüggésben hangsúlyozza a FRONTEX szerepét, a FRONTEX mandátumának bővítéseként értelmezhető. Az adatvédelmi biztos javasolja, hogy ezt a szempontot a FRONTEX-rendelet felülvizsgálata és a belső biztonsági stratégia végrehajtása során egyaránt vegyék figyelembe.

| 52. | Az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet arra is, hogy gondoskodni kell a feladatok Europol és FRONTEX közötti megkettőzésének elkerüléséről. Ehhez kapcsolódóan az adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a közlemény utal arra: el kell kerülni a feladatoknak a Frontex és az Europol közötti megkettőzését. Erre a kérdésre azonban a felülvizsgált FRONTEX-rendeletben és a belső biztonsági stratégiát végrehajtó azon intézkedésekben is pontosabban ki kell térni, amelyek a FRONTEX és az Europol közötti szoros együttműködésről rendelkeznek. Ez a célhoz kötöttség és az adatminőség elve szempontjából kiemelt jelentőséggel bír. Ez az észrevétel az olyan ügynökségekkel folytatott jövőbeni együttműködésre is vonatkozik, mint az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) vagy az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal. |
| --- | --- |

52.

Az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet arra is, hogy gondoskodni kell a feladatok Europol és FRONTEX közötti megkettőzésének elkerüléséről. Ehhez kapcsolódóan az adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a közlemény utal arra: el kell kerülni a feladatoknak a Frontex és az Europol közötti megkettőzését. Erre a kérdésre azonban a felülvizsgált FRONTEX-rendeletben és a belső biztonsági stratégiát végrehajtó azon intézkedésekben is pontosabban ki kell térni, amelyek a FRONTEX és az Europol közötti szoros együttműködésről rendelkeznek. Ez a célhoz kötöttség és az adatminőség elve szempontjából kiemelt jelentőséggel bír. Ez az észrevétel az olyan ügynökségekkel folytatott jövőbeni együttműködésre is vonatkozik, mint az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) vagy az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal.

A biometrikus adatok felhasználása

| 53. | A közlemény nem foglalkozik konkrétan azzal az aktuális jelenséggel, hogy a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségében egyre fokozottabban használják a biometrikus adatokat, ideértve az EU nagyszabású informatikai rendszereit és az egyéb határigazgatási eszközöket is. |
| --- | --- |

53.

A közlemény nem foglalkozik konkrétan azzal az aktuális jelenséggel, hogy a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségében egyre fokozottabban használják a biometrikus adatokat, ideértve az EU nagyszabású informatikai rendszereit és az egyéb határigazgatási eszközöket is.

| 54. | Az európai adatvédelmi biztos ezért megragadja az alkalmat, hogy elismételje javaslatát, (20) miszerint ezt az adatvédelem szempontjából kényes kérdésnek számító szempontot komolyan figyelembe kell venni a belső biztonsági stratégia végrehajtásában, különösen a határigazgatással összefüggésben. |
| --- | --- |

54.

Az európai adatvédelmi biztos ezért megragadja az alkalmat, hogy elismételje javaslatát, (20) miszerint ezt az adatvédelem szempontjából kényes kérdésnek számító szempontot komolyan figyelembe kell venni a belső biztonsági stratégia végrehajtásában, különösen a határigazgatással összefüggésben.

| 55. | Az európai adatvédelmi biztos a biometrikus adatok felhasználása szükségességének alapos értékelése és eseti alapon történő megvizsgálása alapján világos és szigorú politikák kidolgozását javasolja a biometrikus adatoknak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben történő felhasználására vonatkozóan, amelynek során teljes mértékben tiszteletben kell tartani az olyan alapvető adatvédelmi elveket, mint az arányosság, a szükségesség és a célhoz kötöttség. |
| --- | --- |

55.

Az európai adatvédelmi biztos a biometrikus adatok felhasználása szükségességének alapos értékelése és eseti alapon történő megvizsgálása alapján világos és szigorú politikák kidolgozását javasolja a biometrikus adatoknak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben történő felhasználására vonatkozóan, amelynek során teljes mértékben tiszteletben kell tartani az olyan alapvető adatvédelmi elveket, mint az arányosság, a szükségesség és a célhoz kötöttség.

A terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program (TFTP)

| 56. | A közlemény bejelenti, hogy a Bizottság 2011-ben uniós szakpolitikát fog kidolgozni az EU területén tárolt pénzügyi üzenetadatok kivonatolására és elemzésére. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet az Európai Unióból származó pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program (TFTP II) céljából történő feldolgozásáról és az Amerikai Egyesült Államok részére való átadásáról szóló 2010. június 22-i véleményére (21). Az ebben a véleményben kifejtett kritikus észrevételek a pénzügyi üzenetadatok uniós keretére vonatkozó tervezett munkával összefüggésben is hasonlóképpen érvényesek és alkalmazandók. Éppen ezért azokat az e kérdéssel kapcsolatos egyeztetések során figyelembe kell venni. Kiemelt figyelmet kell szentelni a gyanúsítottnak nem minősülő személyekre vonatkozó nagy mennyiségű adatok kivonatolásának és feldolgozásának arányosságára, valamint a független hatóságok és az igazságügyi szervek általi hatékony ellenőrzés kérdésére. |
| --- | --- |

56.

A közlemény bejelenti, hogy a Bizottság 2011-ben uniós szakpolitikát fog kidolgozni az EU területén tárolt pénzügyi üzenetadatok kivonatolására és elemzésére. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet az Európai Unióból származó pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program (TFTP II) céljából történő feldolgozásáról és az Amerikai Egyesült Államok részére való átadásáról szóló 2010. június 22-i véleményére (21). Az ebben a véleményben kifejtett kritikus észrevételek a pénzügyi üzenetadatok uniós keretére vonatkozó tervezett munkával összefüggésben is hasonlóképpen érvényesek és alkalmazandók. Éppen ezért azokat az e kérdéssel kapcsolatos egyeztetések során figyelembe kell venni. Kiemelt figyelmet kell szentelni a gyanúsítottnak nem minősülő személyekre vonatkozó nagy mennyiségű adatok kivonatolásának és feldolgozásának arányosságára, valamint a független hatóságok és az igazságügyi szervek általi hatékony ellenőrzés kérdésére.

A virtuális tér biztonságának növelése a polgárok és a vállalkozások számára

| 57. | Az európai adatvédelmi biztos örömmel veszi tudomásul, hogy a közlemény nagy jelentőséget tulajdonít az uniós szintű megelőző intézkedéseknek, és úgy véli, hogy az informatikai hálózatok biztonságának megerősítése nélkülözhetetlen eleme a jól működő információs társadalom kialakításának. Az európai adatvédelmi biztos támogatja az olyan konkrét intézkedéseket is, mint a számítástechnikai támadások kezelésére irányuló képességek javítása, a bűnüldözés és az igazságszolgáltatás terén történő kapacitásépítés, valamint az iparral való partnerségek létrehozása a polgárok és vállalkozások felhatalmazása érdekében. Ezenfelül üdvözli az ENISA facilitátori szerepét, amelyet az e célkitűzésben meghatározott tevékenységek sokaságával kapcsolatban ellát. |
| --- | --- |

57.

Az európai adatvédelmi biztos örömmel veszi tudomásul, hogy a közlemény nagy jelentőséget tulajdonít az uniós szintű megelőző intézkedéseknek, és úgy véli, hogy az informatikai hálózatok biztonságának megerősítése nélkülözhetetlen eleme a jól működő információs társadalom kialakításának. Az európai adatvédelmi biztos támogatja az olyan konkrét intézkedéseket is, mint a számítástechnikai támadások kezelésére irányuló képességek javítása, a bűnüldözés és az igazságszolgáltatás terén történő kapacitásépítés, valamint az iparral való partnerségek létrehozása a polgárok és vállalkozások felhatalmazása érdekében. Ezenfelül üdvözli az ENISA facilitátori szerepét, amelyet az e célkitűzésben meghatározott tevékenységek sokaságával kapcsolatban ellát.

| 58. | A belső biztonsági stratégia megvalósítása azonban nem ismerteti részletesen a virtuális térben előirányzott bűnüldözési célú intézkedéseket, hogy ezek hogyan veszélyeztethetik az egyes személyek jogait, és milyen biztosítékokra lenne szükség. A megfelelő garanciákra vonatkozóan az európai adatvédelmi biztos ambiciózusabb megközelítést szorgalmaz; erre az egyének alapvető jogainak védelme érdekében van szükség, ideértve azokat is, akiket az e területen lehetséges bűncselekmények megakadályozását célzó intézkedések hátrányosan érinthetnek. |
| --- | --- |

58.

A belső biztonsági stratégia megvalósítása azonban nem ismerteti részletesen a virtuális térben előirányzott bűnüldözési célú intézkedéseket, hogy ezek hogyan veszélyeztethetik az egyes személyek jogait, és milyen biztosítékokra lenne szükség. A megfelelő garanciákra vonatkozóan az európai adatvédelmi biztos ambiciózusabb megközelítést szorgalmaz; erre az egyének alapvető jogainak védelme érdekében van szükség, ideértve azokat is, akiket az e területen lehetséges bűncselekmények megakadályozását célzó intézkedések hátrányosan érinthetnek.

V.   ÖSSZEGZÉS ÉS AJÁNLÁSOK

| 59. | Az európai adatvédelmi biztos a különböző uniós stratégiák és közlemények összekapcsolását kéri a belső biztonsági stratégia végrehajtása során. Ezt a megközelítést konkrét, a tényleges igények felmérésén alapuló cselekvési tervnek kell követnie, amelynek eredményeképpen a belső biztonsági stratégiával kapcsolatos átfogó, integrált és jól szervezett uniós politikának kell létrejönnie. |
| --- | --- |

59.

Az európai adatvédelmi biztos a különböző uniós stratégiák és közlemények összekapcsolását kéri a belső biztonsági stratégia végrehajtása során. Ezt a megközelítést konkrét, a tényleges igények felmérésén alapuló cselekvési tervnek kell követnie, amelynek eredményeképpen a belső biztonsági stratégiával kapcsolatos átfogó, integrált és jól szervezett uniós politikának kell létrejönnie.

| 60. | Az európai adatvédelmi biztos továbbá megragadja az alkalmat, hogy hangsúlyozza azon jogi követelmény jelentőségét, amelynek értelmében a belső biztonsági stratégiával és az információcserével összefüggésben felhasználandó valamennyi meglévő eszközt ténylegesen értékelni kell, mielőtt újakat javasolnának. Ebben az összefüggésben határozottan javasolt a vonatkozó eszközök hatékonyságának rendszeres értékelését előíró rendelkezések beillesztése. |
| --- | --- |

60.

Az európai adatvédelmi biztos továbbá megragadja az alkalmat, hogy hangsúlyozza azon jogi követelmény jelentőségét, amelynek értelmében a belső biztonsági stratégiával és az információcserével összefüggésben felhasználandó valamennyi meglévő eszközt ténylegesen értékelni kell, mielőtt újakat javasolnának. Ebben az összefüggésben határozottan javasolt a vonatkozó eszközök hatékonyságának rendszeres értékelését előíró rendelkezések beillesztése.

| 61. | Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a 2010. novemberi tanácsi következtetésekben előírt többéves stratégiai terv elkészítése során vegyék figyelembe az EUMSz. 16. cikke alapján az átfogó adatvédelmi kerettel kapcsolatos jelenleg folyó munkát, különösen a COM(2010) 609 közleményt. |
| --- | --- |

61.

Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a 2010. novemberi tanácsi következtetésekben előírt többéves stratégiai terv elkészítése során vegyék figyelembe az EUMSz. 16. cikke alapján az átfogó adatvédelmi kerettel kapcsolatos jelenleg folyó munkát, különösen a COM(2010) 609 közleményt.

| 62. | Az európai adatvédelmi biztos számos javaslattal él azokra az adatvédelmi szempontból fontos elképzelésekre és fogalmakra vonatkozóan, amelyeket a belső biztonsági stratégia területén figyelembe kell venni, úgymint a beépített adatvédelem, a magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálat és a rendelkezésre álló legjobb technikák. |
| --- | --- |

62.

Az európai adatvédelmi biztos számos javaslattal él azokra az adatvédelmi szempontból fontos elképzelésekre és fogalmakra vonatkozóan, amelyeket a belső biztonsági stratégia területén figyelembe kell venni, úgymint a beépített adatvédelem, a magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálat és a rendelkezésre álló legjobb technikák.

| 63. | Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a jövőbeli eszközök végrehajtása során végezzenek hatásvizsgálatot a magánélet és az adatok védelméről, akár egy külön értékelés, akár az alapvető jogokra vonatkozó általános bizottsági hatásvizsgálat formájában. |
| --- | --- |

63.

Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a jövőbeli eszközök végrehajtása során végezzenek hatásvizsgálatot a magánélet és az adatok védelméről, akár egy külön értékelés, akár az alapvető jogokra vonatkozó általános bizottsági hatásvizsgálat formájában.

| 64. | Egyben felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki koherensebb és következetesebb politikát a biometrikus adatok felhasználásának előfeltételeire vonatkozóan a belső biztonsági stratégia területén, és uniós szinten alakítson ki nagyobb fokú összhangot az érintettek jogai tekintetében. |
| --- | --- |

64.

Egyben felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki koherensebb és következetesebb politikát a biometrikus adatok felhasználásának előfeltételeire vonatkozóan a belső biztonsági stratégia területén, és uniós szinten alakítson ki nagyobb fokú összhangot az érintettek jogai tekintetében.

| 65. | Az európai adatvédelmi biztos végül számos észrevételt tesz a személyes adatoknak a határigazgatással összefüggésben, és különösen a FRONTEX, illetve esetlegesen az EUROSUR által történő feldolgozására vonatkozóan. |
| --- | --- |

65.

Az európai adatvédelmi biztos végül számos észrevételt tesz a személyes adatoknak a határigazgatással összefüggésben, és különösen a FRONTEX, illetve esetlegesen az EUROSUR által történő feldolgozására vonatkozóan.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 17-én.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  COM(2010) 673 végleges.

3

(4)  5842/2/10. sz. dokumentum.

4

(5)  A Bel- és Igazságügyi Tanács 3043. ülése, 2010. november 8–10., Brüsszel.

5

(6)  7039/2/06 JAI 86 CATS 34 sz. dokumentum.

6

(7)  A 2010. novemberi következtetésben tárgyalt, a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó európai uniós szakpolitikai ciklus négy lépésből áll: 1) a szakpolitika kidolgozása a súlyos és szervezett bűnözésre vonatkozó európai uniós fenyegetésértékelés (EU SOCTA) alapján, 2) a szakpolitika meghatározása és döntéshozatal a Tanács részéről, kis számú prioritás meghatározásával, 3) évenkénti operatív cselekvési tervek (OAP) végrehajtása és nyomon követése és 4) a szakpolitikai ciklus végén alapos értékelés, amelynek eredményeit felhasználják a következő szakpolitikai ciklus meghatározásakor.

7

(8)  2010. szeptember 30-i vélemény a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben folytatott információkezelés áttekintéséről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményről.

8

(9)  Ez egy jogi követelmény; lásd különösen a Bíróság C-92/09. és C-93/09. egyesített ügyekben hozott 2010. november 2-i ítéletét. Konkrétabb összefüggésekben az európai adatvédelmi biztos a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségéhez kapcsolódó jogalkotási javaslatokról szóló egyéb véleményeiben is szorgalmazta ezt a megközelítést: pl. 2005. október 19-i vélemény a Schengeni információs rendszer második generációjával (SIS II) kapcsolatos három javaslatról; 2007. december 20-i vélemény az utas-nyilvántartási adatok (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról szóló tanácsi kerethatározati javaslat tervezetéről; 2009. február 18-i vélemény az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló) [.../.../] EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló rendeletjavaslatról; 2009. február 18-i vélemény az egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló rendeletre vonatkozó javaslatról; és 2009. október 7-i vélemény az EURODAC-hoz való bűnüldözési célú hozzáférésről szóló javaslatokról.

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 2006/24/EK irányelve a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról, (HL L 105., 2006.4.13., 54. o.).

10

(11)  Az adatvédelem konkrétabban csak a személyes adatok FRONTEX általi feldolgozásával összefüggésben jelenik meg.

11

(12)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – A személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítése, COM (2010) 693.

12

(13)  Az európai adatvédelmi biztos a stockholmi programról szóló bizottsági közleménnyel kapcsolatos véleményében azt javasolta, hogy írjanak elő jogi kötelezettséget az információs rendszerek kiépítői és felhasználói számára arra vonatkozóan, hogy a „beépített adatvédelem” elvével összhangban álló rendszereket hozzanak létre és alkalmazzanak.

13

(14)  SEC(2009) 92, 2009.1.15.

14

(15)  C(2009) 3200 végleges, 2009.5.12.

15

(16)  Az európai adatvédelmi biztos véleménye az intelligens közlekedési rendszerekről, 2009. július; az európai adatvédelmi biztos véleménye a rádiófrekvenciás azonosításról szóló közleményről, 2007. december; lásd még az európai adatvédelmi biztos 2006. évi éves jelentésének 48. oldalát.

16

(17)  Az európai adatvédelmi biztos tervei szerint még 2010 decemberében véleményt fogad el az ENISA jogi keretére vonatkozóan.

17

(18)  Sajtóközlemény – Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé, Memo 10/598.

18

(19)  Az európai adatvédelmi biztos 2010. május 17-i véleménye az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (FRONTEX) felállításáról szóló 2007/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról.

19

(20)  Lásd különösen az európai adatvédelmi biztos 8. lábjegyzetben említett, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben folytatott információkezelés áttekintéséről szóló véleményét.

20

(21)  Az európai adatvédelmi biztos 2010. június 22-i véleménye – Tanácsi határozatra irányuló javaslat az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között az Európai Unióból származó pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program (TFTP II) céljából történő feldolgozásáról és az Amerikai Egyesült Államok részére való átadásáról szóló megállapodás megkötéséről.

21

---

| 1.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/14

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló) (.../.../) EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatról

2011/C 101/03

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet (2) 28. cikkének (2) bekezdése szerinti véleménykérésre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Bizottság 2010. október 11-én elfogadta az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról) szóló (.../.../)EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatot (a javaslat) (3). Ugyanezen a napon a Bizottság által elfogadott javaslatot a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetésre elküldték az európai adatvédelmi biztosnak. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Bizottság egyeztet vele, és kéri, hogy a javaslat preambulumbekezdéseiben hivatkozzanak erre az egyeztetésre. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Bizottság 2010. október 11-én elfogadta az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról) szóló (.../.../)EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatot (a javaslat) (3). Ugyanezen a napon a Bizottság által elfogadott javaslatot a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetésre elküldték az európai adatvédelmi biztosnak. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Bizottság egyeztet vele, és kéri, hogy a javaslat preambulumbekezdéseiben hivatkozzanak erre az egyeztetésre.

| 2. | Az Eurodacot a Dublini Egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló 2725/2000/EK rendelet (4) hozta létre. A Bizottság 2008 decemberében az Eurodac-rendelet módosítására irányuló átdolgozott javaslatot fogadott el (5) (a továbbiakban: a 2008. decemberi javaslat). Az európai adatvédelmi biztos egy 2009. februári véleményben közölte a javaslattal kapcsolatos észrevételeit (6). |
| --- | --- |

2.

Az Eurodacot a Dublini Egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló 2725/2000/EK rendelet (4) hozta létre. A Bizottság 2008 decemberében az Eurodac-rendelet módosítására irányuló átdolgozott javaslatot fogadott el (5) (a továbbiakban: a 2008. decemberi javaslat). Az európai adatvédelmi biztos egy 2009. februári véleményben közölte a javaslattal kapcsolatos észrevételeit (6).

| 3. | A 2008. decemberi javaslat célja az volt, hogy hatékonyabban segítse elő a Dublin-rendelet alkalmazását, és jobban eloszlassa az adatvédelemmel kapcsolatos aggodalmakat. Ezenkívül az informatikai igazgatási keretet összehangolta a SIS II és a VIS-rendeletben foglalt kerettel azáltal, hogy kimondta: az Eurodac működési irányítási feladatait a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző jövőbeni ügynökség veszi át (7) (a továbbiakban: informatikai ügynökség) (8). |
| --- | --- |

3.

A 2008. decemberi javaslat célja az volt, hogy hatékonyabban segítse elő a Dublin-rendelet alkalmazását, és jobban eloszlassa az adatvédelemmel kapcsolatos aggodalmakat. Ezenkívül az informatikai igazgatási keretet összehangolta a SIS II és a VIS-rendeletben foglalt kerettel azáltal, hogy kimondta: az Eurodac működési irányítási feladatait a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző jövőbeni ügynökség veszi át (7) (a továbbiakban: informatikai ügynökség) (8).

| 4. | A Bizottság ezt követően 2009 szeptemberében módosított javaslatot fogadott el, amelyben felvetette annak lehetőségét, hogy a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében felhasználhassák az Eurodac központi adatbázisát. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság ezt követően 2009 szeptemberében módosított javaslatot fogadott el, amelyben felvetette annak lehetőségét, hogy a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében felhasználhassák az Eurodac központi adatbázisát.

| 5. | Az említett javaslat bevezetett egy áthidaló klauzulát a bűnüldözési célból történő hozzáférés lehetővé tétele érdekében, valamint a szükséges kísérő rendelkezéseket, és módosította a 2008. decemberi javaslatot. A javaslatot a bűnüldözési célokból történő hozzáférés pontos részletes szabályait meghatározó, az Eurodac-adatokkal való összevetésre irányulóan a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által bűnüldözés céljából benyújtott kérésekről szóló tanácsi határozatra (9) (a továbbiakban: tanácsi határozat) irányuló javaslattal egyidejűleg mutatták be. Az európai adatvédelmi biztos 2009 decemberében véleményt adott ki erről a javaslatról (10). |
| --- | --- |

5.

Az említett javaslat bevezetett egy áthidaló klauzulát a bűnüldözési célból történő hozzáférés lehetővé tétele érdekében, valamint a szükséges kísérő rendelkezéseket, és módosította a 2008. decemberi javaslatot. A javaslatot a bűnüldözési célokból történő hozzáférés pontos részletes szabályait meghatározó, az Eurodac-adatokkal való összevetésre irányulóan a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által bűnüldözés céljából benyújtott kérésekről szóló tanácsi határozatra (9) (a továbbiakban: tanácsi határozat) irányuló javaslattal egyidejűleg mutatták be. Az európai adatvédelmi biztos 2009 decemberében véleményt adott ki erről a javaslatról (10).

| 6. | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével és a pillérrendszer eltörlésével a tanácsi határozatra irányuló javaslat érvényét vesztette; hivatalosan vissza kellett vonni, és egy olyan új javaslattal felváltani, amely figyelembe veszi az EUMSz. új keretét. |
| --- | --- |

6.

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével és a pillérrendszer eltörlésével a tanácsi határozatra irányuló javaslat érvényét vesztette; hivatalosan vissza kellett vonni, és egy olyan új javaslattal felváltani, amely figyelembe veszi az EUMSz. új keretét.

| 7. | A javaslat indokolása kimondja, hogy a menekültügyi csomagról (11) folyamatban lévő tárgyalások előmozdítása és az Eurodac-rendeletről szóló egyezmény megkötésének megkönnyítése érdekében a Bizottság helyesebbnek látja törölni az Eurodac-rendeletből a bűnüldözési célú hozzáférésre utaló rendelkezéseket. |
| --- | --- |

7.

A javaslat indokolása kimondja, hogy a menekültügyi csomagról (11) folyamatban lévő tárgyalások előmozdítása és az Eurodac-rendeletről szóló egyezmény megkötésének megkönnyítése érdekében a Bizottság helyesebbnek látja törölni az Eurodac-rendeletből a bűnüldözési célú hozzáférésre utaló rendelkezéseket.

| 8. | A Bizottság úgy látja továbbá, hogy a javaslat e (meglehetősen ellentmondásos) részének törlése és ezáltal az új Eurodac-rendelet zökkenőmentes elfogadása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség időbeni felállítását is elő fogja segíteni, mivel a tervek szerint az Eurodac irányításáért is az ügynökség lesz felelős. |
| --- | --- |

8.

A Bizottság úgy látja továbbá, hogy a javaslat e (meglehetősen ellentmondásos) részének törlése és ezáltal az új Eurodac-rendelet zökkenőmentes elfogadása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség időbeni felállítását is elő fogja segíteni, mivel a tervek szerint az Eurodac irányításáért is az ügynökség lesz felelős.

| 9. | Következésképpen, noha a jelen módosított javaslat bevezet két technikai rendelkezést, fő célja, hogy a korábbi (vagyis a 2009. szeptemberi) javaslatból törölje a bűnüldözési célú hozzáférés lehetőségére vonatkozó rendelkezést. Ezért úgy ítélték meg, hogy nincs szükség újabb hatásvizsgálatra külön a jelen javaslat céljából. |
| --- | --- |

9.

Következésképpen, noha a jelen módosított javaslat bevezet két technikai rendelkezést, fő célja, hogy a korábbi (vagyis a 2009. szeptemberi) javaslatból törölje a bűnüldözési célú hozzáférés lehetőségére vonatkozó rendelkezést. Ezért úgy ítélték meg, hogy nincs szükség újabb hatásvizsgálatra külön a jelen javaslat céljából.

II.   AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS VÉLEMÉNYÉNEK KÖZPONTI KÉRDÉSEI

| 10. | Az európai adatvédelmi biztos a fent említetteknek megfelelően e területhez kapcsolódóan korábban több véleményt is kiadott. E vélemény célja, hogy ajánlásokat tegyen a javaslat tökéletesítésére; az ajánlások egy részét új fejlemények, másik részét korábban tett és ez idáig meg nem valósított ajánlások indokolják olyan helyzetekben, ahol az európai adatvédelmi biztos megállapítása szerint érveit nem vették kellően figyelembe, illetve ezeket az ajánlásokat új érvek támasztják alá. |
| --- | --- |

10.

Az európai adatvédelmi biztos a fent említetteknek megfelelően e területhez kapcsolódóan korábban több véleményt is kiadott. E vélemény célja, hogy ajánlásokat tegyen a javaslat tökéletesítésére; az ajánlások egy részét új fejlemények, másik részét korábban tett és ez idáig meg nem valósított ajánlások indokolják olyan helyzetekben, ahol az európai adatvédelmi biztos megállapítása szerint érveit nem vették kellően figyelembe, illetve ezeket az ajánlásokat új érvek támasztják alá.

| 11. | A jelen vélemény a következő szempontokat helyezi előtérbe:






  — | az Eurodachoz bűnüldözési célokból történő hozzáférésre vonatkozó rendelkezések törlése, |
| --- | --- | --- |

11.

A jelen vélemény a következő szempontokat helyezi előtérbe:

—

az Eurodachoz bűnüldözési célokból történő hozzáférésre vonatkozó rendelkezések törlése,

| — | azon személyek helyzete, akiknek az ujjlenyomata nem használható, |
| --- | --- |

—

azon személyek helyzete, akiknek az ujjlenyomata nem használható,

| — | az érintett tájékoztatása, |
| --- | --- |

—

az érintett tájékoztatása,

| — | a rendelkezésre álló legjobb technikák alkalmazása a „beépített adatvédelem” végrehajtása céljából, |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló legjobb technikák alkalmazása a „beépített adatvédelem” végrehajtása céljából,

| — | az abból eredő következmények, hogy a rendszer fejlesztésével vagy irányításával (részben) egy harmadik felet bíznak meg. |
| --- | --- |

—

az abból eredő következmények, hogy a rendszer fejlesztésével vagy irányításával (részben) egy harmadik felet bíznak meg.

III.   A BŰNÜLDÖZÉSI CÉLÚ HOZZÁFÉRÉSRŐL SZÓLÓ RENDELKEZÉSEK TÖRLÉSE

| 12. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a jelenlegi javaslatból kihagyták a bűnüldöző hatóságok Eurodachoz való hozzáférésének lehetőségét. Noha az adatvédelmi biztos nem vitatja, hogy a kormányoknak megfelelő eszközökre van szükségük polgáraik biztonságának szavatolásához, e javaslat jogszerűségét illetően erős kételyeinek adott hangot az alábbi megfontolások alapján. |
| --- | --- |

12.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a jelenlegi javaslatból kihagyták a bűnüldöző hatóságok Eurodachoz való hozzáférésének lehetőségét. Noha az adatvédelmi biztos nem vitatja, hogy a kormányoknak megfelelő eszközökre van szükségük polgáraik biztonságának szavatolásához, e javaslat jogszerűségét illetően erős kételyeinek adott hangot az alábbi megfontolások alapján.

| 13. | A terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények elleni küzdelmet célzó intézkedések jogalapot szolgáltathatnak a személyes adatok feldolgozásának engedélyezéséhez – még akkor is, ha az nem esik egybe az adatgyűjtés eredeti céljával –, feltéve, hogy a beavatkozás szükségességét egyértelmű és cáfolhatatlan adatok támasztják alá, valamint hogy bizonyítják a feldolgozási folyamat arányos voltát. Erre annál is inkább szükség van, mivel a javaslatok egy üldöztetés elől menekülő és ezért fokozottabb védelmet igénylő, sérülékeny csoportot érintenek. Kiszolgáltatott helyzetüket a javasolt intézkedés szükségességének és arányosságának értékelésekor figyelembe kell venni. Az európai adatvédelmi biztos konkrétabban hangsúlyozta, hogy a szükségességet olyan érdemi bizonyítékok bemutatásával kell igazolni, amelyek bizonyítják, hogy a menedékkérők terrorizmussal és/vagy súlyos bűncselekményekkel hozhatók összefüggésbe. A javaslatokban erre nem került sor. |
| --- | --- |

13.

A terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények elleni küzdelmet célzó intézkedések jogalapot szolgáltathatnak a személyes adatok feldolgozásának engedélyezéséhez – még akkor is, ha az nem esik egybe az adatgyűjtés eredeti céljával –, feltéve, hogy a beavatkozás szükségességét egyértelmű és cáfolhatatlan adatok támasztják alá, valamint hogy bizonyítják a feldolgozási folyamat arányos voltát. Erre annál is inkább szükség van, mivel a javaslatok egy üldöztetés elől menekülő és ezért fokozottabb védelmet igénylő, sérülékeny csoportot érintenek. Kiszolgáltatott helyzetüket a javasolt intézkedés szükségességének és arányosságának értékelésekor figyelembe kell venni. Az európai adatvédelmi biztos konkrétabban hangsúlyozta, hogy a szükségességet olyan érdemi bizonyítékok bemutatásával kell igazolni, amelyek bizonyítják, hogy a menedékkérők terrorizmussal és/vagy súlyos bűncselekményekkel hozhatók összefüggésbe. A javaslatokban erre nem került sor.

| 14. | Általánosabb szinten az európai adatvédelmi biztos számos véleményben és észrevételben hangsúlyozta: fontos, hogy sor kerüljön az információcsere valamennyi meglévő eszközének értékelésére, mielőtt újakat javasolnának; ezt különösen kiemelte a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben folytatott információkezelés áttekintéséről (12), valamint „Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások” című közleményről (13) szóló véleményében. |
| --- | --- |

14.

Általánosabb szinten az európai adatvédelmi biztos számos véleményben és észrevételben hangsúlyozta: fontos, hogy sor kerüljön az információcsere valamennyi meglévő eszközének értékelésére, mielőtt újakat javasolnának; ezt különösen kiemelte a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben folytatott információkezelés áttekintéséről (12), valamint „Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások” című közleményről (13) szóló véleményében.

| 15. | A meglévő eszközök hatékonyságának felmérése és ezzel egyidejűleg az új, tervezett intézkedések magánéletre gyakorolt hatásának vizsgálata nélkülözhetetlen, és jelentős szereppel kell felruháznia az e területen tett európai uniós fellépést, a Stockholmi Programban előirányzott megközelítéssel összhangban. Ebben az esetben kiemelt figyelmet kell fordítani például az adatcsere prümi mechanizmus keretében való végrehajtására. Ebben az összefüggésben számítani lehet az ujjlenyomatok cseréjére, ezért bizonyítani kell, hogy a rendszernek olyan súlyos hiányosságai vannak, amelyek indokolják a hozzáférést egy olyan adatbázishoz, mint az Eurodac. |
| --- | --- |

15.

A meglévő eszközök hatékonyságának felmérése és ezzel egyidejűleg az új, tervezett intézkedések magánéletre gyakorolt hatásának vizsgálata nélkülözhetetlen, és jelentős szereppel kell felruháznia az e területen tett európai uniós fellépést, a Stockholmi Programban előirányzott megközelítéssel összhangban. Ebben az esetben kiemelt figyelmet kell fordítani például az adatcsere prümi mechanizmus keretében való végrehajtására. Ebben az összefüggésben számítani lehet az ujjlenyomatok cseréjére, ezért bizonyítani kell, hogy a rendszernek olyan súlyos hiányosságai vannak, amelyek indokolják a hozzáférést egy olyan adatbázishoz, mint az Eurodac.

| 16. | Végül, számos korábbi véleményéhez hasonlóan az európai adatvédelmi biztos e véleményeiben is azt ajánlja, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet azokra a javaslatokra, amelyek a polgárok átfogó kategóriáira – azaz nem csupán a gyanúsítottakra – vonatkozó személyes adatok összegyűjtését eredményezik. Eseti alapon kell továbbá mérlegelni és igazolni azokat az eseteket, ahol a személyes adatokat várhatóan más célra használnák fel, mint amelyre azokat eredetileg gyűjtötték, például az Eurodacban. |
| --- | --- |

16.

Végül, számos korábbi véleményéhez hasonlóan az európai adatvédelmi biztos e véleményeiben is azt ajánlja, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet azokra a javaslatokra, amelyek a polgárok átfogó kategóriáira – azaz nem csupán a gyanúsítottakra – vonatkozó személyes adatok összegyűjtését eredményezik. Eseti alapon kell továbbá mérlegelni és igazolni azokat az eseteket, ahol a személyes adatokat várhatóan más célra használnák fel, mint amelyre azokat eredetileg gyűjtötték, például az Eurodacban.

| 17. | Összefoglalva: az európai adatvédelmi biztos üdvözli a fenti elem törlését a jelenlegi javaslatból. |
| --- | --- |

17.

Összefoglalva: az európai adatvédelmi biztos üdvözli a fenti elem törlését a jelenlegi javaslatból.

IV.   A NYILVÁNTARTÁSBA NEM VEHETŐ SZEMÉLYEK HELYZETE

| 18. | Az ujjlenyomatok gyűjtése és további feldolgozása nyilvánvalóan központi szerepet kap az Eurodac-rendszerben. Hangsúlyozni kell, hogy a biometrikus adatok – például az ujjlenyomatok – feldolgozása különleges kihívást jelent és olyan kockázatokkal jár, amelyeket kezelni kell. A javaslattal összefüggésben az európai adatvédelmi biztos külön rá kíván mutatni az úgynevezett „meghiúsult nyilvántartásba vétel” problémájára, azaz arra a helyzetre, amikor valakinek az ujjlenyomata valamilyen okból nem használható. |
| --- | --- |

18.

Az ujjlenyomatok gyűjtése és további feldolgozása nyilvánvalóan központi szerepet kap az Eurodac-rendszerben. Hangsúlyozni kell, hogy a biometrikus adatok – például az ujjlenyomatok – feldolgozása különleges kihívást jelent és olyan kockázatokkal jár, amelyeket kezelni kell. A javaslattal összefüggésben az európai adatvédelmi biztos külön rá kíván mutatni az úgynevezett „meghiúsult nyilvántartásba vétel” problémájára, azaz arra a helyzetre, amikor valakinek az ujjlenyomata valamilyen okból nem használható.

| 19. | A nyilvántartásba vétel meghiúsulhat akkor, ha az adott személy ujjhegye vagy keze ideiglenesen vagy tartósan károsodott. Ennek több oka is lehet, például betegség, fogyatékosság, sebek és égési sérülések. Bizonyos esetekben a jelenség az etnikai hovatartozással vagy a foglalkozással is összefüggésben állhat. Különösen úgy tűnik, hogy a mezőgazdasági és építőipari munkavállalók között nem elhanyagolható számban vannak olyanok, akinek az ujjai olyan mértékben károsodtak, hogy lenyomatuk olvashatatlan. Más, nehezen meghatározható gyakoriságú esetekben előfordulhat, hogy a menekültek az ujjlenyomatvétel elkerülése érdekében öncsonkítást végeznek. |
| --- | --- |

19.

A nyilvántartásba vétel meghiúsulhat akkor, ha az adott személy ujjhegye vagy keze ideiglenesen vagy tartósan károsodott. Ennek több oka is lehet, például betegség, fogyatékosság, sebek és égési sérülések. Bizonyos esetekben a jelenség az etnikai hovatartozással vagy a foglalkozással is összefüggésben állhat. Különösen úgy tűnik, hogy a mezőgazdasági és építőipari munkavállalók között nem elhanyagolható számban vannak olyanok, akinek az ujjai olyan mértékben károsodtak, hogy lenyomatuk olvashatatlan. Más, nehezen meghatározható gyakoriságú esetekben előfordulhat, hogy a menekültek az ujjlenyomatvétel elkerülése érdekében öncsonkítást végeznek.

| 20. | Az európai adatvédelmi biztos elismeri, hogy nehézséget okozhat megkülönböztetni azon harmadik országbeli állampolgárokat, akik a személyazonosítási eljárás akadályozása érdekében önként okoztak kárt ujjlenyomatukban, illetve azokat, akiknek az ujjlenyomata valóban olvashatatlan. |
| --- | --- |

20.

Az európai adatvédelmi biztos elismeri, hogy nehézséget okozhat megkülönböztetni azon harmadik országbeli állampolgárokat, akik a személyazonosítási eljárás akadályozása érdekében önként okoztak kárt ujjlenyomatukban, illetve azokat, akiknek az ujjlenyomata valóban olvashatatlan.

| 21. | Ugyanakkor mindenképpen gondoskodni kell arról, hogy a meghiúsult nyilvántartásba vétel önmagában ne vezessen a menedékkérők jogainak megtagadásához. Elfogadhatatlan lenne például, ha a meghiúsult nyilvántartásba vételt következetesen csalási kísérletként értelmeznék, és ebből következően megtagadnák a menedékjog iránti kérelem értékelését vagy a menedékkérőnek nyújtott segítséget. Ebben az esetben ez azt jelentené, hogy az ujjlenyomatvétel lehetősége a menedékkérői jogállás elismerésének egyik kritériuma lenne. Az Eurodac célja, hogy megkönnyítse a Dublini Egyezmény alkalmazását, nem pedig az, hogy újabb feltételt (használható ujjlenyomat) támasszon valamely személy menedékkérői jogállásának megadásához. Ez sértené a célkorlátozás elvét, valamint legalábbis a menedékhez való jog szellemét. |
| --- | --- |

21.

Ugyanakkor mindenképpen gondoskodni kell arról, hogy a meghiúsult nyilvántartásba vétel önmagában ne vezessen a menedékkérők jogainak megtagadásához. Elfogadhatatlan lenne például, ha a meghiúsult nyilvántartásba vételt következetesen csalási kísérletként értelmeznék, és ebből következően megtagadnák a menedékjog iránti kérelem értékelését vagy a menedékkérőnek nyújtott segítséget. Ebben az esetben ez azt jelentené, hogy az ujjlenyomatvétel lehetősége a menedékkérői jogállás elismerésének egyik kritériuma lenne. Az Eurodac célja, hogy megkönnyítse a Dublini Egyezmény alkalmazását, nem pedig az, hogy újabb feltételt (használható ujjlenyomat) támasszon valamely személy menedékkérői jogállásának megadásához. Ez sértené a célkorlátozás elvét, valamint legalábbis a menedékhez való jog szellemét.

| 22. | Végül az európai adatvédelmi biztos ahhoz is ragaszkodik, hogy a jelen javaslat összhangban álljon az e területre vonatkozó egyéb irányelvekkel. Az elismerésről szóló irányelv konkrétan előírja, hogy minden kérelmet eseti alapon kell elbírálni, a meghiúsult nyilvántartásba vételt pedig bizonyosan nem említi a menedékjog iránti kérelmek értékelésének kritériumaként (14). |
| --- | --- |

22.

Végül az európai adatvédelmi biztos ahhoz is ragaszkodik, hogy a jelen javaslat összhangban álljon az e területre vonatkozó egyéb irányelvekkel. Az elismerésről szóló irányelv konkrétan előírja, hogy minden kérelmet eseti alapon kell elbírálni, a meghiúsult nyilvántartásba vételt pedig bizonyosan nem említi a menedékjog iránti kérelmek értékelésének kritériumaként (14).

| 23. | A jelenlegi javaslat 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében részben már számol a meghiúsult nyilvántartásba vétel lehetőségével (15). |
| --- | --- |

23.

A jelenlegi javaslat 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében részben már számol a meghiúsult nyilvántartásba vétel lehetőségével (15).

| 24. | Ezek a rendelkezések azonban csupán az ideiglenesen meghiúsult nyilvántartásba vétel feltételezését tárgyalják, miközben az esetek jelentős részében az ujjlenyomatvétel tartósan lehetetlen. A Közös Konzuli Utasítást módosító rendelet (16) 1. cikke rendelkezik az ilyen esetekről, és kimondja, hogy: (...) A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmező méltóságát garantáló, megfelelő eljárások állnak rendelkezésre arra az esetre, ha a felvétel során nehézségek merülnek fel. Az ujjlenyomatvétel fizikai kivitelezhetetlensége nem befolyásolhatja a vízum megadását vagy elutasítását. |
| --- | --- |

24.

Ezek a rendelkezések azonban csupán az ideiglenesen meghiúsult nyilvántartásba vétel feltételezését tárgyalják, miközben az esetek jelentős részében az ujjlenyomatvétel tartósan lehetetlen. A Közös Konzuli Utasítást módosító rendelet (16) 1. cikke rendelkezik az ilyen esetekről, és kimondja, hogy: (...) A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmező méltóságát garantáló, megfelelő eljárások állnak rendelkezésre arra az esetre, ha a felvétel során nehézségek merülnek fel. Az ujjlenyomatvétel fizikai kivitelezhetetlensége nem befolyásolhatja a vízum megadását vagy elutasítását.

| 25. | Annak érdekében, hogy az ilyen eseteket az Eurodackal összefüggésben is szabályozzák, az európai adatvédelmi biztos ezen igény alapján a 6. cikk egy további rendelkezéssel történő kiegészítését ajánlja, a következők szerint: „A használható ujjlenyomat szolgáltatásának ideiglenes vagy tartós kivitelezhetetlensége nem befolyásolhatja hátrányosan az adott személy jogállását. Semmiképpen sem szolgáltathat kellő alapot a menedékjog iránti kérelem értékelésének megtagadásához vagy a kérelem elutasításához”. |
| --- | --- |

25.

Annak érdekében, hogy az ilyen eseteket az Eurodackal összefüggésben is szabályozzák, az európai adatvédelmi biztos ezen igény alapján a 6. cikk egy további rendelkezéssel történő kiegészítését ajánlja, a következők szerint: „A használható ujjlenyomat szolgáltatásának ideiglenes vagy tartós kivitelezhetetlensége nem befolyásolhatja hátrányosan az adott személy jogállását. Semmiképpen sem szolgáltathat kellő alapot a menedékjog iránti kérelem értékelésének megtagadásához vagy a kérelem elutasításához”.

V.   AZ ÉRINTETT TÁJÉKOZTATÁSHOZ VALÓ JOGA

| 26. | Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a tájékoztatáshoz való jog tényleges érvényesülése döntő fontosságú az Eurodac megfelelő működéséhez. Különösen lényeges annak biztosítása, hogy az információt oly módon bocsássák rendelkezésre, amely lehetővé teszi, hogy a menedékkérő teljes mértékben megértse helyzetét és jogainak mértékét, köztük azokat az eljárási lépéseket is, amelyeket az esetében hozott közigazgatási döntést követően megtehet. Az európai adatvédelmi biztos továbbá emlékeztet arra, hogy a hozzáférési jog az adatvédelem sarokköve, ahogyan azt különösen az EU Alapjogi Chartájának 8. cikke említi. |
| --- | --- |

26.

Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a tájékoztatáshoz való jog tényleges érvényesülése döntő fontosságú az Eurodac megfelelő működéséhez. Különösen lényeges annak biztosítása, hogy az információt oly módon bocsássák rendelkezésre, amely lehetővé teszi, hogy a menedékkérő teljes mértékben megértse helyzetét és jogainak mértékét, köztük azokat az eljárási lépéseket is, amelyeket az esetében hozott közigazgatási döntést követően megtehet. Az európai adatvédelmi biztos továbbá emlékeztet arra, hogy a hozzáférési jog az adatvédelem sarokköve, ahogyan azt különösen az EU Alapjogi Chartájának 8. cikke említi.

| 27. | Az európai adatvédelmi biztos már az Eurodacról szóló korábbi véleményében is kiemelte ezt a szempontot. Mivel a javasolt módosítást nem fogadták el, az adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja e kérdés fontosságát. |
| --- | --- |

27.

Az európai adatvédelmi biztos már az Eurodacról szóló korábbi véleményében is kiemelte ezt a szempontot. Mivel a javasolt módosítást nem fogadták el, az adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja e kérdés fontosságát.

| 28. | A javaslat 24. cikke a következőképpen szól:
  Az e rendelet hatálya alá tartozó személyt a származási hely szerinti tagállam írásban és adott esetben szóban – olyan nyelven, amelyet a személy ésszerűen feltételezhetően megért – a következőkről tájékoztatja:
  (...)






  e) | az adott személyre vonatkozó adatokhoz való hozzáférés joga, a rá vonatkozó téves adatok helyesbítésére vagy a rá vonatkozó, jogszerűtlenül feldolgozott adatok törlésére irányuló kérelem joga, valamint az említett jogok gyakorlására vonatkozó eljárásokról szóló tájékoztatás joga, ideértve az ellenőr és a 25. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti felügyeleti hatóságok elérhetőségét is. |
| --- | --- | --- |

28.

A javaslat 24. cikke a következőképpen szól:

Az e rendelet hatálya alá tartozó személyt a származási hely szerinti tagállam írásban és adott esetben szóban – olyan nyelven, amelyet a személy ésszerűen feltételezhetően megért – a következőkről tájékoztatja:

(...)

e)

az adott személyre vonatkozó adatokhoz való hozzáférés joga, a rá vonatkozó téves adatok helyesbítésére vagy a rá vonatkozó, jogszerűtlenül feldolgozott adatok törlésére irányuló kérelem joga, valamint az említett jogok gyakorlására vonatkozó eljárásokról szóló tájékoztatás joga, ideértve az ellenőr és a 25. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti felügyeleti hatóságok elérhetőségét is.

| 29. | Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy fogalmazzák át a 24. cikket, hogy az pontosabban tartalmazza a kérelmezőnek biztosítandó jogokat. A jelenlegi megfogalmazás nem világos, mivel „az említett jogok gyakorlására vonatkozó eljárásokról szóló tájékoztatás (...)” joga úgy értelmezhető, mint adatokhoz való hozzáférési jogosultság és/vagy a téves adatok helyesbítésére (...) vonatkozó jog része. Ezenkívül a fenti rendelkezés jelenlegi megfogalmazása szerint a tagállamok nem a jogok tartalmáról, hanem azok „létezéséről” kötelesek tájékoztatni a rendelet hatálya alá tartozó személyt. Mivel ez csak stilisztikai kérdésnek tűnik, ezért az adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a 24. cikket az alábbiak szerint fogalmazzák át: „Az e rendelet hatálya alá tartozó személyt a származási hely szerinti tagállam (...) tájékoztatja a következőkről (...): g) a rá vonatkozó adatokhoz való hozzáférési jogosultság, a rá vonatkozó téves adatok helyesbítésére vagy a rá vonatkozó, jogszerűtlenül feldolgozott adatok törlésére irányuló kérelem joga.” |
| --- | --- |

29.

Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy fogalmazzák át a 24. cikket, hogy az pontosabban tartalmazza a kérelmezőnek biztosítandó jogokat. A jelenlegi megfogalmazás nem világos, mivel „az említett jogok gyakorlására vonatkozó eljárásokról szóló tájékoztatás (...)” joga úgy értelmezhető, mint adatokhoz való hozzáférési jogosultság és/vagy a téves adatok helyesbítésére (...) vonatkozó jog része. Ezenkívül a fenti rendelkezés jelenlegi megfogalmazása szerint a tagállamok nem a jogok tartalmáról, hanem azok „létezéséről” kötelesek tájékoztatni a rendelet hatálya alá tartozó személyt. Mivel ez csak stilisztikai kérdésnek tűnik, ezért az adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a 24. cikket az alábbiak szerint fogalmazzák át: „Az e rendelet hatálya alá tartozó személyt a származási hely szerinti tagállam (...) tájékoztatja a következőkről (...): g) a rá vonatkozó adatokhoz való hozzáférési jogosultság, a rá vonatkozó téves adatok helyesbítésére vagy a rá vonatkozó, jogszerűtlenül feldolgozott adatok törlésére irányuló kérelem joga.”

VI.   A RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ LEGJOBB TECHNIKÁK

| 30. | A javaslat 4. cikkének (1) bekezdése szerint: „Az átmeneti időszakot követően az Eurodac üzemeltetésének irányításáért az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott igazgató hatóság felel. Az igazgató hatóság a tagállamokkal együttműködésben biztosítja, hogy a központi rendszer tekintetében – a költség-haszon elemzésre is figyelemmel – a rendelkezésre álló mindenkori legjobb technológiát alkalmazzák.” Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményt, ugyanakkor megjegyzi, hogy a fenti rendelkezésben használt „a rendelkezésre álló (...) legjobb technológia” kifejezést a „rendelkezésre álló (...) legjobb technikák” megfogalmazással kellene helyettesíteni, amely mind a használt technológiát, mind a létesítmény tervezésének, kivitelezésének, karbantartásának és üzemeltetésének a módját magában foglalja. |
| --- | --- |

30.

A javaslat 4. cikkének (1) bekezdése szerint: „Az átmeneti időszakot követően az Eurodac üzemeltetésének irányításáért az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott igazgató hatóság felel. Az igazgató hatóság a tagállamokkal együttműködésben biztosítja, hogy a központi rendszer tekintetében – a költség-haszon elemzésre is figyelemmel – a rendelkezésre álló mindenkori legjobb technológiát alkalmazzák.” Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményt, ugyanakkor megjegyzi, hogy a fenti rendelkezésben használt „a rendelkezésre álló (...) legjobb technológia” kifejezést a „rendelkezésre álló (...) legjobb technikák” megfogalmazással kellene helyettesíteni, amely mind a használt technológiát, mind a létesítmény tervezésének, kivitelezésének, karbantartásának és üzemeltetésének a módját magában foglalja.

| 31. | Ez fontos, mivel a „rendelkezésre álló legjobb technikák” fogalma tágabb, és magában foglalja a „beépített adatvédelem” alkalmazását elősegítő különféle szempontokat; ez az elv pedig kulcsszerepet tölt be az adatvédelemmel kapcsolatos uniós jogi keret felülvizsgálatában. Hangsúlyozza, hogy az adatvédelem több különböző eszközzel is végrehajtható, és nem mindegyik technológiai jellegű. Valóban fontos, hogy ne csupán a technológia vizsgálatára kerüljön sor, hanem arra is, az hogyan alkalmazandó a szóban forgó adatvédelmi cél elérését segítő eszközként. Az üzleti folyamatokat e cél elérésének irányába kell terelni, ami eljárások és szervezeti struktúrák formájában jelenik meg. |
| --- | --- |

31.

Ez fontos, mivel a „rendelkezésre álló legjobb technikák” fogalma tágabb, és magában foglalja a „beépített adatvédelem” alkalmazását elősegítő különféle szempontokat; ez az elv pedig kulcsszerepet tölt be az adatvédelemmel kapcsolatos uniós jogi keret felülvizsgálatában. Hangsúlyozza, hogy az adatvédelem több különböző eszközzel is végrehajtható, és nem mindegyik technológiai jellegű. Valóban fontos, hogy ne csupán a technológia vizsgálatára kerüljön sor, hanem arra is, az hogyan alkalmazandó a szóban forgó adatvédelmi cél elérését segítő eszközként. Az üzleti folyamatokat e cél elérésének irányába kell terelni, ami eljárások és szervezeti struktúrák formájában jelenik meg.

| 32. | E tekintetben és általánosabb szinten az európai adatvédelmi biztos szeretné megismételni azt a korábbi véleményeiben (17) tett ajánlását, hogy a Bizottság – az általa a környezetvédelem terén elfogadott eljárást (18) alkalmazva – az ágazati érdekeltekkel közösen határozza meg és népszerűsítse a „rendelkezésre álló legjobb technikákat”. A „rendelkezésre álló legjobb technikák” a technológiák és működési módjaik fejlődésének leghatékonyabb és legfejlettebb szakaszát jelentik; utóbbiak azt jelzik, hogy egy adott technika a gyakorlatban lehetővé teszi-e – az adatok és a magánélet védelmével kapcsolatos uniós kerettel összhangban – egy konkrét bizonyítási határ meghatározását. A rendelkezésre álló legjobb technikák célja az lesz, hogy megelőzzék, ahol pedig ez nem lehetséges, elfogadható szintre csökkentsék az ilyen jellegű adatfeldolgozáshoz kapcsolódó biztonsági kockázatokat, és minimalizálják azok magánéletre gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

32.

E tekintetben és általánosabb szinten az európai adatvédelmi biztos szeretné megismételni azt a korábbi véleményeiben (17) tett ajánlását, hogy a Bizottság – az általa a környezetvédelem terén elfogadott eljárást (18) alkalmazva – az ágazati érdekeltekkel közösen határozza meg és népszerűsítse a „rendelkezésre álló legjobb technikákat”. A „rendelkezésre álló legjobb technikák” a technológiák és működési módjaik fejlődésének leghatékonyabb és legfejlettebb szakaszát jelentik; utóbbiak azt jelzik, hogy egy adott technika a gyakorlatban lehetővé teszi-e – az adatok és a magánélet védelmével kapcsolatos uniós kerettel összhangban – egy konkrét bizonyítási határ meghatározását. A rendelkezésre álló legjobb technikák célja az lesz, hogy megelőzzék, ahol pedig ez nem lehetséges, elfogadható szintre csökkentsék az ilyen jellegű adatfeldolgozáshoz kapcsolódó biztonsági kockázatokat, és minimalizálják azok magánéletre gyakorolt hatását.

| 33. | A folyamat során a „rendelkezésre álló legjobb technikákra” vonatkozó referenciadokumentumokat is kellene biztosítani, amelyek más nagyméretű uniós IT-rendszerek irányításához is igen hasznos útmutatóként szolgálhatnak. A folyamat ezenfelül EU-szerte felgyorsítja majd az ilyen intézkedések harmonizációját. Végül, de nem utolsósorban, a rendelkezésre álló legjobb magánélet- és biztonságbarát technikák fogalmának meghatározása megerősíti az adatvédelmi hatóságok felügyeleti szerepét azáltal, hogy az adatkezelők által elfogadott, a magánélet és az adatok védelmével összhangban álló műszaki hivatkozásokat biztosít számukra. |
| --- | --- |

33.

A folyamat során a „rendelkezésre álló legjobb technikákra” vonatkozó referenciadokumentumokat is kellene biztosítani, amelyek más nagyméretű uniós IT-rendszerek irányításához is igen hasznos útmutatóként szolgálhatnak. A folyamat ezenfelül EU-szerte felgyorsítja majd az ilyen intézkedések harmonizációját. Végül, de nem utolsósorban, a rendelkezésre álló legjobb magánélet- és biztonságbarát technikák fogalmának meghatározása megerősíti az adatvédelmi hatóságok felügyeleti szerepét azáltal, hogy az adatkezelők által elfogadott, a magánélet és az adatok védelmével összhangban álló műszaki hivatkozásokat biztosít számukra.

VII.   ALVÁLLALKOZÓK SZERZŐDTETÉSE

| 34. | Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a javaslat nem tér ki arra a kérdésre, hogy a Bizottság (19) feladatainak egy részére más szervezetet vagy jogalanyt (például magáncéget) lehet szerződtetni. Mindazonáltal a Bizottság mind a rendszer, mind a kommunikációs infrastruktúra fejlesztésére és irányítására gyakran szerződtet alvállalkozókat. Noha a tevékenységek alvállalkozókra történő átruházása önmagában nem ellentétes az adatvédelmi előírásokkal, komoly garanciákra van szükség annak biztosításához, hogy a 45/2001/EK rendelet alkalmazhatóságát – az európai adatvédelmi biztos általi adatvédelmi felügyeletet is ideértve – az alvállalkozók szerződtetése semmilyen módon ne befolyásolja. Ezenkívül további, fokozottan technikai jellegű garanciákat is el kell fogadni. |
| --- | --- |

34.

Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a javaslat nem tér ki arra a kérdésre, hogy a Bizottság (19) feladatainak egy részére más szervezetet vagy jogalanyt (például magáncéget) lehet szerződtetni. Mindazonáltal a Bizottság mind a rendszer, mind a kommunikációs infrastruktúra fejlesztésére és irányítására gyakran szerződtet alvállalkozókat. Noha a tevékenységek alvállalkozókra történő átruházása önmagában nem ellentétes az adatvédelmi előírásokkal, komoly garanciákra van szükség annak biztosításához, hogy a 45/2001/EK rendelet alkalmazhatóságát – az európai adatvédelmi biztos általi adatvédelmi felügyeletet is ideértve – az alvállalkozók szerződtetése semmilyen módon ne befolyásolja. Ezenkívül további, fokozottan technikai jellegű garanciákat is el kell fogadni.

| 35. | Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy az Eurodac-rendelet felülvizsgálatának keretében a SIS II jogi eszközeiben előirányzottakhoz hasonló jogi garanciákat kellene értelemszerűen előírni, pontosítva, hogy abban az esetben is, ha a Bizottság feladatai egy részének elvégzésével más szervet vagy szervezetet bíz meg, biztosítania kell, hogy az európai adatvédelmi biztos rendelkezzen a feladatainak teljes körű elvégzéséhez szükséges jogokkal és lehetőségekkel, beleértve a helyszíni ellenőrzések végrehajtását, vagy annak a lehetőségét, hogy gyakorolja a 45/2001/EK rendelet 47. cikke által ráruházott bármely más hatáskört. |
| --- | --- |

35.

Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy az Eurodac-rendelet felülvizsgálatának keretében a SIS II jogi eszközeiben előirányzottakhoz hasonló jogi garanciákat kellene értelemszerűen előírni, pontosítva, hogy abban az esetben is, ha a Bizottság feladatai egy részének elvégzésével más szervet vagy szervezetet bíz meg, biztosítania kell, hogy az európai adatvédelmi biztos rendelkezzen a feladatainak teljes körű elvégzéséhez szükséges jogokkal és lehetőségekkel, beleértve a helyszíni ellenőrzések végrehajtását, vagy annak a lehetőségét, hogy gyakorolja a 45/2001/EK rendelet 47. cikke által ráruházott bármely más hatáskört.

VIII.   KÖVETKEZTETÉSEK

| 36. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Bizottság egyeztet vele, és kéri, hogy a javaslat preambulumbekezdéseiben hivatkozzanak erre az egyeztetésre. |
| --- | --- |

36.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Bizottság egyeztet vele, és kéri, hogy a javaslat preambulumbekezdéseiben hivatkozzanak erre az egyeztetésre.

| 37. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a jelenlegi javaslatból kihagyták a bűnüldöző hatóságok Eurodachoz való hozzáférésének lehetőségét. |
| --- | --- |

37.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a jelenlegi javaslatból kihagyták a bűnüldöző hatóságok Eurodachoz való hozzáférésének lehetőségét.

| 38. | Az ujjlenyomatok gyűjtése és további feldolgozása központi szerepet kap az Eurodac-rendszerben. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a biometrikus adatok – például az ujjlenyomatok – feldolgozása különleges kihívást jelent, és olyan kockázatokkal jár, amelyeket kezelni kell. Az európai adatvédelmi biztos különösen rá kíván mutatni az úgynevezett „meghiúsult nyilvántartásba vétel” problémájára, azaz arra a helyzetre, amikor valakinek az ujjlenyomata valamilyen okból nem használható. A meghiúsult nyilvántartásba vétel önmagában nem vezethet a menedékkérők jogainak megtagadásához. |
| --- | --- |

38.

Az ujjlenyomatok gyűjtése és további feldolgozása központi szerepet kap az Eurodac-rendszerben. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a biometrikus adatok – például az ujjlenyomatok – feldolgozása különleges kihívást jelent, és olyan kockázatokkal jár, amelyeket kezelni kell. Az európai adatvédelmi biztos különösen rá kíván mutatni az úgynevezett „meghiúsult nyilvántartásba vétel” problémájára, azaz arra a helyzetre, amikor valakinek az ujjlenyomata valamilyen okból nem használható. A meghiúsult nyilvántartásba vétel önmagában nem vezethet a menedékkérők jogainak megtagadásához.

| 39. | Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a javaslat 6a. cikkét egészítsék ki egy rendelkezéssel, a következők szerint: „A használható ujjlenyomat szolgáltatásának ideiglenes vagy tartós kivitelezhetetlensége nem befolyásolhatja hátrányosan az adott személy jogállását. Semmiképpen sem szolgáltathat kellő alapot a menedékjog iránti kérelem értékelésének megtagadásához, vagy a kérelem elutasításához.” |
| --- | --- |

39.

Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a javaslat 6a. cikkét egészítsék ki egy rendelkezéssel, a következők szerint: „A használható ujjlenyomat szolgáltatásának ideiglenes vagy tartós kivitelezhetetlensége nem befolyásolhatja hátrányosan az adott személy jogállását. Semmiképpen sem szolgáltathat kellő alapot a menedékjog iránti kérelem értékelésének megtagadásához, vagy a kérelem elutasításához.”

| 40. | Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a tájékoztatáshoz való jog tényleges érvényesülése döntő fontosságú az Eurodac megfelelő működéséhez, hogy biztosítani lehessen, hogy az információt oly módon bocsássák rendelkezésre, amely lehetővé teszi, hogy a menedékkérő teljes mértékben megértse helyzetét és jogainak mértékét, köztük azokat az eljárási lépéseket is, amelyeket az esetében hozott közigazgatási döntést követően megtehet. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy fogalmazzák át a javaslat 24. cikkét, hogy az pontosabban tartalmazza a kérelmezőnek biztosítandó jogokat. |
| --- | --- |

40.

Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a tájékoztatáshoz való jog tényleges érvényesülése döntő fontosságú az Eurodac megfelelő működéséhez, hogy biztosítani lehessen, hogy az információt oly módon bocsássák rendelkezésre, amely lehetővé teszi, hogy a menedékkérő teljes mértékben megértse helyzetét és jogainak mértékét, köztük azokat az eljárási lépéseket is, amelyeket az esetében hozott közigazgatási döntést követően megtehet. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy fogalmazzák át a javaslat 24. cikkét, hogy az pontosabban tartalmazza a kérelmezőnek biztosítandó jogokat.

| 41. | Az európai adatvédelmi biztos ajánlja a javaslat 4. cikke (1) bekezdésének módosítását a „rendelkezésre álló (...) legjobb technológia” kifejezés helyett a „rendelkezésre álló (...) legjobb technikák” kifejezés használatával. A rendelkezésre álló legjobb technikák mind a használt technológiát, mind a létesítmény tervezésének, kivitelezésének, karbantartásának és működtetésének a módját magukban foglalják. |
| --- | --- |

41.

Az európai adatvédelmi biztos ajánlja a javaslat 4. cikke (1) bekezdésének módosítását a „rendelkezésre álló (...) legjobb technológia” kifejezés helyett a „rendelkezésre álló (...) legjobb technikák” kifejezés használatával. A rendelkezésre álló legjobb technikák mind a használt technológiát, mind a létesítmény tervezésének, kivitelezésének, karbantartásának és működtetésének a módját magukban foglalják.

| 42. | Azzal kapcsolatban, hogy a bizottsági feladatok egy részére más szervezetet vagy jogalanyt (például magáncéget) lehet szerződtetni, az európai adatvédelmi biztos ajánlása szerint garanciákra van szükség annak biztosításához, hogy a 45/2001/EK rendelet alkalmazhatóságát – az európai adatvédelmi biztos általi adatvédelmi felügyeletet is ideértve – a tevékenységek alvállalkozókra történő átruházása semmilyen módon ne befolyásolja. Ezenkívül további fokozottan technikai jellegű garanciákat is el kell fogadni. |
| --- | --- |

42.

Azzal kapcsolatban, hogy a bizottsági feladatok egy részére más szervezetet vagy jogalanyt (például magáncéget) lehet szerződtetni, az európai adatvédelmi biztos ajánlása szerint garanciákra van szükség annak biztosításához, hogy a 45/2001/EK rendelet alkalmazhatóságát – az európai adatvédelmi biztos általi adatvédelmi felügyeletet is ideértve – a tevékenységek alvállalkozókra történő átruházása semmilyen módon ne befolyásolja. Ezenkívül további fokozottan technikai jellegű garanciákat is el kell fogadni.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 15-én.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  COM(2010) 555 végleges.

3

(4)  HL L 62., 2002.3.5., 1. o.

4

(5)  Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról) szóló (.../.../)EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról, COM(2008) 825 végleges.

5

(6)  2009. február 18-i vélemény az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló) (.../.../)EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló rendeletjavaslatról (COM(2008) 825 végleges); HL C 229., 2009.9.23, 6. o.

6

(7)  A szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatot (COM(2009) 293 végleges) 2009. június 24-én fogadták el. 2010. március 19-én módosított javaslat elfogadására került sor: Módosított javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács .../.../EU rendelete a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról, COM(2010) 93.

7

(8)  Az európai adatvédelmi biztos véleményt adott ki az informatikai ügynökség létrehozásáról (2009. december 7-i vélemény a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról, valamint a SIS II és VIS-rendszerek az EU-Szerződés VI. címe alá tartozó üzemeltetési igazgatási feladatainak az ügynökségre ruházásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról, HL C 70., 2010.3.19., 13. o).

8

(9)  COM(2009) 344.

9

(10)  Az európai adatvédelmi biztos véleménye az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló) .../.../EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatról, valamint az Eurodac-adatokkal való összevetésre irányulóan a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által bűnüldözés céljából benyújtott kérésekről szóló tanácsi határozati javaslatról, HL C 92., 2010.4.10., 1. o.

10

(11)  A „menekültügyi csomag” célja az uniós menekültügyi rendszer működésének javítása és a menedékkérők jogainak erősítése. Tartalmazza a befogadási feltételekről szóló irányelv, a Dublin-rendelet és az Eurodac-rendelet módosításait. Emellett előirányozza egy Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EMTH) létrehozását, valamint egy olyan kísérő határozatot, amely a jelenleg az Európai Menekültügyi Alap számára elkülönített források egy részének átcsoportosításával megkönnyítené a Hivatal finanszírozását.

11

(12)  Az európai adatvédelmi biztos 2010. szeptember 30-i véleménye a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben folytatott információkezelés áttekintéséről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményről; elérhető az adatvédelmi biztos honlapján.

12

(13)  Az európai adatvédelmi biztos 2010. november 24-i véleménye „Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményről; elérhető az adatvédelmi biztos honlapján.

13

(14)  Lásd különösen a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státusok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv 4. cikkének (3) bekezdését, HL L 304., 2004.9.30. 12. o.

14

15

„(1)   Amennyiben az ujjhegyek állapota nem teszi lehetővé az e rendelet 18. cikke szerinti megfelelő összehasonlítást biztosító minőségű ujjlenyomatvételt, a származás helye szerinti tagállam ismét ujjlenyomatot vesz a kérelmezőtől, és a lehető leghamarabb, de legkésőbb a sikeres ujjlenyomatvételtől számított 48 órán belül újra megküldi azokat.”

„(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben a kérelmező egészségének biztosítása vagy a közegészség védelme érdekében hozott intézkedések következtében nem lehet a kérelmezőtől ujjlenyomatot venni, a tagállamok ezen okok megszűnését követően a lehető leghamarabb, de legkésőbb 48 órán belül leveszik és megküldik az ujjlenyomatokat.”

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 390/2009/EK rendelete a diplomáciai és konzuli képviseletek számára kibocsátott, a vízumokra vonatkozó Közös Konzuli Utasításnak a biometrikus adatok bevezetése, valamint a vízumkérelmek átvételének és feldolgozásának megszervezésére vonatkozó rendelkezései tekintetében történő módosításáról; HL L 131., 2009.5.28., 1. o.

16

(17)  Az európai adatvédelmi biztos véleménye az intelligens közlekedési rendszerekről, 2009. július; az európai adatvédelmi biztos véleménye a rádiófrekvenciás azonosításról szóló közleményről, 2007. december; az európai adatvédelmi biztos 2006. évi éves jelentése, 48–49. o.

17

(18)  http://eippcb.jrc.es/

18

(19)  Illetve a fentiek értelmében a jövőben az igazgató hatóság. A Bizottságra való utalásokat ebben a bekezdésben az Eurodac adatkezelőjeként eljáró uniós intézményre vagy szervre tett utalásként kell értelmezni.

19

---

| 1.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/20

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségről (ENISA) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

2011/C 101/04

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 7. és 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet (2) 28. cikkének (2) bekezdése szerinti véleménykérésre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

A javaslat ismertetése

| 1. | 2010. szeptember 30-án a Bizottság elfogadta az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségről (ENISA) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (3). |
| --- | --- |

1.

2010. szeptember 30-án a Bizottság elfogadta az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségről (ENISA) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (3).

| 2. | Az ENISA-t a 460/2004/EK rendelet (4) hozta létre 2004 márciusában, kezdetben ötéves időtartamra. 2008-ban az 1007/2008/EK rendelet (5) 2012 márciusáig meghosszabbította az Ügynökség megbízatási idejét. |
| --- | --- |

2.

Az ENISA-t a 460/2004/EK rendelet (4) hozta létre 2004 márciusában, kezdetben ötéves időtartamra. 2008-ban az 1007/2008/EK rendelet (5) 2012 márciusáig meghosszabbította az Ügynökség megbízatási idejét.

| 3. | A 460/2004/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdéséből következően az Ügynökség az Unión belüli magas szintű és hatékony hálózat- és információbiztonság biztosítása, valamint a belső piac zavartalan működésének elősegítése céljából jött létre. |
| --- | --- |

3.

A 460/2004/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdéséből következően az Ügynökség az Unión belüli magas szintű és hatékony hálózat- és információbiztonság biztosítása, valamint a belső piac zavartalan működésének elősegítése céljából jött létre.

| 4. | A Bizottság javaslata az Ügynökség modernizálására, hatáskörének megerősítésére, valamint egy új, öt évre szóló megbízatásra irányul, ami lehetővé teszi az Ügynökség működésének folytonosságát 2012 márciusát követően (6). |
| --- | --- |

4.

A Bizottság javaslata az Ügynökség modernizálására, hatáskörének megerősítésére, valamint egy új, öt évre szóló megbízatásra irányul, ami lehetővé teszi az Ügynökség működésének folytonosságát 2012 márciusát követően (6).

| 5. | A javasolt rendelet jogalapját az EUMSz. 114. cikke (7) képezi, amely az Unióra ruházza az azon intézkedések elfogadására vonatkozó hatáskört, amelyek célja a belső piac megteremtésének és működésének biztosítása. Az EUMSz 114. cikke a korábbi EK-Szerződés 95. cikkének helyébe lép, amelyen az ENISA-val kapcsolatos előző rendeletek alapultak (8). |
| --- | --- |

5.

A javasolt rendelet jogalapját az EUMSz. 114. cikke (7) képezi, amely az Unióra ruházza az azon intézkedések elfogadására vonatkozó hatáskört, amelyek célja a belső piac megteremtésének és működésének biztosítása. Az EUMSz 114. cikke a korábbi EK-Szerződés 95. cikkének helyébe lép, amelyen az ENISA-val kapcsolatos előző rendeletek alapultak (8).

| 6. | A javaslathoz csatolt indokolás arra hivatkozik, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem megosztott hatáskörbe került. Ez lehetőséget teremtett arra, hogy az ENISA platformként szolgáljon a számítástechnikai bűnözés hálózat- és információbiztonsági vonatkozásaiban, illetőleg a bűnüldöző hatóságokkal, valamint a „kibervédelemmel” és a magánélet védelmével foglalkozó szervekkel való tapasztalatcserében és a bevált gyakorlati megoldások egymással való megosztásában. |
| --- | --- |

6.

A javaslathoz csatolt indokolás arra hivatkozik, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem megosztott hatáskörbe került. Ez lehetőséget teremtett arra, hogy az ENISA platformként szolgáljon a számítástechnikai bűnözés hálózat- és információbiztonsági vonatkozásaiban, illetőleg a bűnüldöző hatóságokkal, valamint a „kibervédelemmel” és a magánélet védelmével foglalkozó szervekkel való tapasztalatcserében és a bevált gyakorlati megoldások egymással való megosztásában.

| 7. | Számtalan lehetőség közül a Bizottság amellett döntött, hogy javasolja az ENISA feladatainak kibővítését, valamint azt, hogy a bűnüldöző és adatvédelmi hatóságokat teljes körű tagként vegyék fel az érdekeltek állandó csoportjába. A feladatok új felsorolása nem tartalmazza az üzemeltetési feladatokat, hanem aktualizálja és újrafogalmazza a jelenlegi feladatokat. |
| --- | --- |

7.

Számtalan lehetőség közül a Bizottság amellett döntött, hogy javasolja az ENISA feladatainak kibővítését, valamint azt, hogy a bűnüldöző és adatvédelmi hatóságokat teljes körű tagként vegyék fel az érdekeltek állandó csoportjába. A feladatok új felsorolása nem tartalmazza az üzemeltetési feladatokat, hanem aktualizálja és újrafogalmazza a jelenlegi feladatokat.

Konzultáció az európai adatvédelmi biztossal

| 8. | 2010. október 1-jén a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően a javaslatot továbbították az európai adatvédelmi biztoshoz konzultáció céljából. Az európai adatvédelmi biztos örvendetesnek tartja, hogy ebben az ügyben konzultáltak vele, és azt tanácsolja, hogy a javaslat preambulumbekezdéseiben hivatkozzanak erre a konzultációra, ahogy az rendszerint történik a jogalkotási szövegekben, amelyekről a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően konzultálnak az európai adatvédelmi biztossal. |
| --- | --- |

8.

2010. október 1-jén a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően a javaslatot továbbították az európai adatvédelmi biztoshoz konzultáció céljából. Az európai adatvédelmi biztos örvendetesnek tartja, hogy ebben az ügyben konzultáltak vele, és azt tanácsolja, hogy a javaslat preambulumbekezdéseiben hivatkozzanak erre a konzultációra, ahogy az rendszerint történik a jogalkotási szövegekben, amelyekről a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően konzultálnak az európai adatvédelmi biztossal.

| 9. | A javaslat elfogadását megelőzően informálisan egyeztettek az európai adatvédelmi biztossal, aki több informális észrevételt tett. Ezek közül azonban egyet sem vettek tekintetbe a javaslat végleges változatának elkészítésekor. |
| --- | --- |

9.

A javaslat elfogadását megelőzően informálisan egyeztettek az európai adatvédelmi biztossal, aki több informális észrevételt tett. Ezek közül azonban egyet sem vettek tekintetbe a javaslat végleges változatának elkészítésekor.

Általános értékelés

| 10. | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy az adatfeldolgozás biztonsága az adatvédelem döntő fontosságú tényezője (9). Ebből a szempontból örvendetesnek tartja a javaslat azzal kapcsolatos célkitűzését, hogy megerősítse az Ügynökség hatáskörét – hogy hatékonyabban elláthassa jelenlegi feladatait és teljesíthesse kötelezettségeit –, ugyanakkor kibővítse tevékenységi körét. Az európai adatvédelmi üdvözli továbbá, hogy az adatvédelmi és bűnüldöző hatóságokat teljes körűen bevonják az érdekeltek csoportjába. Az ENISA megbízatásának meghosszabbítását úgy tekinti, mint ami előmozdítja az információs rendszerekre vonatkozó biztonsági intézkedések európai szintű, szakszerű és egyszerű kezelését. |
| --- | --- |

10.

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy az adatfeldolgozás biztonsága az adatvédelem döntő fontosságú tényezője (9). Ebből a szempontból örvendetesnek tartja a javaslat azzal kapcsolatos célkitűzését, hogy megerősítse az Ügynökség hatáskörét – hogy hatékonyabban elláthassa jelenlegi feladatait és teljesíthesse kötelezettségeit –, ugyanakkor kibővítse tevékenységi körét. Az európai adatvédelmi üdvözli továbbá, hogy az adatvédelmi és bűnüldöző hatóságokat teljes körűen bevonják az érdekeltek csoportjába. Az ENISA megbízatásának meghosszabbítását úgy tekinti, mint ami előmozdítja az információs rendszerekre vonatkozó biztonsági intézkedések európai szintű, szakszerű és egyszerű kezelését.

| 11. | Összességében kedvező a javaslat értékelése. Több olyan pont is van azonban, amelyek esetében a javasolt rendelet nem egyértelmű vagy hiányos, ami adatvédelmi szempontból aggályokat vet fel. Ezeket a kérdéseket a vélemény következő fejezete tárgyalja és fejti ki. |
| --- | --- |

11.

Összességében kedvező a javaslat értékelése. Több olyan pont is van azonban, amelyek esetében a javasolt rendelet nem egyértelmű vagy hiányos, ami adatvédelmi szempontból aggályokat vet fel. Ezeket a kérdéseket a vélemény következő fejezete tárgyalja és fejti ki.

II.   ÉSZREVÉTELEK ÉS AJÁNLÁSOK

Az ENISA által végrehajtandó, kibővített feladatok nem elég egyértelműek

| 12. | A javaslat 3. cikkében nagyon általánosan fogalmazzák meg az Ügynökség kibővített feladatait, amelyek a bűnüldöző szervek és az adatvédelmi hatóságok bevonásával kapcsolatosak. Az indokolás világosabban fogalmaz ebben a tekintetben. Úgy említi az ENISA-t, mint amely kapcsolatot tart fenn kibervédelmi bűnüldöző szervekkel, és nem műveleti feladatokat hajt végre a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemben. E feladatok azonban nem szerepelnek a szövegben, illetve a 3. cikk csak általánosságban tesz említést azokról. |
| --- | --- |

12.

A javaslat 3. cikkében nagyon általánosan fogalmazzák meg az Ügynökség kibővített feladatait, amelyek a bűnüldöző szervek és az adatvédelmi hatóságok bevonásával kapcsolatosak. Az indokolás világosabban fogalmaz ebben a tekintetben. Úgy említi az ENISA-t, mint amely kapcsolatot tart fenn kibervédelmi bűnüldöző szervekkel, és nem műveleti feladatokat hajt végre a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemben. E feladatok azonban nem szerepelnek a szövegben, illetve a 3. cikk csak általánosságban tesz említést azokról.

| 13. | A jogbizonytalanság elkerülése érdekében a javasolt rendeletnek világosan és egyértelműen kell fogalmaznia az ENISA feladatait illetően. Mint már fentebb említettük, az adatfeldolgozás biztonsága az adatvédelem döntő fontosságú tényezője. Az ENISA egyre fontosabb szerepet fog játszani e területen. A polgárok, intézmények és szervek számára világosnak kell lennie, hogy az ENISA milyen tevékenységeket végezhet. Ez a szempont még inkább fontosnak számít, amennyiben a személyes adatok feldolgozása is az ENISA kibővített feladatai közé tartozik (lásd a 17–20. pontot alább). |
| --- | --- |

13.

A jogbizonytalanság elkerülése érdekében a javasolt rendeletnek világosan és egyértelműen kell fogalmaznia az ENISA feladatait illetően. Mint már fentebb említettük, az adatfeldolgozás biztonsága az adatvédelem döntő fontosságú tényezője. Az ENISA egyre fontosabb szerepet fog játszani e területen. A polgárok, intézmények és szervek számára világosnak kell lennie, hogy az ENISA milyen tevékenységeket végezhet. Ez a szempont még inkább fontosnak számít, amennyiben a személyes adatok feldolgozása is az ENISA kibővített feladatai közé tartozik (lásd a 17–20. pontot alább).

| 14. | A javaslat 3. cikke (1) bekezdésének k) pontja kimondja, hogy az Ügynökség az Európai Unió más jogalkotási aktusaiban számára kijelölt egyéb feladatokat is ellátja. Az európai adatvédelmi biztosnak aggályai vannak ezzel a tágan értelmezhető ponttal kapcsolatban, mivel potenciális joghézagot teremt, ami kihathat a jogi aktus koherenciájára, és a „funkciók terjeszkedéséhez” vezethet az Ügynökség tekintetében. |
| --- | --- |

14.

A javaslat 3. cikke (1) bekezdésének k) pontja kimondja, hogy az Ügynökség az Európai Unió más jogalkotási aktusaiban számára kijelölt egyéb feladatokat is ellátja. Az európai adatvédelmi biztosnak aggályai vannak ezzel a tágan értelmezhető ponttal kapcsolatban, mivel potenciális joghézagot teremt, ami kihathat a jogi aktus koherenciájára, és a „funkciók terjeszkedéséhez” vezethet az Ügynökség tekintetében.

| 15. | A javaslat 3. cikke (1) bekezdésének k) pontjában említett feladatok egyike szerepel a 2002/58/EK irányelvben (10). Ez előírja, hogy a Bizottságnak egyeztetnie kell az Ügynökséggel az adatok megsértésével összefüggő tájékoztatásra alkalmazandó műszaki végrehajtási intézkedésekről. Az európai adatvédelmi biztos azt tanácsolja, hogy az Ügynökség tevékenységét ismertessék részletesebben, ugyanakkor korlátozzák a biztonság területére. Tekintettel arra a lehetséges hatásra, amelyet az ENISA gyakorolhat az e területtel kapcsolatos politika kialakítására, e tevékenységnek egyértelműbb és jelentősebb szerepet kell kapnia a javasolt rendeletben. |
| --- | --- |

15.

A javaslat 3. cikke (1) bekezdésének k) pontjában említett feladatok egyike szerepel a 2002/58/EK irányelvben (10). Ez előírja, hogy a Bizottságnak egyeztetnie kell az Ügynökséggel az adatok megsértésével összefüggő tájékoztatásra alkalmazandó műszaki végrehajtási intézkedésekről. Az európai adatvédelmi biztos azt tanácsolja, hogy az Ügynökség tevékenységét ismertessék részletesebben, ugyanakkor korlátozzák a biztonság területére. Tekintettel arra a lehetséges hatásra, amelyet az ENISA gyakorolhat az e területtel kapcsolatos politika kialakítására, e tevékenységnek egyértelműbb és jelentősebb szerepet kell kapnia a javasolt rendeletben.

| 16. | Az európai adatvédelmi biztos továbbá javasolja, hogy a (21) preambulumbekezdésben szerepeljen az 1999/5/EK irányelvre (11) történő hivatkozás, tekintettel az ENISA-nak a jelenlegi javaslat 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett konkrét feladatára, miszerint segíti a tagállamokat, valamint az európai intézményeket és szerveket a hálózat- és információbiztonságra vonatkozó adatok gyűjtésére, elemzésére és terjesztésére irányuló tevékenységükben. Ennek ösztönöznie kell az ENISA hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos bevált gyakorlatokat és módszereket támogató feladatait, mivel jobban megvilágítja az Ügynökség és a szabványügyi testületek közötti, lehetséges konstruktív együttműködést. |
| --- | --- |

16.

Az európai adatvédelmi biztos továbbá javasolja, hogy a (21) preambulumbekezdésben szerepeljen az 1999/5/EK irányelvre (11) történő hivatkozás, tekintettel az ENISA-nak a jelenlegi javaslat 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett konkrét feladatára, miszerint segíti a tagállamokat, valamint az európai intézményeket és szerveket a hálózat- és információbiztonságra vonatkozó adatok gyűjtésére, elemzésére és terjesztésére irányuló tevékenységükben. Ennek ösztönöznie kell az ENISA hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos bevált gyakorlatokat és módszereket támogató feladatait, mivel jobban megvilágítja az Ügynökség és a szabványügyi testületek közötti, lehetséges konstruktív együttműködést.

Tisztázni kell, hogy az Ügynökség foglalkozik-e majd személyes adatok feldolgozásával

| 17. | A javaslat nem határozza meg pontosan, hogy az Ügynökségre ruházott feladatok közé tartozhat-e a személyes adatok feldolgozása. Tehát a javaslat nem tartalmaz a személyes adatok feldolgozására vonatkozó konkrét jogalapot a 45/2001/EK rendelet 5. cikkének értelmében. |
| --- | --- |

17.

A javaslat nem határozza meg pontosan, hogy az Ügynökségre ruházott feladatok közé tartozhat-e a személyes adatok feldolgozása. Tehát a javaslat nem tartalmaz a személyes adatok feldolgozására vonatkozó konkrét jogalapot a 45/2001/EK rendelet 5. cikkének értelmében.

| 18. | Ugyanakkor az Ügynökségre ruházott feladatok némelyikével (legalábbis bizonyos mértékig) a személyes adatok feldolgozása is együtt járhat. Nincs kizárva például, hogy a biztonsági események és az adatok megsértésével kapcsolatos esetek vizsgálata, illetve a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos, nem operatív feladatok végzése személyes adatok gyűjtésével és elemzésével is járhat. |
| --- | --- |

18.

Ugyanakkor az Ügynökségre ruházott feladatok némelyikével (legalábbis bizonyos mértékig) a személyes adatok feldolgozása is együtt járhat. Nincs kizárva például, hogy a biztonsági események és az adatok megsértésével kapcsolatos esetek vizsgálata, illetve a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos, nem operatív feladatok végzése személyes adatok gyűjtésével és elemzésével is járhat.

| 19. | A javaslat (9) preambulumbekezdése hivatkozik a 2002/21/EK irányelvben (12) foglalt rendelkezésekre, amelyek értelmében a nemzeti szabályozó hatóságok adott esetben tájékoztatják az Ügynökséget a biztonság megsértésével kapcsolatos eseményekről. Az európai adatvédelmi biztos azt tanácsolja, hogy a javaslat fogalmazzon részletesebben abban a tekintetben, hogy mely értesítéseket kell megküldeni az ENISA-nak, valamint hogyan kell reagálnia ezekre az ENISA-nak. A javaslatnak foglalkoznia kell a személyes adatok feldolgozásának lehetséges vonzataival is, amelyek az értesítések elemzéséből következhetnek. |
| --- | --- |

19.

A javaslat (9) preambulumbekezdése hivatkozik a 2002/21/EK irányelvben (12) foglalt rendelkezésekre, amelyek értelmében a nemzeti szabályozó hatóságok adott esetben tájékoztatják az Ügynökséget a biztonság megsértésével kapcsolatos eseményekről. Az európai adatvédelmi biztos azt tanácsolja, hogy a javaslat fogalmazzon részletesebben abban a tekintetben, hogy mely értesítéseket kell megküldeni az ENISA-nak, valamint hogyan kell reagálnia ezekre az ENISA-nak. A javaslatnak foglalkoznia kell a személyes adatok feldolgozásának lehetséges vonzataival is, amelyek az értesítések elemzéséből következhetnek.

| 20. | Az európai adatvédelmi biztos felkéri a jogalkotót annak pontosítására, hogy az ENISA 3. cikkben felsorolt tevékenységei magukban foglalják-e a személyes adatok feldolgozását, és ha igen, melyek ezek a tevékenységek. |
| --- | --- |

20.

Az európai adatvédelmi biztos felkéri a jogalkotót annak pontosítására, hogy az ENISA 3. cikkben felsorolt tevékenységei magukban foglalják-e a személyes adatok feldolgozását, és ha igen, melyek ezek a tevékenységek.

Pontosan meg kell határozni az ENISA-ra vonatkozó belső biztonsági szabályokat

| 21. | Jóllehet az ENISA fontos szerepet játszik az európai hálózat- és információbiztonságról szóló eszmecserében, a javaslatban szinte semmi nem szerepel magára az Ügynökségre vonatkozó biztonsági intézkedések létrehozásáról (akár kapcsolódnak a személyes adatok feldolgozásához, akár nem). |
| --- | --- |

21.

Jóllehet az ENISA fontos szerepet játszik az európai hálózat- és információbiztonságról szóló eszmecserében, a javaslatban szinte semmi nem szerepel magára az Ügynökségre vonatkozó biztonsági intézkedések létrehozásáról (akár kapcsolódnak a személyes adatok feldolgozásához, akár nem).

| 22. | Az európai adatvédelmi biztos azon a véleményen van, hogy az Ügynökség még jobban elő tudja mozdítani az adatfeldolgozás biztonságával kapcsolatos bevált gyakorlatokat, ha magán az Ügynökségen belül határozottan alkalmazzák az ilyen biztonsági intézkedéseket. Ez elő fogja segíteni, hogy az Ügynökséget ne csupán szakértői központként ismerjék el, hanem a biztonság terén elérhető legjobb technikák (BAT) gyakorlati végrehajtása szempontjából referenciapontként is. Ezért a biztonsági módszerek végrehajtásával kapcsolatos kiválóságra való törekvést be kell építeni az Ügynökség döntéshozatali eljárásaira irányadó rendeletbe. Ezért az európai adatvédelmi biztos indítványozza, hogy a javaslatot egészítsék ki egy ilyen vonatkozású rendelkezéssel, például annak előírásával, hogy az Ügynökség alkalmazza az elérhető legjobb technikákat, azaz a leghatékonyabb és legfejlettebb biztonsági eljárásokat, valamint működési módszereket. |
| --- | --- |

22.

Az európai adatvédelmi biztos azon a véleményen van, hogy az Ügynökség még jobban elő tudja mozdítani az adatfeldolgozás biztonságával kapcsolatos bevált gyakorlatokat, ha magán az Ügynökségen belül határozottan alkalmazzák az ilyen biztonsági intézkedéseket. Ez elő fogja segíteni, hogy az Ügynökséget ne csupán szakértői központként ismerjék el, hanem a biztonság terén elérhető legjobb technikák (BAT) gyakorlati végrehajtása szempontjából referenciapontként is. Ezért a biztonsági módszerek végrehajtásával kapcsolatos kiválóságra való törekvést be kell építeni az Ügynökség döntéshozatali eljárásaira irányadó rendeletbe. Ezért az európai adatvédelmi biztos indítványozza, hogy a javaslatot egészítsék ki egy ilyen vonatkozású rendelkezéssel, például annak előírásával, hogy az Ügynökség alkalmazza az elérhető legjobb technikákat, azaz a leghatékonyabb és legfejlettebb biztonsági eljárásokat, valamint működési módszereket.

| 23. | Ez a megközelítés lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy tanácsot adjon a szükséges biztonsági intézkedések biztosítására vonatkozó konkrét technikák gyakorlati alkalmasságával kapcsolatban. Ezen túlmenően az elérhető legjobb technikák végrehajtása során előnyben kell részesíteni azokat, amelyek garantálják a biztonságot, ugyanakkor a lehető legkevésbé hatnak ki a magánéletre. Azokat a technikákat kell választani, amelyek jobban összhangban vannak „a beépített adatvédelem” elvével. |
| --- | --- |

23.

Ez a megközelítés lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy tanácsot adjon a szükséges biztonsági intézkedések biztosítására vonatkozó konkrét technikák gyakorlati alkalmasságával kapcsolatban. Ezen túlmenően az elérhető legjobb technikák végrehajtása során előnyben kell részesíteni azokat, amelyek garantálják a biztonságot, ugyanakkor a lehető legkevésbé hatnak ki a magánéletre. Azokat a technikákat kell választani, amelyek jobban összhangban vannak „a beépített adatvédelem” elvével.

| 24. | Még ha egy kevésbé ambiciózus megközelítést veszünk is alapul, az európai adatvédelmi biztos azt tanácsolja, hogy a rendelet legalább a következő követelményeket tartalmazza: i. egy belső biztonsági politika létrehozása átfogó kockázatértékelés nyomán, valamint a nemzetközi előírások és a tagállamok bevált gyakorlatainak figyelembevételével; ii. biztonsági tisztviselő kinevezése, aki a megfelelő források és hatáskör birtokában felelős a politika végrehajtásáért; iii. a politika jóváhagyása a fennmaradó kockázat szigorú vizsgálatát és az igazgatóság által javasolt ellenőrzéseket követően; továbbá iv. a politika időszakos felülvizsgálata, egyértelműen meghatározva a rendszeres időközöket és a felülvizsgálat célkitűzéseit. |
| --- | --- |

24.

Még ha egy kevésbé ambiciózus megközelítést veszünk is alapul, az európai adatvédelmi biztos azt tanácsolja, hogy a rendelet legalább a következő követelményeket tartalmazza: i. egy belső biztonsági politika létrehozása átfogó kockázatértékelés nyomán, valamint a nemzetközi előírások és a tagállamok bevált gyakorlatainak figyelembevételével; ii. biztonsági tisztviselő kinevezése, aki a megfelelő források és hatáskör birtokában felelős a politika végrehajtásáért; iii. a politika jóváhagyása a fennmaradó kockázat szigorú vizsgálatát és az igazgatóság által javasolt ellenőrzéseket követően; továbbá iv. a politika időszakos felülvizsgálata, egyértelműen meghatározva a rendszeres időközöket és a felülvizsgálat célkitűzéseit.

Az adatvédelmi hatóságokkal (többek között az európai adatvédelmi biztossal) és a 29. cikk szerinti munkacsoporttal való együttműködés csatornáit jobban meg kell határozni

| 25. | Mint már említettük, az európai adatvédelmi biztos üdvözli az Ügynökség megbízatásának meghosszabbítását, és úgy gondolja, hogy az adatvédelmi hatóságok számára igen előnyös az Ügynökség létezése (az Ügynökségnek pedig a javára szolgál a hatóságok szakértelme). Mivel a biztonság és az adatvédelem között természetes és logikai összefüggés van, az Ügynökséget és az adatvédelmi hatóságokat, felkérik a szoros együttműködésre. |
| --- | --- |

25.

Mint már említettük, az európai adatvédelmi biztos üdvözli az Ügynökség megbízatásának meghosszabbítását, és úgy gondolja, hogy az adatvédelmi hatóságok számára igen előnyös az Ügynökség létezése (az Ügynökségnek pedig a javára szolgál a hatóságok szakértelme). Mivel a biztonság és az adatvédelem között természetes és logikai összefüggés van, az Ügynökséget és az adatvédelmi hatóságokat, felkérik a szoros együttműködésre.

| 26. | A (24) és a (25) preambulumbekezdés hivatkozást tartalmaz a számítástechnikai bűnözésről szóló, javasolt uniós irányelvre, valamint említést tesz arról, hogy az Ügynökségnek kapcsolatot kell tartania a bűnüldöző szervekkel és az adatvédelmi hatóságokkal is a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem információbiztonsági vonatkozásai tekintetében (13). |
| --- | --- |

26.

A (24) és a (25) preambulumbekezdés hivatkozást tartalmaz a számítástechnikai bűnözésről szóló, javasolt uniós irányelvre, valamint említést tesz arról, hogy az Ügynökségnek kapcsolatot kell tartania a bűnüldöző szervekkel és az adatvédelmi hatóságokkal is a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem információbiztonsági vonatkozásai tekintetében (13).

| 27. | A javaslatnak meg kell adnia a konkrét csatornákat és együttműködési mechanizmusokat, amelyek i. biztosítják az Ügynökség és az adatvédelmi hatóságok tevékenységeinek összhangját; valamint ii. lehetővé teszik az Ügynökség és az adatvédelmi hatóságok közötti szoros együttműködést. |
| --- | --- |

27.

A javaslatnak meg kell adnia a konkrét csatornákat és együttműködési mechanizmusokat, amelyek i. biztosítják az Ügynökség és az adatvédelmi hatóságok tevékenységeinek összhangját; valamint ii. lehetővé teszik az Ügynökség és az adatvédelmi hatóságok közötti szoros együttműködést.

| 28. | Ami az összhangot illeti, a (27) preambulumbekezdés kifejezetten említi, hogy az Ügynökség feladatai nem kerülhetnek összeütközésbe a tagállami adatvédelmi hatóságokkal. Az európai adatvédelmi biztos örvendetesnek tartja ezt a hivatkozást, ugyanakkor megjegyzi, hogy nincs utalás az európai adatvédelmi biztosra és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportra. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja a jogalkotónak, hogy e két intézmény tekintetében is építsen be a javaslatba egy hasonló, az összeütközés tilalmára vonatkozó rendelkezést. Ez egyértelműbb munkakörnyezetet teremt az összes érintett fél vonatkozásában, és ki kellene alakítania az együttműködési csatornákat és mechanizmusokat, amelyek lehetővé teszik az Ügynökség számára, hogy segítséget nyújtson a különböző adatvédelmi hatóságoknak és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportnak. |
| --- | --- |

28.

Ami az összhangot illeti, a (27) preambulumbekezdés kifejezetten említi, hogy az Ügynökség feladatai nem kerülhetnek összeütközésbe a tagállami adatvédelmi hatóságokkal. Az európai adatvédelmi biztos örvendetesnek tartja ezt a hivatkozást, ugyanakkor megjegyzi, hogy nincs utalás az európai adatvédelmi biztosra és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportra. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja a jogalkotónak, hogy e két intézmény tekintetében is építsen be a javaslatba egy hasonló, az összeütközés tilalmára vonatkozó rendelkezést. Ez egyértelműbb munkakörnyezetet teremt az összes érintett fél vonatkozásában, és ki kellene alakítania az együttműködési csatornákat és mechanizmusokat, amelyek lehetővé teszik az Ügynökség számára, hogy segítséget nyújtson a különböző adatvédelmi hatóságoknak és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportnak.

| 29. | Ilyenformán a szoros együttműködést illetően az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslatba bekerült az adatvédelmi hatóságoknak az Érdekeltek Állandó Csoportjában való képviselete, amely csoport tanácsot ad az Ügynökségnek tevékenységei elvégzése során. Az európai adatvédelmi biztos azt tanácsolja, hogy a szöveg kifejezetten említse meg, hogy a nemzeti adatvédelmi hatóságok képviselőit az Ügynökségnek kell kijelölnie a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport javaslata alapján. Az is örvendetes lenne, ha olyan hivatkozás is bekerülne a szövegbe, amely rendelkezik arról, hogy maga az európai adatvédelmi biztos részt vesz azokon az üléseken, ahol az európai adatvédelmi biztossal való együttműködés szempontjából lényeges kérdések megvitatását tervezik. Ezen túlmenően az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a szoros együttműködésre irányuló erőfeszítés keretének megteremtése érdekében az Ügynökség (az Érdekeltek Állandó Csoportjának javaslata alapján és az igazgatóság jóváhagyásával) hozzon létre eseti munkacsoportokat azon különféle témák vonatkozásában, ahol az adatvédelem és a biztonság átfedi egymást. |
| --- | --- |

29.

Ilyenformán a szoros együttműködést illetően az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslatba bekerült az adatvédelmi hatóságoknak az Érdekeltek Állandó Csoportjában való képviselete, amely csoport tanácsot ad az Ügynökségnek tevékenységei elvégzése során. Az európai adatvédelmi biztos azt tanácsolja, hogy a szöveg kifejezetten említse meg, hogy a nemzeti adatvédelmi hatóságok képviselőit az Ügynökségnek kell kijelölnie a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport javaslata alapján. Az is örvendetes lenne, ha olyan hivatkozás is bekerülne a szövegbe, amely rendelkezik arról, hogy maga az európai adatvédelmi biztos részt vesz azokon az üléseken, ahol az európai adatvédelmi biztossal való együttműködés szempontjából lényeges kérdések megvitatását tervezik. Ezen túlmenően az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a szoros együttműködésre irányuló erőfeszítés keretének megteremtése érdekében az Ügynökség (az Érdekeltek Állandó Csoportjának javaslata alapján és az igazgatóság jóváhagyásával) hozzon létre eseti munkacsoportokat azon különféle témák vonatkozásában, ahol az adatvédelem és a biztonság átfedi egymást.

| 30. | Végül az esetleges félreértések elkerülése érdekében az európai adatvédelmi biztos „a magánélet védelmével foglalkozó hatóságok” kifejezés helyett az „adatvédelmi hatóságok” kifejezés alkalmazását ajánlja; ajánlja továbbá – a 95/46/EK irányelv 28. cikkére és a 45/2001/EK rendelet V. fejezetében szereplő, az európai adatvédelmi biztosra vonatkozó rendelkezésre történő hivatkozással – annak pontosítását, hogy melyek ezek a hatóságok. |
| --- | --- |

30.

Végül az esetleges félreértések elkerülése érdekében az európai adatvédelmi biztos „a magánélet védelmével foglalkozó hatóságok” kifejezés helyett az „adatvédelmi hatóságok” kifejezés alkalmazását ajánlja; ajánlja továbbá – a 95/46/EK irányelv 28. cikkére és a 45/2001/EK rendelet V. fejezetében szereplő, az európai adatvédelmi biztosra vonatkozó rendelkezésre történő hivatkozással – annak pontosítását, hogy melyek ezek a hatóságok.

Nem világos, mely kedvezményezettek kérhetnek segítséget az ENISA-tól

| 31. | Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy ellentmondás fedezhető fel a javasolt rendeletben abban a tekintetben, hogy ki kérhet segítséget az ENISA-tól. A javaslat (7), (15), (16), (18) és (36) preambulumbekezdéséből az következik, hogy az ENISA-nak az a feladata, hogy a tagállami szerveknek és az egész Uniónak segítséget nyújtson. A 2. cikk (1) bekezdése azonban csak a Bizottságot és a tagállamokat említi, míg a 14. cikk a következőkre korlátozza a segítségnyújtás iránti kérésre vonatkozó lehetőséget: i. az Európai Parlament; ii. a Tanács; iii. a Bizottság; valamint iv. a tagállamok illetékes szervei – egyes uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok kivételével. |
| --- | --- |

31.

Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy ellentmondás fedezhető fel a javasolt rendeletben abban a tekintetben, hogy ki kérhet segítséget az ENISA-tól. A javaslat (7), (15), (16), (18) és (36) preambulumbekezdéséből az következik, hogy az ENISA-nak az a feladata, hogy a tagállami szerveknek és az egész Uniónak segítséget nyújtson. A 2. cikk (1) bekezdése azonban csak a Bizottságot és a tagállamokat említi, míg a 14. cikk a következőkre korlátozza a segítségnyújtás iránti kérésre vonatkozó lehetőséget: i. az Európai Parlament; ii. a Tanács; iii. a Bizottság; valamint iv. a tagállamok illetékes szervei – egyes uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok kivételével.

| 32. | A javaslat 3. cikke konkrétabban fogalmaz, és a kedvezményezettek típusától függően különböző segítségnyújtási típusokról rendelkezik: i. az információbiztonsági adatok gyűjtése és elemzése (a tagállamok, valamint az európai intézmények és szervek esetében); ii. az európai hálózat- és információbiztonság helyzetének vizsgálata (a tagállamok és az európai intézmények esetében); iii. a kockázatkezelési és biztonsági bevált gyakorlatok alkalmazásának előmozdítása (az Unió egészében és a tagállamokban); iv. hálózat- és információbiztonsági felderítés kialakítása (az európai intézményekben és szerveknél); továbbá v. együttműködés párbeszéd formájában és együttműködés harmadik országokkal (az Unió esetében). |
| --- | --- |

32.

A javaslat 3. cikke konkrétabban fogalmaz, és a kedvezményezettek típusától függően különböző segítségnyújtási típusokról rendelkezik: i. az információbiztonsági adatok gyűjtése és elemzése (a tagállamok, valamint az európai intézmények és szervek esetében); ii. az európai hálózat- és információbiztonság helyzetének vizsgálata (a tagállamok és az európai intézmények esetében); iii. a kockázatkezelési és biztonsági bevált gyakorlatok alkalmazásának előmozdítása (az Unió egészében és a tagállamokban); iv. hálózat- és információbiztonsági felderítés kialakítása (az európai intézményekben és szerveknél); továbbá v. együttműködés párbeszéd formájában és együttműködés harmadik országokkal (az Unió esetében).

| 33. | Az európai adatvédelmi biztos felkéri a jogalkotót, hogy oldja fel ezt az ellentmondást, és hangolja össze a fent említett rendelkezéseket. Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a 14. cikket úgy módosítsák, hogy foglalja magába az összes uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget, valamint fogalmazzanak egyértelműen abból a szempontból, hogy az Unión belüli szervezetek milyen jellegű segítséget kérhetnek (abban az esetben, ha a jogalkotó előirányozza ezt a megkülönböztetést). Ugyanezen vonatkozásban javasolja, hogy bizonyos állami és magánszervezetek kérhessenek segítséget az Ügynökségtől, amennyiben a kért támogatás európai szempontból egyértelmű potenciálról tesz tanúbizonyságot, és összhangban áll az Ügynökség célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

33.

Az európai adatvédelmi biztos felkéri a jogalkotót, hogy oldja fel ezt az ellentmondást, és hangolja össze a fent említett rendelkezéseket. Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a 14. cikket úgy módosítsák, hogy foglalja magába az összes uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget, valamint fogalmazzanak egyértelműen abból a szempontból, hogy az Unión belüli szervezetek milyen jellegű segítséget kérhetnek (abban az esetben, ha a jogalkotó előirányozza ezt a megkülönböztetést). Ugyanezen vonatkozásban javasolja, hogy bizonyos állami és magánszervezetek kérhessenek segítséget az Ügynökségtől, amennyiben a kért támogatás európai szempontból egyértelmű potenciálról tesz tanúbizonyságot, és összhangban áll az Ügynökség célkitűzéseivel.

Az igazgatóság feladatai

| 34. | Az indokolás a felügyeleti szerep tekintetében megnövelt hatáskört biztosít az igazgatóság számára. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezt a megerősített szerepet, és azt tanácsolja, hogy bizonyos, az adatvédelmet érintő szempontok kerüljenek be az igazgatóság feladatai közé. Továbbá az európai adatvédelmi biztos tanácsolja, hogy a rendelet egyértelműen határozza meg, ki jogosult a következőkre: i. a 45/2001/EK rendeletnek az Ügynökség általi alkalmazására – többek között az adatvédelmi tisztviselő kinevezésére – vonatkozó intézkedések megállapítása; ii. a biztonsági politika és a későbbi időszakos felülvizsgálatok jóváhagyása; valamint iii. az adatvédelmi hatóságokkal és a bűnüldöző szervekkel való együttműködési protokoll kidolgozása. |
| --- | --- |

34.

Az indokolás a felügyeleti szerep tekintetében megnövelt hatáskört biztosít az igazgatóság számára. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezt a megerősített szerepet, és azt tanácsolja, hogy bizonyos, az adatvédelmet érintő szempontok kerüljenek be az igazgatóság feladatai közé. Továbbá az európai adatvédelmi biztos tanácsolja, hogy a rendelet egyértelműen határozza meg, ki jogosult a következőkre: i. a 45/2001/EK rendeletnek az Ügynökség általi alkalmazására – többek között az adatvédelmi tisztviselő kinevezésére – vonatkozó intézkedések megállapítása; ii. a biztonsági politika és a későbbi időszakos felülvizsgálatok jóváhagyása; valamint iii. az adatvédelmi hatóságokkal és a bűnüldöző szervekkel való együttműködési protokoll kidolgozása.

A 45/2001/EK rendelet alkalmazhatósága

| 35. | Jóllehet ezt már a 45/2001/EK rendelet előírja, az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a 27. cikkbe foglalják bele az adatvédelmi tisztviselő kinevezését, mivel ennek különös jelentősége van, és együtt kell járnia az adatvédelmi tisztviselő hatáskörére és feladataira vonatkozó végrehajtási szabályok haladéktalan megállapításával. Konkrétabban, a 27. cikk szövege a következő lehetne:






  1. | Az Ügynökség által e rendeletnek megfelelően feldolgozott információk a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozására az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet kell alkalmazni. |
| --- | --- | --- |

35.

Jóllehet ezt már a 45/2001/EK rendelet előírja, az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a 27. cikkbe foglalják bele az adatvédelmi tisztviselő kinevezését, mivel ennek különös jelentősége van, és együtt kell járnia az adatvédelmi tisztviselő hatáskörére és feladataira vonatkozó végrehajtási szabályok haladéktalan megállapításával. Konkrétabban, a 27. cikk szövege a következő lehetne:

1.

Az Ügynökség által e rendeletnek megfelelően feldolgozott információk a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozására az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet kell alkalmazni.

| 2. | Az igazgatótanács megállapítja a 45/2001/EK rendelet Ügynökség általi alkalmazásának szabályait, köztük az Ügynökség adatvédelmi tisztviselőjére vonatkozókat is. |
| --- | --- |

2.

Az igazgatótanács megállapítja a 45/2001/EK rendelet Ügynökség általi alkalmazásának szabályait, köztük az Ügynökség adatvédelmi tisztviselőjére vonatkozókat is.

| 36. | Amennyiben a személyes adatok feldolgozásához külön jogalapra van szükség – amint azt a fenti 17–20. pont tárgyalja –, azon szükséges és megfelelő biztosítékok, korlátozások és feltételek meghatározásáról is rendelkeznie kell, amelyek mellett a feldolgozásra sor kerül. |
| --- | --- |

36.

Amennyiben a személyes adatok feldolgozásához külön jogalapra van szükség – amint azt a fenti 17–20. pont tárgyalja –, azon szükséges és megfelelő biztosítékok, korlátozások és feltételek meghatározásáról is rendelkeznie kell, amelyek mellett a feldolgozásra sor kerül.

III.   KÖVETKEZTETÉSEK

| 37. | A javaslat értékelése összességében kedvező, és az európai adatvédelmi biztos üdvözli az Ügynökség megbízatási idejének meghosszabbítását, valamint feladatainak kibővítését az adatvédelmi hatóságoknak és a bűnüldöző szerveknek az érdekeltek állandó csoportjába teljes körű tagként történő felvételével. Az európai adatvédelmi biztos úgy gondolja, hogy az Ügynökség működésének folytonossága előmozdítja az információs rendszerekre vonatkozó biztonsági intézkedések európai szintű, szakszerű és egyszerű kezelését. |
| --- | --- |

37.

A javaslat értékelése összességében kedvező, és az európai adatvédelmi biztos üdvözli az Ügynökség megbízatási idejének meghosszabbítását, valamint feladatainak kibővítését az adatvédelmi hatóságoknak és a bűnüldöző szerveknek az érdekeltek állandó csoportjába teljes körű tagként történő felvételével. Az európai adatvédelmi biztos úgy gondolja, hogy az Ügynökség működésének folytonossága előmozdítja az információs rendszerekre vonatkozó biztonsági intézkedések európai szintű, szakszerű és egyszerű kezelését.

| 38. | Az európai adatvédelmi biztos a jogbizonytalanság elkerülése érdekében azt tanácsolja, hogy a javaslatot pontosítani kell az Ügynökség feladatainak kibővítése tekintetében, különösen a bűnüldöző szervek és az adatvédelmi hatóságok bevonásával kapcsolatban. Az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet arra a potenciális joghézagra, amit egy olyan rendelkezésnek a javaslatba történő beépítése idézett elő, amely lehetővé teszi, hogy egy másik uniós jogalkotási aktussal minden további korlátozás nélkül új feladatokat lehessen az Ügynökségre ruházni. |
| --- | --- |

38.

Az európai adatvédelmi biztos a jogbizonytalanság elkerülése érdekében azt tanácsolja, hogy a javaslatot pontosítani kell az Ügynökség feladatainak kibővítése tekintetében, különösen a bűnüldöző szervek és az adatvédelmi hatóságok bevonásával kapcsolatban. Az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet arra a potenciális joghézagra, amit egy olyan rendelkezésnek a javaslatba történő beépítése idézett elő, amely lehetővé teszi, hogy egy másik uniós jogalkotási aktussal minden további korlátozás nélkül új feladatokat lehessen az Ügynökségre ruházni.

| 39. | Az európai adatvédelmi biztos felkéri a jogalkotót annak pontosítására, hogy az ENISA tevékenységeihez személyes adatok feldolgozása kapcsolódik-e, és ha igen, melyek ezek a tevékenységek. |
| --- | --- |

39.

Az európai adatvédelmi biztos felkéri a jogalkotót annak pontosítására, hogy az ENISA tevékenységeihez személyes adatok feldolgozása kapcsolódik-e, és ha igen, melyek ezek a tevékenységek.

| 40. | Az európai adatvédelmi biztos azt tanácsolja, hogy magára Az Ügynökségre vonatkozóan hozzanak létre egy biztonsági politikát annak érdekében, hogy az Ügynökség még jelentősebb szerepet tölthessen be a biztonsági módszerek végrehajtásával kapcsolatos kiválóság előmozdítójaként, valamint a „beépített adatvédelem” támogatójaként – a személyes adatok védelmével kapcsolatos jogok tekintetében a biztonság területén elérhető legjobb technikák alkalmazásának beépítésével. |
| --- | --- |

40.

Az európai adatvédelmi biztos azt tanácsolja, hogy magára Az Ügynökségre vonatkozóan hozzanak létre egy biztonsági politikát annak érdekében, hogy az Ügynökség még jelentősebb szerepet tölthessen be a biztonsági módszerek végrehajtásával kapcsolatos kiválóság előmozdítójaként, valamint a „beépített adatvédelem” támogatójaként – a személyes adatok védelmével kapcsolatos jogok tekintetében a biztonság területén elérhető legjobb technikák alkalmazásának beépítésével.

| 41. | Az adatvédelmi hatóságokkal – többek között az európai adatvédelmi biztossal és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoporttal – való együttműködés csatornáit jobban meg kell határozni az összhang és a szoros együttműködés biztosításának céljából. |
| --- | --- |

41.

Az adatvédelmi hatóságokkal – többek között az európai adatvédelmi biztossal és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoporttal – való együttműködés csatornáit jobban meg kell határozni az összhang és a szoros együttműködés biztosításának céljából.

| 42. | Az európai adatvédelmi biztos felkéri a jogalkotót, hogy oldja fel az Ügynökség segítségnyújtása iránti kérelem lehetőségét érintő, a 14. cikkben kifejezésre juttatott korlátozásokkal kapcsolatos bizonyos ellentmondásokat. Az európai adatvédelmi biztos elsősorban e korlátozások megszüntetését javasolja, hogy az összes uniós intézmény, szerv, ügynökség és hivatal jogosult legyen segítséget kérni az Ügynökségtől. |
| --- | --- |

42.

Az európai adatvédelmi biztos felkéri a jogalkotót, hogy oldja fel az Ügynökség segítségnyújtása iránti kérelem lehetőségét érintő, a 14. cikkben kifejezésre juttatott korlátozásokkal kapcsolatos bizonyos ellentmondásokat. Az európai adatvédelmi biztos elsősorban e korlátozások megszüntetését javasolja, hogy az összes uniós intézmény, szerv, ügynökség és hivatal jogosult legyen segítséget kérni az Ügynökségtől.

| 43. | Végül az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az igazgatóság kibővített funkciói közé kerüljenek be bizonyos konkrét szempontok, amelyek még inkább biztosíthatják, hogy az Ügynökségen belül a bevált gyakorlatokat követik a biztonság és az adatvédelem tekintetében. Javasolja többek között, hogy a szövegbe építsék be az adatvédelmi biztos kinevezését és a 45/2001/EK rendelet helyes alkalmazására irányuló intézkedések jóváhagyását. |
| --- | --- |

43.

Végül az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az igazgatóság kibővített funkciói közé kerüljenek be bizonyos konkrét szempontok, amelyek még inkább biztosíthatják, hogy az Ügynökségen belül a bevált gyakorlatokat követik a biztonság és az adatvédelem tekintetében. Javasolja többek között, hogy a szövegbe építsék be az adatvédelmi biztos kinevezését és a 45/2001/EK rendelet helyes alkalmazására irányuló intézkedések jóváhagyását.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 20-án.

Giovanni BUTTARELLI

az európai adatvédelmi biztos helyettese

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  COM(2010) 521 végleges.

3

(4)  HL L 77., 2004.3.13., 1. o.

4

(5)  HL L 293., 2008.10.31., 1. o.

5

(6)  A joghézag elkerülése érdekében arra az esetre, ha a jogalkotási eljárás az Európai Parlamentben és a Tanácsban tovább tart a jelenlegi megbízatás lejártának határidejénél, a Bizottság 2010. szeptember 30-án elfogadott egy második, a 460/2004/EK rendelet módosítására irányuló javaslatot, amely csupán a jelenlegi megbízatás 18 hónappal történő meghosszabbítására szolgál. Lásd COM(2010) 520 végleges.

6

(7)  Vö. fent.

7

(8)  2006. május 2-án a Bíróság elutasította az előző, 460/2004/EK rendelet megsemmisítésére irányuló keresetet, amely a rendelet jogalapját kifogásolta (C-217/04. sz. ügy).

8

(9)  A biztonsági követelményeket a 45/2001/EK rendelet 22. és 35. cikke, a 95/46/EK irányelv 16. és 17. cikke, valamint a 2002/58/EK irányelv 4. és 5. cikke tartalmazza.

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

10

(11)  A rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1999. március 9.), különösen annak 3. cikke (3) bekezdésének c) pontja (HL L 91., 1999.4.7., 10. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (keretirányelv, HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).

12

(13)  Az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat, COM(2010) 517 végleges.

13

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 1.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/25

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6076 – Orangina Schweppes/Européenne d'Embouteillage)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 101/05

2011. március 22-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak franciául nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6076 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6076 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 1.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/26

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2011. március 31.

2011/C 101/06

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4207 |
| JPY | Japán yen | 117,61 |
| DKK | Dán korona | 7,4567 |
| GBP | Angol font | 0,88370 |
| SEK | Svéd korona | 8,9329 |
| CHF | Svájci frank | 1,3005 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,8330 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,543 |
| HUF | Magyar forint | 265,72 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7095 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,0106 |
| RON | Román lej | 4,1221 |
| TRY | Török líra | 2,1947 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3736 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3785 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,0559 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8598 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7902 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 554,51 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,6507 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,3036 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3778 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 366,75 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,2983 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 61,559 |
| RUB | Orosz rubel | 40,2850 |
| THB | Thaiföldi baht | 42,976 |
| BRL | Brazil real | 2,3058 |
| MXN | Mexikói peso | 16,9276 |
| INR | Indiai rúpia | 63,3450 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4207

JPY

Japán yen

117,61

DKK

Dán korona

7,4567

GBP

Angol font

0,88370

SEK

Svéd korona

8,9329

CHF

Svájci frank

1,3005

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,8330

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,543

HUF

Magyar forint

265,72

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7095

PLN

Lengyel zloty

4,0106

RON

Román lej

4,1221

TRY

Török líra

2,1947

AUD

Ausztrál dollár

1,3736

CAD

Kanadai dollár

1,3785

HKD

Hongkongi dollár

11,0559

NZD

Új-zélandi dollár

1,8598

SGD

Szingapúri dollár

1,7902

KRW

Dél-Koreai won

1 554,51

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,6507

CNY

Kínai renminbi

9,3036

HRK

Horvát kuna

7,3778

IDR

Indonéz rúpia

12 366,75

MYR

Maláj ringgit

4,2983

PHP

Fülöp-szigeteki peso

61,559

RUB

Orosz rubel

40,2850

THB

Thaiföldi baht

42,976

BRL

Brazil real

2,3058

MXN

Mexikói peso

16,9276

INR

Indiai rúpia

63,3450

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

Számvevőszék

| 1.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/27

---

1/2011. sz. különjelentés: „Javította-e a külső segítségnyújtás hatékonyságát az, hogy a Bizottság a központi részlegekről a külképviseletekre ruházta át az irányítást?”

2011/C 101/07

Az Európai Számvevőszék tájékoztatja Önt, hogy megjelent az 1/2011. sz., „Javította-e a külső segítségnyújtás hatékonyságát az, hogy a Bizottság a központi részlegekről a külképviseletekre ruházta át az irányítást?” című különjelentése.

A jelentés elolvasható, illetve letölthető az Európai Számvevőszék honlapján: http://www.eca.europa.eu

A jelentés nyomtatott formában ingyenesen megrendelhető a Számvevőszék alábbi címén:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Communication and Reports Unit |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-mail: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: euraud@eca.europa.eu

vagy az EU-Bookshop elektronikus megrendelőlapjának kitöltésével.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 1.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/28

---

Belga nemzeti eljárás a korlátozott légi forgalmi jogok odaítélésére

2011/C 101/08

A tagállamok és harmadik országok közötti légi közlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodások tárgyalásáról és végrehajtásáról szóló 847/2004/EK rendelet 6. cikkével összhangban az Európai Bizottság közzéteszi az alábbi nemzeti eljárást, amely a légi forgalmi jogoknak az igénybevételükre jogosult közösségi légi fuvarozók közötti felosztására szolgál akkor, ha e jogokat harmadik országokkal kötött légi közlekedési megállapodások korlátozzák.

BELGA KIRÁLYSÁG

SZÖVETSÉGI MOBILITÁSPOLITIKAI ÉS KÖZLEKEDÉSI KÖZSZOLGÁLAT

LÉGI KÖZLEKEDÉS

Királyi rendelet a közösségi légi fuvarozók kijelöléséről, valamint a Belgium és egyes nem közösségi országok közötti rendszeres légi járatok üzemeltetésére vonatkozó forgalmi jogok odaítéléséről

II. ALBERT, a Belgák Királya,

Üdvözlet minden jelenlévőnek és az ezután jövőknek.

Tekintettel a tagállamok és harmadik országok közötti légi közlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodások tárgyalásáról és végrehajtásáról szóló, 2004. április 29-i 847/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre;

Tekintettel a légi közlekedés szabályozásáról szóló 1919. november 16-i törvény módosításáról szóló 1937. június 27-i törvényre, és különösen 5. cikkének 2. §-ára, mellyel a 2001. január 2-i törvény egészítette ki;

Tekintettel a menetrend szerinti légi fuvarozókról szóló 1999. május 3-i törvényre;

Tekintettel a regionális kormányok részvételére e rendelet kidolgozásában;

Tekintettel a Conseil d'Etat által 2010. január 6-án – a Conseil d'Etat-ról szóló, 1973. január 12-én koordinált törvények 84. cikke 1. §-a 1. bekezdésének 1. pontja alapján – kibocsátott 7.574/4 sz. véleményre;

Miniszterelnökünk és mobilitáspolitikai államtitkárunk javaslatára,

AZ ALÁBBIAKAT RENDELTÜK ÉS RENDELJÜK EL:

1. cikk

Ez a rendelet a közösségi légi fuvarozók kijelölésére, valamint a Belgium és egyes nem közösségi országok közötti rendszeres légi járatok üzemeltetésére vonatkozó forgalmi jogok odaítélésére vonatkozó részletes szabályokat rögzíti.

2. cikk

E rendelet alkalmazásában:

1.   Közösségi légi fuvarozó: minden olyan légi fuvarozó, amely a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kibocsátott, érvényes működési engedéllyel rendelkezik;

2.   Forgalmi jog: egy légi fuvarozó azon joga, hogy visszterhesen személyeket, árukat és/vagy postai küldeményeket – egyidejűleg vagy különállóan – szállítson egy adott légi útvonalon;

3.   Főigazgató: a légi közlekedési főigazgatóság főigazgatója;

4.   Légi közlekedési főigazgatóság: a légi közlekedési ügyekben hatáskörrel rendelkező igazgatóság a szövetségi mobilitáspolitikai és közlekedési közszolgálaton belül;

5.   Rendszeres légi járatok: személyek, áruk és/vagy postai küldemények egyidejű vagy különálló szállítására szolgáló, a közönség számára hozzáférhető légi járatoknak valamely sorozata; A légi járatokból álló sorozat üzemeltetése:

6.   Kétoldalú légi közlekedési megállapodás: Belgium és egy nem közösségi ország között létrejött légi közlekedési megállapodás, továbbá minden, az Európai Unió és egy nem közösségi ország között létrejött megállapodás.

7.   Kijelölés: légi fuvarozónak odaítélt előjog, melynek alapján az rendszeres légi járatokat üzemeltethet egy kétoldalú légi közlekedési megállapodás keretében. A kijelölés érinthet egyetlen légi fuvarozót (egyszeres kijelölés) vagy több légi fuvarozót (többszörös kijelölés) a szóban forgó kétoldalú légi közlekedési megállapodás rendelkezéseitől függően.

8.   Hozzáférés: a légi fuvarozónak egy légi közlekedési megállapodás rendelkezései szerinti lehetősége arra, hogy kijelölésre kerüljön és/vagy a kívánt számú járatot üzemeltesse egy adott útvonalon.

9.   Miniszter: a légi közlekedésért felelős miniszter.

10.   IATA forgalmi idény: a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) meghatározása szerinti nyári vagy téli forgalmi idény.

3. cikk

Ez a rendelet, valamint a légi közlekedési megállapodásokra vonatkozó, Belgium és egyes nem közösségi országok közötti tárgyalások ütemterve közzétételre kerül a Szövetségi Mobilitáspolitikai és Közlekedési Közszolgálat honlapján. Minden, a légi közlekedési megállapodásokat, a forgalmi jogokat és a kijelölést érintő kiegészítő információ a légi közlekedési főigazgatóságnál szerezhető be.

4. cikk

1.   Kizárólag a közösségi jog értelmében Belgiumban letelepedett közösségi légi fuvarozó jelölhető ki és ruházható fel forgalmi jogokkal.

Ennek érdekében a légi fuvarozó ajánlott levélben a nemzeti nyelvek valamelyikén vagy angol nyelven kérelmet nyújt be a főigazgatóhoz.

A kérelemhez csatolandó dokumentációnak tartalmaznia kell a következőket:

| 1. | működési engedély, légijármű-üzemeltetési engedély (AOC), kivéve akkor, ha ezeket az iratokat Belgium állította ki; |
| --- | --- |

1.

működési engedély, légijármű-üzemeltetési engedély (AOC), kivéve akkor, ha ezeket az iratokat Belgium állította ki;

| 2. | biztosításról szóló igazolás; |
| --- | --- |

2.

biztosításról szóló igazolás;

| 3. | bizonyítékok arra nézve, hogy a közösségi légi fuvarozó a közösségi joggal összhangban telepedett le Belgiumban; |
| --- | --- |

3.

bizonyítékok arra nézve, hogy a közösségi légi fuvarozó a közösségi joggal összhangban telepedett le Belgiumban;

| 4. | a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti működési és pénzügyi teljesítőképesség bizonyítékai; |
| --- | --- |

4.

a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti működési és pénzügyi teljesítőképesség bizonyítékai;

| 5. | a tervezett rendszeres légi járatokra vonatkozó alábbi adatok:






  a) | a tervezett légi összeköttetés (útvonal, heti járatsűrűség, menetrend, forgalmi állomások, esetleges idényjelleg); |
| --- | --- | --- |

5.

a tervezett rendszeres légi járatokra vonatkozó alábbi adatok:

a)

a tervezett légi összeköttetés (útvonal, heti járatsűrűség, menetrend, forgalmi állomások, esetleges idényjelleg);

| b) | a szállítás jellege (áru-, személy-, postaszállítás); |
| --- | --- |

b)

a szállítás jellege (áru-, személy-, postaszállítás);

| c) | személyforgalom (forgalmi előrejelzések, ügyfélszegmentálás, főbb valós kiindulási állomások és célállomások); |
| --- | --- |

c)

személyforgalom (forgalmi előrejelzések, ügyfélszegmentálás, főbb valós kiindulási állomások és célállomások);

| d) | a légi jármű típusa, utasosztályokra való felosztása és befogadóképessége; |
| --- | --- |

d)

a légi jármű típusa, utasosztályokra való felosztása és befogadóképessége;

| e) | az üzemeltetés tervezett kezdete, várható időtartama, valamint az érintett légi összeköttetésnek a kérelmező általi esetleges korábbi üzemeltetésére vonatkozó információk; |
| --- | --- |

e)

az üzemeltetés tervezett kezdete, várható időtartama, valamint az érintett légi összeköttetésnek a kérelmező általi esetleges korábbi üzemeltetésére vonatkozó információk;

| f) | információk a piac méretéről, és különösen az adott légi összeköttetésen esetlegesen már most vagy várhatóan a közeljövőben rendelkezésre álló kapacitásról; |
| --- | --- |

f)

információk a piac méretéről, és különösen az adott légi összeköttetésen esetlegesen már most vagy várhatóan a közeljövőben rendelkezésre álló kapacitásról;

| g) | a tervezett légi járatok üzemeltetésének módja:






  i. | a kérelmező légijármű-üzemeltetési engedélyében (AOC) szereplő légi járművek használata; |
| --- | --- | --- |

g)

a tervezett légi járatok üzemeltetésének módja:

i.

a kérelmező légijármű-üzemeltetési engedélyében (AOC) szereplő légi járművek használata;

| ii. | egy másik (közösségi vagy nem közösségi) légi fuvarozóval kötött közös üzemeltetési megállapodás alkalmazása; |
| --- | --- |

ii.

egy másik (közösségi vagy nem közösségi) légi fuvarozóval kötött közös üzemeltetési megállapodás alkalmazása;

| iii. | légi járműnek vagy légi jármű kapacitásának bérlése; |
| --- | --- |

iii.

légi járműnek vagy légi jármű kapacitásának bérlése;

| iv. | egy vagy több más légi fuvarozóval bármilyen egyéb módon való együttműködés; |
| --- | --- |

iv.

egy vagy több más légi fuvarozóval bármilyen egyéb módon való együttműködés;

| h) | annak módja (díjszabás, a szolgáltatásokhoz való nyilvános hozzáférés, értékesítési csatornák), ahogyan a járatokat a közönség számára kínálják és forgalomba hozzák; |
| --- | --- |

h)

annak módja (díjszabás, a szolgáltatásokhoz való nyilvános hozzáférés, értékesítési csatornák), ahogyan a járatokat a közönség számára kínálják és forgalomba hozzák;

| i) | a használni kívánt légi járművek zajkibocsátási kategóriája és egyéb környezetvédelmi jellemzői; |
| --- | --- |

i)

a használni kívánt légi járművek zajkibocsátási kategóriája és egyéb környezetvédelmi jellemzői;

| 6. | adott esetben annak ténye, hogy a kérelmező – rendkívüli esetben – hajlandó rendelkezésre bocsátani a Belgium belföldi vagy nemzetközi forgalmi igényeinek teljesítéséhez szükséges kapacitást. |
| --- | --- |

6.

adott esetben annak ténye, hogy a kérelmező – rendkívüli esetben – hajlandó rendelkezésre bocsátani a Belgium belföldi vagy nemzetközi forgalmi igényeinek teljesítéséhez szükséges kapacitást.

2.   Az 1. § harmadik bekezdésétől eltérve azok a légi fuvarozók, amelyek e rendelet hatálybalépése óta már nyújtottak be kérelmet az 1. § harmadik bekezdésének fenti 1–4. pontja szerinti igazolások csatolásával, kérelmükhöz csak az 1. § harmadik bekezdésének 5. pontja szerinti igazolásokat, valamint adott esetben az 1. § harmadik bekezdésének 1–4. pontja szerinti adatok változásairól szóló igazolásokat csatolják.

5. cikk

A főigazgató kizárólag a 4. cikk rendelkezéseinek megfelelő kérelmeket veszi figyelembe, és kizárólag ezek a kérelmek kerülnek közzétételre a Szövetségi Mobilitáspolitikai és Közlekedési Közszolgálat honlapján.

A főigazgató a kérelem elbírálása során bármikor:

| 1. | kiegészítő információkat kérhet a közösségi légi fuvarozótól; és/vagy |
| --- | --- |

1.

kiegészítő információkat kérhet a közösségi légi fuvarozótól; és/vagy

| 2. | meghallgatásokat szervezhet valamennyi kérelmező meghívásával. |
| --- | --- |

2.

meghallgatásokat szervezhet valamennyi kérelmező meghívásával.

6. cikk

A miniszter a kijelölést és/vagy a kérelmezett forgalmi jogokat automatikusan odaítéli minden közösségi légi fuvarozónak, ha a Belgium és az érintett nem közösségi ország közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodás nem korlátozza:

| 1. | sem a kijelölhető közösségi légi fuvarozók számát; |
| --- | --- |

1.

sem a kijelölhető közösségi légi fuvarozók számát;

| 2. | sem a szóban forgó légi útvonalakon üzemeltethető járatok számát. |
| --- | --- |

2.

sem a szóban forgó légi útvonalakon üzemeltethető járatok számát.

Az érintett az odaítélésről értesítést kap.

7. cikk

Abban az esetben, ha a kétoldalú légiközlekedési megállapodások korlátozzák:

| 1. | a kijelölhető közösségi légi fuvarozók számát; vagy |
| --- | --- |

1.

a kijelölhető közösségi légi fuvarozók számát; vagy

| 2. | a szóban forgó légi útvonalakon üzemeltethető járatok sűrűségét; |
| --- | --- |

2.

a szóban forgó légi útvonalakon üzemeltethető járatok sűrűségét;

a kérelmet először a kijelöléshez és/vagy a kérelmezett forgalmi jogokhoz való hozzáférés szempontjából vizsgálják meg.

8. cikk

Ha már nem áll rendelkezésre olyan hozzáférés, amelynek révén a kérelmező rendszeres légi járatot üzemeltethetne az érintett légi útvonalakon, erről a kérelmezőt a kérelem átvételétől számított tizenöt munkanapon belül, ajánlott levélben értesítik. Az értesítést a Szövetségi Mobilitáspolitikai és Közlekedési Közszolgálat honlapján is közzéteszik.

Ha elegendő hozzáférés áll rendelkezésre ahhoz, hogy a kérelmező rendszeres légi járatot üzemeltessen az érintett légi útvonalakon, a főigazgató erről tizenöt munkanapon belül, írásban és a Szövetségi Mobilitáspolitikai és Közlekedési Közszolgálat honlapján értesíti a kérelmezőt.

A Belgiumban letelepedett közösségi légi fuvarozókat írásban tájékoztatják arról, hogy a második bekezdés szerinti értesítéstől számított tizenöt munkanapon belül nyújthatnak be kijelölésre és/vagy forgalmi jog megszerzésére irányuló jelentkezést.

A versengő kérelmeket közzéteszik a Szövetségi Mobilitáspolitikai és Közlekedési Közszolgálat honlapján.

9. cikk

Abban az esetben, ha nincsenek versengő kérelmek, vagy ha a kérelmek mindegyike teljesíthető, a miniszter elfogadja a kérelmet, illetve kérelmeket, és döntését ajánlott levélpostai küldemény útján, valamint a Szövetségi Mobilitáspolitikai és Közlekedési Közszolgálat honlapján való közzététel révén tizenöt napon belül közli.

10. cikk

Amennyiben több légi fuvarozó jelentkezik és igényli kijelölését vagy forgalmi jogok megszerzését egy adott útvonalon, és amennyiben a kérelmek mindegyikének teljesítése lehetetlennek bizonyul, a versengő kérelmeket a főigazgató bírálja el, a 4. cikkben meghatározott kérelmezési dokumentáció egészét alapul véve.

A főigazgató a versengő kérelmezők részére harminc munkanapon belül, ajánlott levélben megküldi a forgalmi jogok odaítélésére és/vagy a kijelölésre vonatkozó határozattervezetet. A határozattervezet feladásának időpontja közzétételre kerül a Szövetségi Mobilitáspolitikai és Közlekedési Közszolgálat honlapján.

Azok a közösségi légi fuvarozók, amelyek kérelmet nyújtottak be, észrevételeiket ajánlott levélben eljuttathatják a főigazgatóhoz a határozattervezet feladásának időpontjától számított tíz munkanapon belül:

| 1. | észrevételek esetén a miniszter az észrevételek kézhezvételétől számított tizenöt munkanapon belül a forgalmi jogok odaítéléséről és/vagy a kijelölésről végleges határozatot hoz, melyet a kérelmezők részére ajánlott levélben megküldenek és a Szövetségi Mobilitáspolitikai és Közlekedési Közszolgálat honlapján közzétesznek; |
| --- | --- |

1.

észrevételek esetén a miniszter az észrevételek kézhezvételétől számított tizenöt munkanapon belül a forgalmi jogok odaítéléséről és/vagy a kijelölésről végleges határozatot hoz, melyet a kérelmezők részére ajánlott levélben megküldenek és a Szövetségi Mobilitáspolitikai és Közlekedési Közszolgálat honlapján közzétesznek;

| 2. | észrevétel hiányában a határozattervezet a forgalmi jogok odaítéléséről és/vagy a kijelölésről szóló végleges miniszteri határozattá válik, melyet a kérelmező(k) részére ajánlott levélben megküldenek és a Szövetségi Mobilitáspolitikai és Közlekedési Közszolgálat honlapján közzétesznek. |
| --- | --- |

2.

észrevétel hiányában a határozattervezet a forgalmi jogok odaítéléséről és/vagy a kijelölésről szóló végleges miniszteri határozattá válik, melyet a kérelmező(k) részére ajánlott levélben megküldenek és a Szövetségi Mobilitáspolitikai és Közlekedési Közszolgálat honlapján közzétesznek.

11. cikk

Az e rendelet tárgyát képező kérelmeket átláthatóan és megkülönböztetéstől mentesen bírálják el.

Minden, a forgalmi jogok odaítélésére és/vagy a kijelölésre vonatkozó határozatnak, illetve határozattervezetnek szem előtt kell tartania az alábbiakat, elsőbbségi és fontossági sorrend nélkül:

| 1. | a légi fuvarozó által rendelkezésre bocsátott, a 4. cikk szerinti adatok; |
| --- | --- |

1.

a légi fuvarozó által rendelkezésre bocsátott, a 4. cikk szerinti adatok;

| 2. | az üzemeltetés folytonosságára és koherens üzleti tervbe való illeszkedésére vonatkozó biztosítékok; |
| --- | --- |

2.

az üzemeltetés folytonosságára és koherens üzleti tervbe való illeszkedésére vonatkozó biztosítékok;

| 3. | a korlátozott forgalmi jogok optimális felhasználási módja; |
| --- | --- |

3.

a korlátozott forgalmi jogok optimális felhasználási módja;

| 4. | a légi fuvarozó légi járműveivel (saját tulajdonában lévő vagy általa bérbe vett légi járművekkel) üzemelő légi összeköttetések elsőbbsége azokhoz képest, amelyek esetében a légi fuvarozó – például közös üzemeltetési megállapodás révén – csupán más légi fuvarozó által üzemeltetett járatokat értékesít. |
| --- | --- |

4.

a légi fuvarozó légi járműveivel (saját tulajdonában lévő vagy általa bérbe vett légi járművekkel) üzemelő légi összeköttetések elsőbbsége azokhoz képest, amelyek esetében a légi fuvarozó – például közös üzemeltetési megállapodás révén – csupán más légi fuvarozó által üzemeltetett járatokat értékesít.

| 5. | valamennyi utaskategória érdeke; |
| --- | --- |

5.

valamennyi utaskategória érdeke;

| 6. | új útvonalak, piacok, térségek könnyebb elérhetősége, akár új átszállási lehetőségek révén, akár különböző belga repülőterekről, illetve repülőterekre utazva; |
| --- | --- |

6.

új útvonalak, piacok, térségek könnyebb elérhetősége, akár új átszállási lehetőségek révén, akár különböző belga repülőterekről, illetve repülőterekre utazva;

| 7. | a kellő szintű kínálati verseny biztosításához való hozzájárulás; |
| --- | --- |

7.

a kellő szintű kínálati verseny biztosításához való hozzájárulás;

| 8. | az üzemeltetés esetleges hatása a légiközlekedési ágazatban való közvetlen vagy közvetett munkahelyteremtésre; |
| --- | --- |

8.

az üzemeltetés esetleges hatása a légiközlekedési ágazatban való közvetlen vagy közvetett munkahelyteremtésre;

| 9. | kiegészítő szempontként az, hogy a közösségi légi fuvarozó milyen régóta kívánja megszerezni – szándékát tevőlegesen és ismételten kifejezésre juttatva – a kérelme tárgyát képező forgalmi jogokat. |
| --- | --- |

9.

kiegészítő szempontként az, hogy a közösségi légi fuvarozó milyen régóta kívánja megszerezni – szándékát tevőlegesen és ismételten kifejezésre juttatva – a kérelme tárgyát képező forgalmi jogokat.

A miniszter a fentiekben felsorolt kritériumokat tárgyilagosságuk és átláthatóságuk biztosítása érdekében pontosítja.

12. cikk

A Belgium és valamely nem közösségi ország közötti kétoldalú légi közlekedési megállapodás keretében kijelölést nyerő és/vagy forgalmi jogokat szerző közösségi légi fuvarozónak kötelessége:

| 1. | az érintett légi járatok üzemeltetését legkésőbb a kijelölésre és/vagy a forgalmi jogok odaítélésére vonatkozó határozatról szóló értesítést követő IATA forgalmi idény végén megkezdeni; |
| --- | --- |

1.

az érintett légi járatok üzemeltetését legkésőbb a kijelölésre és/vagy a forgalmi jogok odaítélésére vonatkozó határozatról szóló értesítést követő IATA forgalmi idény végén megkezdeni;

| 2. | a szóban forgó légi járatokat a 4. cikk szerinti dokumentációval összhangban üzemeltetni. Az eredeti terv és a tényleges üzemeltetés között nem lehet olyan mértékű eltérés, amely az eredeti kiválasztáskor egy másik légi fuvarozó kiválasztásához vezethetett volna; |
| --- | --- |

2.

a szóban forgó légi járatokat a 4. cikk szerinti dokumentációval összhangban üzemeltetni. Az eredeti terv és a tényleges üzemeltetés között nem lehet olyan mértékű eltérés, amely az eredeti kiválasztáskor egy másik légi fuvarozó kiválasztásához vezethetett volna;

| 3. | a főigazgató által esetlegesen szabott feltételeket, a szóban forgó légi járatok üzemeltetésében érintett nem közösségi országok légügyi hatóságai által kibocsátott határozatokat és engedélyeket, valamint valamennyi vonatkozó nemzetközi előírást betartani; |
| --- | --- |

3.

a főigazgató által esetlegesen szabott feltételeket, a szóban forgó légi járatok üzemeltetésében érintett nem közösségi országok légügyi hatóságai által kibocsátott határozatokat és engedélyeket, valamint valamennyi vonatkozó nemzetközi előírást betartani;

| 4. | a főigazgatót azonnal értesíteni a szóban forgó légi járatok üzemeltetésének megszűnése vagy felfüggesztése esetén. Ha a felfüggesztés időtartama meghaladja a két forgalmi idényt, a forgalmi jogok odaítélésére és/vagy a kijelölésre vonatkozó határozat a második forgalmi idény végén hivatalból visszavonásra kerül, kivéve, ha a közösségi légi fuvarozó rajta kívül álló rendkívüli okokra tud hivatkozni. |
| --- | --- |

4.

a főigazgatót azonnal értesíteni a szóban forgó légi járatok üzemeltetésének megszűnése vagy felfüggesztése esetén. Ha a felfüggesztés időtartama meghaladja a két forgalmi idényt, a forgalmi jogok odaítélésére és/vagy a kijelölésre vonatkozó határozat a második forgalmi idény végén hivatalból visszavonásra kerül, kivéve, ha a közösségi légi fuvarozó rajta kívül álló rendkívüli okokra tud hivatkozni.

Az első bekezdésben említett kötelezettségek teljesítését a légi közlekedési főigazgatóság ellenőrzi.

13. cikk

A kijelölés kedvezménye és/vagy a forgalmi jogok odaítélésének kedvezménye személyre szól és nem ruházható át A kedvezmény korlátlan időre szól, hacsak a határozat visszavonásra nem került.

14. cikk

Amennyiben egy légi fuvarozó nem teljesíti a 12. cikk 1. §-a szerinti kötelezettségeit vagy súlyosan veszélyezteti a légi közlekedés biztonságát, a miniszter felfüggesztheti vagy visszavonhatja a kijelölésre és/vagy a forgalmi jogok odaítélésére vonatkozó határozatot.

15. cikk

1.   Bármely, a közösségi jog értelmében Belgiumban letelepedett uniós légi fuvarozó kifogást emelhet az egy adott légi útvonalhoz kapcsolódó forgalmi jogoknak valamely másik légi fuvarozó általi gyakorlása ellen, és a forgalmi jogok jobb kihasználása érdekében pályázatot nyújthat be.

E célból a főigazgatóhoz megfelelően alátámasztott dokumentációt nyújt be, melybe betekinthet a kifogásban érintett forgalmi jogokat gyakorló légi fuvarozó.

A kifogáshoz való jog azonban csak a forgalmi jogok kezdeti odaítélésétől számított kétéves üzemeltetési időszak elteltével gyakorolható.

2.   Ez utóbbi esetben a miniszter – a dokumentáció és az esetleges meghallgatások nyomán – felülvizsgálja a kezdeti odaítélést és felhasználásának módját, és:

| 1. | vagy úgy dönt, hogy nem ad helyt a kérelemnek; |
| --- | --- |

1.

vagy úgy dönt, hogy nem ad helyt a kérelemnek;

| 2. | vagy pedig úgy, hogy új odaítélési eljárást indít. |
| --- | --- |

2.

vagy pedig úgy, hogy új odaítélési eljárást indít.

Abban az esetben azonban, ha egy közösségi légi fuvarozó csupán egy másik légi fuvarozóval való együttműködés keretében, saját légi járművek használata nélkül gyakorolja forgalmi jogait, a miniszter haladéktalanul felülvizsgálja a kezdeti odaítélést akkor, ha egy versengő légi fuvarozó hivatalosan kérelmezi az érintett légi járatnak saját légi járművekkel való üzemeltetését.

A forgalmi jogok odaítélésének és/vagy a kijelölésnek a részleges vagy teljes módosulása legkorábban a határozathozatal szerinti forgalmi idényt követő második IATA forgalmi idény első napján lép hatályba.

16. cikk

A piacok, a légi összeköttetések és a közösségi légi fuvarozóktól beérkező kérelmek megfelelő értékelhetősége érdekében a közösségi légi fuvarozók a légi közlekedési főigazgatóságot rendszeresen statisztikákkal látják el azon légi járatok üzemeltetéséről, amelyekre őket kijelölték.

A miniszter rögzíti a statisztikák részletességének fokát és benyújtásának gyakoriságát.

17. cikk

1.   A 15. cikk szerinti kifogásolási eljárás azokra a forgalmi jogokra is alkalmazható, amelyeket e rendelet hatálybalépése előtt ítéltek oda egy adott légi útvonalon, és amelyek már akkor korlátozva voltak vagy azóta korlátozottá váltak.

Ez utóbbi esetben a légi közlekedési főigazgatóság gondoskodik arról, hogy – még mielőtt bármilyen eljárás indulna – az érintett nem közösségi országgal kötött légi közlekedési megállapodás szerinti korlátozott forgalmi jogok újratárgyalása útján születhessen megoldás.

2.   Az 1. § szerinti eljárást kell alkalmazni a kijelölésre is.

18. cikk

A menetrend szerinti légi fuvarozókról szóló 1999. május 3-i törvény hatályát veszti.

19. cikk

Ez a rendelet a Belgium hivatalos közlönyében (Moniteur Belge/Belgisch Staatsblad) való közzététele után két hónappal lép hatályba.

20. cikk

E rendelet végrehajtásáért a légi közlekedésért felelős miniszterünk felel.

Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 18-án.

A Király nevében

a miniszterelnök

Yves LETERME

a mobilitásügyi államtitkár

Etienne SCHOUPPE

---

| 1.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/34

---

A tagállamok által közölt információ az Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 101/09

| Támogatás száma | XR 194/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Galicia |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Ayudas regionales a la inversión en la Comunidad Autónoma de Galicia en aplicación del Reglamento (CE) no 1628/2006 |
| Jogalap | Proyecto de Decreto por el que se regulan las ayudas regionales a la inversión en la Comunidad Autónoma de Galicia en aplicación del Reglamento (CE) no 1628/2006 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 100 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | 30 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.1.1. |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Xunta de Galicia |
| Consellería de Economía y Hacienda |
| Edificio Administrativo San Caetano s/n |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Támogatás száma

XR 194/07

Tagállam

Spanyolország

Régió

Galicia

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Ayudas regionales a la inversión en la Comunidad Autónoma de Galicia en aplicación del Reglamento (CE) no 1628/2006

Jogalap

Proyecto de Decreto por el que se regulan las ayudas regionales a la inversión en la Comunidad Autónoma de Galicia en aplicación del Reglamento (CE) no 1628/2006

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

100 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

30 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.1.1.

Időtartam

2013.12.31.

Gazdasági ágazat

Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Xunta de Galicia

Consellería de Economía y Hacienda

Edificio Administrativo San Caetano s/n

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

http://www.econmiaefacenda.org/

Egyéb információ

—

| Támogatás száma | XR 67/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | — |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Ayudas derivadas del Plan de Seguridad Minera para la consecución de una minera sostenible en los aspectos de prevención y seguridad minera. |
| Jogalap | Orden ITC/732/2008, de 13 de marzo, punto Tercero, apartado 5.1. letra b), inversiones regionales (BOE no 67 de 18.3.2008) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 1,4 millió EUR |
| Tervezett támogatás teljes összege | — |
| Maximális támogatási intenzitás | 48 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.3.19. |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Bizonyos ágazatokra korlátozott támogatás |
| NACE: 13, 14 |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Dirección General de Politica Energética y Minas |
| Jorge Sanz Oliva |
| Paseo de la Castellana, 160 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel. +34 913497475 |
| E-mail: jcsanz@mytic.es |

Támogatás száma

XR 67/08

Tagállam

Spanyolország

Régió

—

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Ayudas derivadas del Plan de Seguridad Minera para la consecución de una minera sostenible en los aspectos de prevención y seguridad minera.

Jogalap

Orden ITC/732/2008, de 13 de marzo, punto Tercero, apartado 5.1. letra b), inversiones regionales (BOE no 67 de 18.3.2008)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

1,4 millió EUR

Tervezett támogatás teljes összege

—

Maximális támogatási intenzitás

48 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.3.19.

Időtartam

2013.12.31.

Gazdasági ágazat

Bizonyos ágazatokra korlátozott támogatás

NACE: 13, 14

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Dirección General de Politica Energética y Minas

Jorge Sanz Oliva

Paseo de la Castellana, 160

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel. +34 913497475

E-mail: jcsanz@mytic.es

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

http://www.mityc.es/seguridadminera

Egyéb információ

—

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 1.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/36

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 101/10

| 1. | 2011. március 23-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Giesecke & Devrient GmbH (a továbbiakban: G&D, Németország) és a Wincor Nixdorf Aktiengesellschaft (Németország) vállalatcsoport tulajdonában lévő Wincor Nixdorf International GmbH (a továbbiakban: WNI, Németország) irányítása alá tartozó BEB Industrie-Elektronik AG (a továbbiakban: BEB, Svájc) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások eszközök átruházása és újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a CI Tech Components AG (Svájc) felett. |
| --- | --- |

1.

2011. március 23-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Giesecke & Devrient GmbH (a továbbiakban: G&D, Németország) és a Wincor Nixdorf Aktiengesellschaft (Németország) vállalatcsoport tulajdonában lévő Wincor Nixdorf International GmbH (a továbbiakban: WNI, Németország) irányítása alá tartozó BEB Industrie-Elektronik AG (a továbbiakban: BEB, Svájc) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások eszközök átruházása és újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a CI Tech Components AG (Svájc) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a G&D esetében: bankjegy-kezelés, személyazonosító dokumentumok, intelligens kártyák, kártyarendszerek és biztonsági megoldások információtechnológiai környezetben, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a G&D esetében: bankjegy-kezelés, személyazonosító dokumentumok, intelligens kártyák, kártyarendszerek és biztonsági megoldások információtechnológiai környezetben,

| — | a WNI esetében: információtechnológiai megoldások lakossági banki és kereskedelmi folyamatok optimizálásához, |
| --- | --- |

—

a WNI esetében: információtechnológiai megoldások lakossági banki és kereskedelmi folyamatok optimizálásához,

| — | a BEB esetében: bankjegyek felismerésére és ellenőrzésére szolgáló készülékek. |
| --- | --- |

—

a BEB esetében: bankjegyek felismerésére és ellenőrzésére szolgáló készülékek.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 1.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/38

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 101/11

| 1. | 2011. március 21-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a MAN SE (a továbbiakban: MAN, Németország) irányítása alá tartozó MAN Truck & Bus AG (a továbbiakban: MAN Truck & Bus, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a MAN Camions et Bus S.A.S. (a továbbiakban: MAN Camions et Bus, Franciaország) és a MAN Truck and Bus N.V./S.A. (a továbbiakban: MAN Truck and Bus Belgium, Belgium) egésze felett. |
| --- | --- |

1.

2011. március 21-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a MAN SE (a továbbiakban: MAN, Németország) irányítása alá tartozó MAN Truck & Bus AG (a továbbiakban: MAN Truck & Bus, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a MAN Camions et Bus S.A.S. (a továbbiakban: MAN Camions et Bus, Franciaország) és a MAN Truck and Bus N.V./S.A. (a továbbiakban: MAN Truck and Bus Belgium, Belgium) egésze felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a MAN esetében: tehergépkocsik, városi és távolsági autóbuszok, autóbuszokba szánt alvázak és padlólemezek, ipari és tengeri motorok, dízelmotorok és turbógépek fejlesztése, gyártása és értékesítése, valamint ipari szolgáltatások, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a MAN esetében: tehergépkocsik, városi és távolsági autóbuszok, autóbuszokba szánt alvázak és padlólemezek, ipari és tengeri motorok, dízelmotorok és turbógépek fejlesztése, gyártása és értékesítése, valamint ipari szolgáltatások,

| — | a MAN Camions et Bus esetében: tehergépkocsik, városi és távolsági autóbuszok értékesítése és kapcsolódó értékesítés utáni szolgáltatások nyújtása, távolsági autóbuszok alvázainak értékesítése, valamint – valódi kereskedelmi ügynökként – (dízel) teherautó-motorok és ezekhez tartozó alkatrészek értékesítése, |
| --- | --- |

—

a MAN Camions et Bus esetében: tehergépkocsik, városi és távolsági autóbuszok értékesítése és kapcsolódó értékesítés utáni szolgáltatások nyújtása, távolsági autóbuszok alvázainak értékesítése, valamint – valódi kereskedelmi ügynökként – (dízel) teherautó-motorok és ezekhez tartozó alkatrészek értékesítése,

| — | a MAN Truck & Bus Belgium esetében: tehergépkocsik, városi és távolsági autóbuszok értékesítése és kapcsolódó értékesítés utáni szolgáltatások nyújtása, valamint – valódi kereskedelmi ügynökként – (dízel) teherautó-motorok és ezekhez tartozó alkatrészek értékesítése. |
| --- | --- |

—

a MAN Truck & Bus Belgium esetében: tehergépkocsik, városi és távolsági autóbuszok értékesítése és kapcsolódó értékesítés utáni szolgáltatások nyújtása, valamint – valódi kereskedelmi ügynökként – (dízel) teherautó-motorok és ezekhez tartozó alkatrészek értékesítése.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 1.4.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/39 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/39

---

Értesítés az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 2., 3. és 7. cikkében említett listára a(z) 317/2011/EU bizottsági rendelet értelmében felvett Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri számára

2011/C 101/12

| 1. | A 2002/402/KKBP közös álláspont (1) felhívja az Uniót, hogy fagyassza be az 1267(1999) és az 1333(2000) BTH értelmében összeállított, és az 1267(1999) BTH által felállított ENSZ-bizottság által rendszeresen felülvizsgált listában említetteknek megfelelően Oszáma bin Láden, az Al-Qaida szervezet tagjai, a Tálibán, valamint a velük összeköttetésben álló személyek, csoportok, vállalkozások és szervezetek pénzeszközeit és gazdasági erőforrásait.
  Az ENSZ-bizottság által összeállított lista az alábbiakra terjed ki:






  — | az Al-Qaida, a Tálibán és Oszáma bin Láden, |
| --- | --- | --- |

1.

A 2002/402/KKBP közös álláspont (1) felhívja az Uniót, hogy fagyassza be az 1267(1999) és az 1333(2000) BTH értelmében összeállított, és az 1267(1999) BTH által felállított ENSZ-bizottság által rendszeresen felülvizsgált listában említetteknek megfelelően Oszáma bin Láden, az Al-Qaida szervezet tagjai, a Tálibán, valamint a velük összeköttetésben álló személyek, csoportok, vállalkozások és szervezetek pénzeszközeit és gazdasági erőforrásait.

Az ENSZ-bizottság által összeállított lista az alábbiakra terjed ki:

—

az Al-Qaida, a Tálibán és Oszáma bin Láden,

| — | az Al-Qaidával, a Tálibánnal és Oszáma bin Ládennel összeköttetésben álló egyes természetes vagy jogi személyek, szervezetek, testületek és csoportok, valamint |
| --- | --- |

—

az Al-Qaidával, a Tálibánnal és Oszáma bin Ládennel összeköttetésben álló egyes természetes vagy jogi személyek, szervezetek, testületek és csoportok, valamint

| — | az említett, összeköttetésben álló személyek, szervezetek, testületek és csoportok tulajdonát képező, ezek ellenőrzése alatt álló vagy ezeket más módon támogató jogi személyek, szervezetek és testületek. |
| --- | --- |

—

az említett, összeköttetésben álló személyek, szervezetek, testületek és csoportok tulajdonát képező, ezek ellenőrzése alatt álló vagy ezeket más módon támogató jogi személyek, szervezetek és testületek.

Az alábbi cselekmények, illetve tevékenységek jelzik azt, hogy valamely egyén, csoport, vállalkozás vagy szervezet „összeköttetésben áll” az Al-Qaidával, Oszáma bin Ládennel vagy a Tálibánnal:

| a) | az Al-Qaida, a Tálibán, Oszáma bin Láden, vagy az azokkal összeköttetésben álló sejt, hálózat vagy frakció által, azzal együttműködve, a nevében, a javára vagy a támogatására elkövetett cselekmények vagy tevékenységek finanszírozásában, tervezésében, lehetővé tételében, előkészítésében, illetve elkövetésében való részvétel; |
| --- | --- |

a)

az Al-Qaida, a Tálibán, Oszáma bin Láden, vagy az azokkal összeköttetésben álló sejt, hálózat vagy frakció által, azzal együttműködve, a nevében, a javára vagy a támogatására elkövetett cselekmények vagy tevékenységek finanszírozásában, tervezésében, lehetővé tételében, előkészítésében, illetve elkövetésében való részvétel;

| b) | fegyver és fegyverrel kapcsolatos anyagok szállítása, eladása vagy átadása bármelyikük számára; |
| --- | --- |

b)

fegyver és fegyverrel kapcsolatos anyagok szállítása, eladása vagy átadása bármelyikük számára;

| c) | bármelyik említett szervezet számára történő toborzás; illetve |
| --- | --- |

c)

bármelyik említett szervezet számára történő toborzás; illetve

| d) | egyéb támogatás bármelyikük cselekményeihez, illetve tevékenységeihez. |
| --- | --- |

d)

egyéb támogatás bármelyikük cselekményeihez, illetve tevékenységeihez.

| 2. | Az ENSZ-bizottság 2011. március 23-án úgy döntött, hogy a vonatkozó listára felveszi Ibrahim Hassan Tali Al-Asirit. Az érintett személy bármikor – tetszőleges igazoló dokumentumokkal ellátott – kérelmet terjeszthet az ENSZ ombudsmanja elé annak érdekében, hogy az ombudsman vizsgálja felül az őt az ENSZ fent említett listájára felvevő döntését. E kérelmet a következő címre kell elküldeni:





  United Nations — Office of the Ombudsperson |
| --- | --- |
| Room TB-08041D |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Tel. +1 2129632671 |
| Fax +1 2129631300 / 3778 |
| E-mail: ombudsperson@un.org |

2.

Az ENSZ-bizottság 2011. március 23-án úgy döntött, hogy a vonatkozó listára felveszi Ibrahim Hassan Tali Al-Asirit. Az érintett személy bármikor – tetszőleges igazoló dokumentumokkal ellátott – kérelmet terjeszthet az ENSZ ombudsmanja elé annak érdekében, hogy az ombudsman vizsgálja felül az őt az ENSZ fent említett listájára felvevő döntését. E kérelmet a következő címre kell elküldeni:

United Nations — Office of the Ombudsperson

Room TB-08041D

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tel. +1 2129632671

Fax +1 2129631300 / 3778

E-mail: ombudsperson@un.org

További információk az alábbi internetcímen találhatók: http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml

| 3. | A 2. bekezdésben említett ENSZ-határozat alapján a Bizottság elfogadta az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet (2) I. mellékletét módosító 317/2011/EU rendeletet (3). A 881/2002/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 7a. cikkének (1) bekezdése szerinti módosítás az e rendelet I. mellékletében (a továbbiakban: I. melléklet) szereplő listát kiegészíti Ibrahim Hassan Tali Al-Asirivel.
  A 881/2002/EK rendelet alábbi intézkedései vonatkoznak az I. mellékletbe felvett egyénekre és szervezetekre:






  1. | az érintett egyének és szervezetek tulajdonát képező, illetve birtokában lévő valamennyi pénzeszköz és gazdasági erőforrás befagyasztása, továbbá a pénzeszközök részükre vagy javukra közvetlen vagy közvetett módon történő rendelkezésre bocsátásának mindenkire vonatkozó tilalma (2. és 2a. cikk (4)); valamint |
| --- | --- | --- |

3.

A 2. bekezdésben említett ENSZ-határozat alapján a Bizottság elfogadta az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet (2) I. mellékletét módosító 317/2011/EU rendeletet (3). A 881/2002/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 7a. cikkének (1) bekezdése szerinti módosítás az e rendelet I. mellékletében (a továbbiakban: I. melléklet) szereplő listát kiegészíti Ibrahim Hassan Tali Al-Asirivel.

A 881/2002/EK rendelet alábbi intézkedései vonatkoznak az I. mellékletbe felvett egyénekre és szervezetekre:

1.

az érintett egyének és szervezetek tulajdonát képező, illetve birtokában lévő valamennyi pénzeszköz és gazdasági erőforrás befagyasztása, továbbá a pénzeszközök részükre vagy javukra közvetlen vagy közvetett módon történő rendelkezésre bocsátásának mindenkire vonatkozó tilalma (2. és 2a. cikk (4)); valamint

| 2. | az érintett egyének és szervezetek bármelyike részére közvetlenül vagy közvetve katonai tevékenységgel kapcsolatos technikai tanácsadás, segítségnyújtás vagy képzés felajánlásának, eladásának, nyújtásának vagy szállításának tilalma (3. cikk). |
| --- | --- |

2.

az érintett egyének és szervezetek bármelyike részére közvetlenül vagy közvetve katonai tevékenységgel kapcsolatos technikai tanácsadás, segítségnyújtás vagy képzés felajánlásának, eladásának, nyújtásának vagy szállításának tilalma (3. cikk).

| 4. | A 881/2002/EK rendelet 7a. cikke (5) felülvizsgálati eljárásról rendelkezik, amennyiben a listára felvettek észrevételeket nyújtanak be a listára való felvétel okaira vonatkozóan. A(z) 317/2011/EU rendelet I. mellékletébe felvett egyének és szervezetek kérelmet intézhetnek a Bizottsághoz a listán való feltüntetésük okaira vonatkozóan. Ezt a kérelmet a következő címre kell elküldeni:





  European Commission |
| --- | --- |
| ‘Restrictive measures’ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A 881/2002/EK rendelet 7a. cikke (5) felülvizsgálati eljárásról rendelkezik, amennyiben a listára felvettek észrevételeket nyújtanak be a listára való felvétel okaira vonatkozóan. A(z) 317/2011/EU rendelet I. mellékletébe felvett egyének és szervezetek kérelmet intézhetnek a Bizottsághoz a listán való feltüntetésük okaira vonatkozóan. Ezt a kérelmet a következő címre kell elküldeni:

European Commission

‘Restrictive measures’

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Felhívjuk az érintett személyek és szervezetek figyelmét arra a lehetőségre, hogy a(z) 317/2011/EU rendelet ellen eljárást indíthatnak az Európai Unió Bíróságánál az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelően. |
| --- | --- |

5.

Felhívjuk az érintett személyek és szervezetek figyelmét arra a lehetőségre, hogy a(z) 317/2011/EU rendelet ellen eljárást indíthatnak az Európai Unió Bíróságánál az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelően.

| 6. | Az érintett egyének személyes adatait a személyes adatok közösségi (jelenleg uniós) intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet (6) előírásaival összhangban kezelik. Bármilyen, például további információkra, illetve a 45/2001/EK rendelet értelmében vett jogok (személyes adatokhoz való hozzáférés vagy személyes adatok helyesbítése) gyakorlására vonatkozó kérelmet a Bizottságnak kell elküldeni a fenti 4. pontban említett címre. |
| --- | --- |

6.

Az érintett egyének személyes adatait a személyes adatok közösségi (jelenleg uniós) intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet (6) előírásaival összhangban kezelik. Bármilyen, például további információkra, illetve a 45/2001/EK rendelet értelmében vett jogok (személyes adatokhoz való hozzáférés vagy személyes adatok helyesbítése) gyakorlására vonatkozó kérelmet a Bizottságnak kell elküldeni a fenti 4. pontban említett címre.

| 7. | A szabályszerűség érdekében felhívjuk az I. mellékletbe felvett egyének és szervezetek figyelmét arra a lehetőségre, hogy kérelemmel fordulhatnak az érintett tagállam(ok) 881/2002/EK rendelet II. mellékletében felsorolt illetékes hatóságaihoz arra vonatkozóan, hogy befagyasztott pénzeszközöket és gazdasági erőforrásokat használhassanak fel alapvető szükségletek kielégítése vagy különleges kifizetések teljesítése érdekében, az említett rendelet 2a. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

7.

A szabályszerűség érdekében felhívjuk az I. mellékletbe felvett egyének és szervezetek figyelmét arra a lehetőségre, hogy kérelemmel fordulhatnak az érintett tagállam(ok) 881/2002/EK rendelet II. mellékletében felsorolt illetékes hatóságaihoz arra vonatkozóan, hogy befagyasztott pénzeszközöket és gazdasági erőforrásokat használhassanak fel alapvető szükségletek kielégítése vagy különleges kifizetések teljesítése érdekében, az említett rendelet 2a. cikkével összhangban.

---

(1)  HL L 139., 2002.5.29., 4. o.

(2)  HL L 86., 2011.4.1. o. 63.

(3)  HL L 139., 2002.5.29. 9. o.

(4)  A 2a. cikket az 561/2003/EC tanácsi rendelet (HL L 82., 2003.3.29., 1. o.) illesztette be a rendeletbe.

(5)  A 7a. cikket az 1286/2009/EU tanácsi rendelet (HL L 346., 2009.12.23., 42. o.) illesztette be a rendeletbe.

(6)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---