# Uradni list C 126/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.126.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 126 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5428. april 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.126.slv

Uradni list

Evropske unije

C 126

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5428. april 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE
  Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi


  20. zasedanje je potekalo v Kinšasi (Demokratična republika Kongo) od 2. do 4. decembra 2010. |
| 2011/C 126/01 | Zapisnik seje v četrtek, 2. decembra 2010 | 1 |
| 2011/C 126/02 | Zapisnik seje v petek, 3. decembra 2010 | 5 |
| 2011/C 126/03 | Zapisnik seje v soboto, 4. decembra 2010 | 8 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE
  Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi


  20. zasedanje je potekalo v Kinšasi (Demokratična republika Kongo) od 2. do 4. decembra 2010.

Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi

20. zasedanje je potekalo v Kinšasi (Demokratična republika Kongo) od 2. do 4. decembra 2010.

2011/C 126/01

Zapisnik seje v četrtek, 2. decembra 2010

1

2011/C 126/02

Zapisnik seje v petek, 3. decembra 2010

5

2011/C 126/03

Zapisnik seje v soboto, 4. decembra 2010

8

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi 20. zasedanje je potekalo v Kinšasi (Demokratična republika Kongo) od 2. do 4. decembra 2010.

| 28.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 126/1

---

ZAPISNIK SEJE V ČETRTEK, 2. DECEMBRA 2010

2011/C 126/01

Vsebina

Uradna ustanovna seja

Zasedanje Skupne parlamentarne skupščine

Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

| 1. | Sprejetje osnutka dnevnega reda (AP100.751) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Potrditev zapisnika 19. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP–EU (UL C 193, 16. julij 2010) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi, sprejetimi na seji predsedstva 1. decembra 2010 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izjava Andrisa Piebalgsa, člana Komisije, pristojnega za razvoj |
| --- | --- |

4.

| 5. | Čas za vprašanja Komisiji |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ukrepi Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 19. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Razprava o zeleni knjigi o prihodnosti razvojne politike – postopek „catche the eye“ – z Andrisom Piebalgsom, članom Komisije, pristojnim za razvoj |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vmesni pregled ter državni in regionalni strateški dokumenti za 10. evropski razvojni sklad, vključno z državnimi strateškimi dokumenti za Demokratično republiko Kongo |
| --- | --- |

8.

ZAPISNIK SEJE V ČETRTEK, 2. DECEMBRA 2010

(Seja se je začela ob 11.00)

Uradna ustanovna seja

Skupščino so nagovorili:

H.E. Evariste Boshab, govornik nacionalne skupščine, Demokratična republika Kongo, Louis Michel, sopredsednik Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, David Matongo, sopredsednik Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, H.E. Joseph Kabila Kabange, predsednik, Demokratična republika Kongo, ki je uradno otvoril 20. zasedanje Skupne parlamentarne skupščine.

(Seja je bila prekinjena ob 12.50 in se je nadaljevala ob 15.20)

PREDSEDUJOČI: MATONGO

sopredsednik

Zasedanje Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je pozdravil vse sodelujoče in predstavnike civilne družbe.

Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je sporočil, da bo seznam članov skupne parlamentarne skupščine, ki so ga posredovali organi držav AKP in Evropskega parlamenta, priložen zapisniku.

Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

Sopredsednik je povedal, da so organi držav AKP posredovali seznam predstavnikov, ki niso poslanci. V skladu s členom 17(1) Cotonoujskega sporazuma in členom 1 Poslovnika Skupne parlamentarne skupščine je predlagal, da se njihova imena zabeležijo in vključijo v prilogo k zapisniku.

1.   Sprejetje osnutka dnevnega reda (AP100.751)

Osnutek dnevnega reda je bil sprejet v obliki, kot je navedena v zapisniku.

Po vprašanju J. Ferreire glede pravilnosti postopka o jezikovnem režimu na seji, sta oba sopredsednika pojasnila, da so v celoti spoštovali poslovnik Skupne parlamentarne skupščine.

2.   Potrditev zapisnika 19. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP–EU (UL C 193, 16.7.2010)

Zapisnik je bil sprejet.

3.   Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi, sprejetimi na seji predsedstva 1. decembra 2010

Sopredsednik je poročal o rezultatih seje predsedstva dne 1. decembra 2010.

Sprejeti so bili naslednji sklepi:

| a) | Sopredsednika bosta poslala pismo visoki predstavnici baronici Ashton, v katerem bosta izrazila obžalovanje, ker se ne ona ne njen predstavnik nista udeležila zasedanja, da bi predstavljala Svet EU v času za vprašanja, ter jo prosila, da do te pomanjkljivosti na prihodnjih zasedanjih ne bi prihajalo. Poleg tega bosta v pismu prosila, naj se na vsa vprašanja, naslovljena na Svet EU za to zasedanje, odgovori pisno. |
| --- | --- |

a)

Sopredsednika bosta poslala pismo visoki predstavnici baronici Ashton, v katerem bosta izrazila obžalovanje, ker se ne ona ne njen predstavnik nista udeležila zasedanja, da bi predstavljala Svet EU v času za vprašanja, ter jo prosila, da do te pomanjkljivosti na prihodnjih zasedanjih ne bi prihajalo. Poleg tega bosta v pismu prosila, naj se na vsa vprašanja, naslovljena na Svet EU za to zasedanje, odgovori pisno.

| b) | Za 22. zasedanje so bila odobrena naslednja poročila stalnih odborov: | Odbor za politične zadeve







  — | Vpliv Lizbonske pogodbe na partnerstvo AKP-EU (potrebna potrditev članov odbora iz EU, po pisnem postopku) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Za 22. zasedanje so bila odobrena naslednja poročila stalnih odborov:

Odbor za politične zadeve

—

Vpliv Lizbonske pogodbe na partnerstvo AKP-EU (potrebna potrditev članov odbora iz EU, po pisnem postopku)

| | Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino







  — | Vpliv dolga na razvojno financiranje v državah AKP |
| --- | --- | --- |

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

—

Vpliv dolga na razvojno financiranje v državah AKP

| | Odbor za socialne zadeve in okolje







  — | Izključevanje invalidnih oseb v razvitih državah |
| --- | --- | --- |

Odbor za socialne zadeve in okolje

—

Izključevanje invalidnih oseb v razvitih državah

| — | Za 23. zasedanje: Kmetijstvo (naslov bo potrjen naknadno) |
| --- | --- |

—

Za 23. zasedanje: Kmetijstvo (naslov bo potrjen naknadno)

| — | Za 24. zasedanje: Vpliv rudarjenja na zdravje; |
| --- | --- |

—

Za 24. zasedanje: Vpliv rudarjenja na zdravje;

| c) | Razprave o razmerah na Haitiju in o vrhu EU-AU v Tripoliju bodo dodane pod obstoječe teme na dnevnem redu plenarnega zasedanja; |
| --- | --- |

c)

Razprave o razmerah na Haitiju in o vrhu EU-AU v Tripoliju bodo dodane pod obstoječe teme na dnevnem redu plenarnega zasedanja;

| d) | Odobrena je bila misija za ugotavljanje dejstev na Fidžiju in Vzhodnem Timorju v letu 2011 (datumi bodo dogovorjeni naknadno); |
| --- | --- |

d)

Odobrena je bila misija za ugotavljanje dejstev na Fidžiju in Vzhodnem Timorju v letu 2011 (datumi bodo dogovorjeni naknadno);

| e) | V primeru uradnega povabila bo v marcu 2011 na predsedniške volitve v Nigru poslana misija za spremljanje volitev; |
| --- | --- |

e)

V primeru uradnega povabila bo v marcu 2011 na predsedniške volitve v Nigru poslana misija za spremljanje volitev;

| f) | Dnevni red naslednje regionalne seje v Kamerunu (od 26.-28. aprila 2011) bo vseboval tri glavne teme:






  — | Regionalno povezovanje in infrastruktura, |
| --- | --- | --- |

f)

Dnevni red naslednje regionalne seje v Kamerunu (od 26.-28. aprila 2011) bo vseboval tri glavne teme:

—

Regionalno povezovanje in infrastruktura,

| — | Razvojni cilji tisočletja, |
| --- | --- |

—

Razvojni cilji tisočletja,

| — | Okoljska vprašanja; |
| --- | --- |

—

Okoljska vprašanja;

| g) | V okviru prihodnjih zasedanj Skupne parlamentarne skupščine bodo delavnice potekale pred sejo predsedstva, ki ji bo sledilo 3-dnevno plenarno zasedanje; |
| --- | --- |

g)

V okviru prihodnjih zasedanj Skupne parlamentarne skupščine bodo delavnice potekale pred sejo predsedstva, ki ji bo sledilo 3-dnevno plenarno zasedanje;

| h) | Deklaracijo AKP o miroljubnem sobivanju religij in pojavu homoseksualnosti ter stališču evropskih članov Skupne parlamentarne skupščine o njem bodo predložili Odboru za politične zadeve v nadaljnjo razpravo. |
| --- | --- |

h)

Deklaracijo AKP o miroljubnem sobivanju religij in pojavu homoseksualnosti ter stališču evropskih članov Skupne parlamentarne skupščine o njem bodo predložili Odboru za politične zadeve v nadaljnjo razpravo.

Sopredsednik je obvestil skupščino, da je delovna skupina o delovnih metodah seznanila predsedstvo s poročilom o napredku.

Sopredsednik je sporočil roke:

| — | za predloge sprememb k sporazumnim resolucijam in drugim nujnim predlogom resolucij, o katerih se bo glasovalo: petek, 3. decembra 2010, opoldne. |
| --- | --- |

—

za predloge sprememb k sporazumnim resolucijam in drugim nujnim predlogom resolucij, o katerih se bo glasovalo: petek, 3. decembra 2010, opoldne.

| — | za vprašanja glede načinov glasovanja: sobota, 4. december 2010, ob 10.00, v pisni obliki. |
| --- | --- |

—

za vprašanja glede načinov glasovanja: sobota, 4. december 2010, ob 10.00, v pisni obliki.

Govorili so: Baldeh (Gambija), sopredsednik Michel, Mugambe (Uganda), Sall (Senegal), sopredsednik Matongo, Malahoo Forte (Jamajka), Ndugai (Tanzanija), Schmidt, Toga (Etiopija), Assarid Imbarcaouane (Mali), Martínez Martínez, Casini, William (Sejšeli), Ogwal Atim (Uganda), Kollie (Liberija), Parmessar (Surinam).

PREDSEDUJOČI: MICHEL

sopredsednik

4.   Izjava Andrisa Piebalgsa, člana Komisije, pristojnega za razvoj

Sopredsednik je pozdravil komisarja in se mu zahvalil za njegovo zavezanost Skupni parlamentarni skupščini.

Komisar je podal izjavo o prihodnosti razvojne politike.

5.   Čas za vprašanja Komisiji

Sopredsednik je napovedal temo.

Na Komisijo je bilo naslovljenih 36 vprašanj.

Komisija je na vprašanja predhodno odgovorila v pisni obliki. Komisar je ustno odgovoril na dodatna vprašanja naslednjih avtorjev:

| | Vprašanje št. 2, ki ga je zastavil Carlo Casini, o financiranju nevladnih organizacij za načrtovanje družine. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 2, ki ga je zastavil Carlo Casini, o financiranju nevladnih organizacij za načrtovanje družine.

| | Vprašanje št. 3, ki ga je zastavil Norbert Neuser, o zdravju mater in reproduktivnem zdravju v okviru pobude razvojnih ciljev tisočletja. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 3, ki ga je zastavil Norbert Neuser, o zdravju mater in reproduktivnem zdravju v okviru pobude razvojnih ciljev tisočletja.

| | Vprašanje št. 4, ki ga je zastavil Charles Goerens, o pravicah invalidov in razvojnih ciljih tisočletja. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 4, ki ga je zastavil Charles Goerens, o pravicah invalidov in razvojnih ciljih tisočletja.

| | Vprašanje št. 5, ki ga je zastavila Françoise Castex, o Globalni strategiji generalnega sekretarja ZN za zdravje žensk in otrok ter o pobudi, sprejeti na vrhu skupine G8 ob jezeru Muskoka, za zdravje mater, novorojenčkov in otrok, mlajših od pet let. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 5, ki ga je zastavila Françoise Castex, o Globalni strategiji generalnega sekretarja ZN za zdravje žensk in otrok ter o pobudi, sprejeti na vrhu skupine G8 ob jezeru Muskoka, za zdravje mater, novorojenčkov in otrok, mlajših od pet let.

| | Vprašanje št. 6, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o trgovini z otroki v Slonokoščeni obali in industriji kakava v Gani. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 6, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o trgovini z otroki v Slonokoščeni obali in industriji kakava v Gani.

| | Vprašanje št. 8, ki ga je zastavila Iva Zanicchi, o storitvah za rabo vode v državah AKP. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 8, ki ga je zastavila Iva Zanicchi, o storitvah za rabo vode v državah AKP.

| | Vprašanje št. 9, ki ga je zastavil Hans-Peter Mayer, o Skladu za preskrbo z vodo. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 9, ki ga je zastavil Hans-Peter Mayer, o Skladu za preskrbo z vodo.

| | Vprašanje št. 20, ki ga je zastavil Assarid Ag Imbaracaouane (Mali), o finančnem sodelovanju. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 20, ki ga je zastavil Assarid Ag Imbaracaouane (Mali), o finančnem sodelovanju.

| | Vprašanje št. 21, ki ga ja zastavil Patrice Tirolien, o novem skladu v višini milijarde EUR v okviru razvojnih ciljev tisočletja. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 21, ki ga ja zastavil Patrice Tirolien, o novem skladu v višini milijarde EUR v okviru razvojnih ciljev tisočletja.

| | Vprašanje št. 22, ki ga je zastavil Michael Cashman (nadomeščal ga je Patrice Tirolien), o pobudi EU v okviru razvojnih ciljev tisočletja v višini milijarde EUR. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 22, ki ga je zastavil Michael Cashman (nadomeščal ga je Patrice Tirolien), o pobudi EU v okviru razvojnih ciljev tisočletja v višini milijarde EUR.

| | Vprašanje št. 19, ki ga je zastavil Gay Mitchell, o demokratičnih pravicah. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 19, ki ga je zastavil Gay Mitchell, o demokratičnih pravicah.

| | Vprašanje št. 23, ki ga je zastavil Michael Gahler, o razvoju skladnega enotirnega pristopa do afriške celine. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 23, ki ga je zastavil Michael Gahler, o razvoju skladnega enotirnega pristopa do afriške celine.

| | Vprašanje št. 24, ki ga je zastavila Michèle Rivasi, o obtožbah o kupovanju glasov s strani Japonske v Mednarodni komisiji za lov na kite. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 24, ki ga je zastavila Michèle Rivasi, o obtožbah o kupovanju glasov s strani Japonske v Mednarodni komisiji za lov na kite.

| | Vprašanje št. 25, ki ga je zastavila Isabelle Durant, o vrhu EU in Afriške unije. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 25, ki ga je zastavila Isabelle Durant, o vrhu EU in Afriške unije.

| | Vprašanje št. 26, ki ga je zastavil Waven William (Sejšeli), o razvojni pomoči. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 26, ki ga je zastavil Waven William (Sejšeli), o razvojni pomoči.

| | Vprašanje št. 27, ki ga je zastavil Joseph K. Mugambe (Uganda), o financiranju sporazumov o gospodarskem partnerstvu. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 27, ki ga je zastavil Joseph K. Mugambe (Uganda), o financiranju sporazumov o gospodarskem partnerstvu.

| | Vprašanje št. 12, ki ga je zastavil Joseph K. Mugambe, o neodvisnosti in varnosti oskrbe s hrano v državah AKP. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 12, ki ga je zastavil Joseph K. Mugambe, o neodvisnosti in varnosti oskrbe s hrano v državah AKP.

| | Vprašanje št. 13, ki ga je zastavila Fiona Hall (nadomeščal jo je Liam Aylward), o energetskem skladu EU in splošnem dostopu do energije. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 13, ki ga je zastavila Fiona Hall (nadomeščal jo je Liam Aylward), o energetskem skladu EU in splošnem dostopu do energije.

| | Vprašanje št. 14, ki ga je zastavil Lo Leinen, o prenosu tehnologije v boju proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 14, ki ga je zastavil Lo Leinen, o prenosu tehnologije v boju proti podnebnim spremembam.

| | Vprašanje št. 15, ki ga je zastavil Achille Tapsoba (Burkina Faso), o načinih vključevanja parlamentarnih predstavnikov v pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in v njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 15, ki ga je zastavil Achille Tapsoba (Burkina Faso), o načinih vključevanja parlamentarnih predstavnikov v pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in v njihovo izvajanje.

| | Vprašanje št. 16, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom (nadomeščal ga je Miguel Angel Martínez Martínez), o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, trenutnem stanju in konkretnih predlogih. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 16, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom (nadomeščal ga je Miguel Angel Martínez Martínez), o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, trenutnem stanju in konkretnih predlogih.

| | Vprašanje št. 17, ki ga je zastavil Joseph Owona Kono (Kamerun), o spremljevalnih ukrepih za sektor banan. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 17, ki ga je zastavil Joseph Owona Kono (Kamerun), o spremljevalnih ukrepih za sektor banan.

| | Vprašanje št. 18, ki ga je zastavil Ole Christensen, o trgovinskih sporazumih in človekovih pravicah. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 18, ki ga je zastavil Ole Christensen, o trgovinskih sporazumih in človekovih pravicah.

| | Vprašanje št. 30, ki ga je zastavila Anneli Jäätteenmäki (nadomeščala jo je Riika Manner), o zaščiti žensk v Kongu. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 30, ki ga je zastavila Anneli Jäätteenmäki (nadomeščala jo je Riika Manner), o zaščiti žensk v Kongu.

| | Vprašanje št. 31, ki ga je zastavil Jan Zahradil, o izplačilu neizplačanih plač evropskim državljanom v Demokratični republiki Kongo. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 31, ki ga je zastavil Jan Zahradil, o izplačilu neizplačanih plač evropskim državljanom v Demokratični republiki Kongo.

| | Vprašanje št. 32, ki ga je zastavil Filip Kaczmarek, o omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 32, ki ga je zastavil Filip Kaczmarek, o omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju.

| | Vprašanje št. 33, ki ga je zastavil Olle Schmidt, o pravnem mnenju v zvezi z Dawitom Isaakom. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 33, ki ga je zastavil Olle Schmidt, o pravnem mnenju v zvezi z Dawitom Isaakom.

| | Vprašanje št. 34, ki ga je zastavila Ana Gomes (nadomeščala jo je Françoise Castex), o človekovih pravicah v Angoli: sodni proces v Cabindi. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 34, ki ga je zastavila Ana Gomes (nadomeščala jo je Françoise Castex), o človekovih pravicah v Angoli: sodni proces v Cabindi.

| | Vprašanje št. 35, ki ga je zastavil Abadula Gemeda (nadomeščal ga je g. Toga) (Etiopija), o razmerah v Somaliji. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 35, ki ga je zastavil Abadula Gemeda (nadomeščal ga je g. Toga) (Etiopija), o razmerah v Somaliji.

Avtorji vprašanj 1, 7, 10, 11, 28, 29 in 36 na seji niso bili prisotni.

6.   Ukrepi Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 19. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine

Komisar je govoril o dokumentu o nadaljnjem ukrepanju Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na Tenerifih (Španija).

PREDSEDUJOČI: MATONGO

sopredsednik

7.   Razprava z Andrisom Piebalgsom, članom Komisije, pristojnim za razvoj, o Zeleni knjigi o prihodnosti razvojne politike
   (1)
  – postopek „catch the eye“

Komisar je uvedel temo.

Govorili so: Schmidt, Klass, Malahoo Forte (Jamajka), De Keyser, J. Ferreira, William (Sejšeli), Sall (Senegal) in sopredsednik Michel.

Komisar je odgovarjal na vprašanja članov.

8.   Vmesni pregled ter državni in regionalni strateški dokumenti za 10. evropski razvojni sklad, vključno z državnimi strateškimi dokumenti za Demokratično republiko Kongo

Matata Ponyo, minister za finance Demokratične republike Kongo, je pripravil predstavitev.

Govorili so: Gahler, Nedelčeva (Nedelcheva).

Minister in komisar sta odgovarjala na vprašanja poslancev.

(Seja se je zaključila ob 19.05)

David MATONGO in

Louis MICHEL

sopredsednika

Mohammed Ibn CHAMBAS in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generalna sosekretarja

---

(1)  KOM(2010) 629

1

---

| 28.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 126/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 126/5

---

ZAPISNIK SEJE V PETEK, 3. DECEMBRA 2010

2011/C 126/02

Vsebina

| 1. | Razvojni cilji tisočletja – rezultati konference na visoki ravni v New Yorku – predstavitev Gianfranca Rotiglianija, direktorja UNICEF-a |
| --- | --- |

1.

| 2. | Doseganje razvojnih ciljev tisočletja: inovativni odzivi za doseganje socialnih in gospodarskih izzivov
  Poročilo Odirila Motlhaleja (Botsvana) in Licie Ronzulli
  Odbor za socialne zadeve in okolje |
| --- | --- |

2.

Doseganje razvojnih ciljev tisočletja: inovativni odzivi za doseganje socialnih in gospodarskih izzivov

Poročilo Odirila Motlhaleja (Botsvana) in Licie Ronzulli

Odbor za socialne zadeve in okolje

| 3. | Umrljivost mater |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poročilo gospodarskih in socialnih partnerjev
  „Krepitev civilne družbe – ključni dejavnik za razvoj“ |
| --- | --- |

4.

Poročilo gospodarskih in socialnih partnerjev

„Krepitev civilne družbe – ključni dejavnik za razvoj“

| 5. | Po Københavnu: prenos tehnologije, nove tehnologije in gradnja tehničnih zmogljivosti v državah AKP
  Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino
  Poročilo Marlene Malahoo Forte (Jamajka) in Jo Leinena |
| --- | --- |

5.

Po Københavnu: prenos tehnologije, nove tehnologije in gradnja tehničnih zmogljivosti v državah AKP

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Poročilo Marlene Malahoo Forte (Jamajka) in Jo Leinena

| 6. | Svobodni in neodvisni mediji
  Odbor za politične zadeve
  Poročilo Jeana Rodolpha Joazila (Haiti) in Rainerja Wielanda |
| --- | --- |

6.

Svobodni in neodvisni mediji

Odbor za politične zadeve

Poročilo Jeana Rodolpha Joazila (Haiti) in Rainerja Wielanda

| 7. | Stanje v Demokratični republiki Kongo in centralnoafriški regiji |
| --- | --- |

7.

Stanje v Demokratični republiki Kongo in centralnoafriški regiji

| 8. | Nujna tema št. 1: Zanesljivost preskrbe s hrano |
| --- | --- |

8.

| 9. | Nujna tema št. 2: Varnostni problemi v saharsko-sahelski regiji: terorizem ter trgovanje z drogami, orožjem in ljudmi |
| --- | --- |

9.

| 10. | Povzetki delavnic |
| --- | --- |

10.

| 11. | Izjava Skupne parlamentarne skupščine ob razglasitvi rezultatov drugega kroga predsedniških volitev, ki so potekale 28. novembra 2010 v Slonokoščeni obali |
| --- | --- |

11.

ZAPISNIK SEJE V PETEK, 3. DECEMBRA 2010

(Seja se je začela ob 9.05)

PREDSEDUJOČI: MICHEL

sopredsednik

Skupna razprava (točke 1, 2 in 3)

1.   Razvojni cilji tisočletja – rezultati konference na visoki ravni v New Yorku – predstavitev Gianfranca Rotiglianija, direktorja UNICEF-a

2.   Doseganje razvojnih ciljev tisočletja: inovativni odzivi za doseganje socialnih in gospodarskih izzivov

Poročilo Odirila Motlhaleja (Botsvana) in Licie Ronzulli

Odbor za socialne zadeve in okolje

3.   Umrljivost mater

Gianfranco Rotigliano, direktor UNICEF-ove regionalne pisarne za zahodno in centralno Afriko, je podal uvodno predstavitev o razvojnih ciljih tisočletja in rezultatih konference na visoki ravni v New Yorku.

Licia Ronzulli in Odirile Motlhale (Botsvana) sta predstavila svoje poročilo o „Doseganju razvojnih ciljev tisočletja: inovativni odzivi za doseganje socialnih in gospodarskih izzivov“.

Govorili so: Rosa (Evropska komisija), Mitchell, Tirolien, Ould Guelaye (Mavretanija), Sylla (Mali), Ponga, Naib (Eritreja), Baldeh (Gambija), Hamatoukour (Kamerun), Manner, William (Sejšeli), Klass, Sithole (Mozambik), Christensen, Rivasi, J. Ferreira, Kombo (Kenija), Nedelčeva (Nedelcheva), Bearder, Toga (Etiopija), Attyat Mustafa (Sudan), Bauer, Malloum (Čad), Zanicchi, Castex, Casini, Karerwa (Burundi), de Keyser and Laboso (Kenija).

Soporočevalca Ronzulli in Motlhale (Botsvana) ter Rotigliano in Rosa (Evropska komisija) so zaključili razpravo.

PREDSEDUJOČI: MATONGO

sopredsednik

4.   Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev „Krepitev civilne družbe – ključni dejavnik za razvoj“

Brenda King, predsednica odbora AKP Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, je pripravila predstavitev.

Govorili so: Hamatoukour (Kamerun), Sylla (Mali), Lutundula (Demokratična republika Kongo), Aipira (Malavi) in Bundu (Sierra Leone).

Ga. King je odgovorila na točke iz razprave.

5.   Po Københavnu: prenos tehnologije, nove tehnologije in gradnja tehničnih zmogljivosti v državah AKP

Poročilo Marlene Malahoo Forte (Jamajka) in Joeja Leinena

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Marlene Malahoo Forte (Jamajka) in Joe Leinen sta predstavila svoje poročilo.

Govorili so: Bandua (Gana), J. Ferreira, Owono Nguema (Gabon), Parmessar (Surinam), Jensen, Sylla (Mali), Hamatoukour (kamerun), William (Sejšeli), Lutundula (Demokratična republika Kongo), Toga (Etiopija), Sall (Senegal), Ramotar (Gvajana) in Seramila (Madagaskar).

Soporočevalca Leinen in Malahoo Forte (Jamajka) ter Rosa (Evropska komisija) so zaključili razpravo.

(Seja je bila prekinjena ob 12.10 in se je nadaljevala ob 15.05)

PREDSEDUJOČI: MATONGO

sopredsednik

6.   Svobodni in neodvisni mediji

Poročilo Donald Ramotarja (Gvajana) in Rainerja Wielanda

Odbor za politične zadeve

Donald Ramotar (Gvajana) in Rainer Wieland sta predstavila svoje poročilo.

Govorili so: Rosa (Evropska komisija), Kaczmarek, Atteyeh (Džibuti), Martínez Martínez, J. Ferreira, Sall (Senegal), Schmidt, Durant, Toga (Etiopija), Speroni, Gahler, Naib (Eritreja), Nedelčeva (Nedelcheva), Hamatoukour (Kamerun), Baldeh (Gambija), William (Sejšeli), Lutundula (DRK), Linares (Kuba), Sikota (Zambija), Ramotar (Gvajana) in Wieland.

Soporočevalca Ramotar in Wieland ter Rosa (Evropska komisija) so zaključili razpravo.

PREDSEDUJOČI: MICHEL

sopredsednik

7.   Razmere v Demokratični republiki Kongo in centralnoafriški regiji

Izmenjava mnenj z organi Demokratične republike Kongo

Lambert Mende, minister za zveze in medije Demokratične republike Kongo, je pripravil predstavitev o razmerah v DRK in centralnoafriški regiji.

Govorili so: Gahler, Lutundula (DRK), Malahoo Forte (Jamajka), Zahradil, J. Ferreira, Hamatoukour (Kamerun), Kaczmarek, Assarid (Mali), Durant, Nedelčeva (Nedelcheva), Rivasi in Striffler.

Raymond Tshibanda, minister za mednarodno in regionalno sodelovanje Demokratične republike Kongo, in Mende sta odgovarjala na točke iz razprave.

Louis Michel, sopredsednik, je zaključil izmenjavo mnenj.

PREDSEDUJOČI: MATONGO

sopredsednik

8.   Nujna tema št. 1: Zanesljivost preskrbe s hrano

Domenico Rosa (Evropska komisija) je predstavil tematiko.

Govorili so: Rosa (Evropska komisija), Schnellhardt, Kombo (Kenija), Bearder, Karerwa (Burundi), J. Ferreira, Assarid (Mali), sopredsednik Michel, William (Sejšeli), Gahler, Baldeh (Gambija), Tirolien, Toga (Etiopija), Striffler, Sall (Senegal), Klass in Rosa (Evropska komisija).

9.   Nujna tema št. 2: Varnostni problemi v saharsko-sahelski regiji: terorizem ter trgovanje z drogami, orožjem in ljudmi

Bruno Gatta (Evropska komisija) je predstavil tematiko.

Govorili so: Sall (Senegal), Nedelčeva (Nedelcheva), Schmidt, J. Ferreira, Guelaye (Mavretanija), Bauer, Assarid (Mali), Rivasi, Kombo (Kenija), Gahler, Nkongo (DRK), Striffler, Baldeh (Gambija), Attard-Montalto, Hamatoukour (Kamerun), Ramotar (Gvajana) in Gatta (Evropska komisija).

10.   Povzetki delavnic

Olle Schmidt in Ould Guelaye (Mavretanija), poročevalca za delavnici št. 1 in 2, sta podala kratko predstavitev o:

| — | delavnici št. 2 (Izziv obnove držav, ki so preživele konflikt: primer Demokratične republike Kongo) |
| --- | --- |

—

delavnici št. 2 (Izziv obnove držav, ki so preživele konflikt: primer Demokratične republike Kongo)

| — | delavnici št. 1 (Izzivi in grožnje za regionalno stabilnost v centralnoafriški regiji, ki so posledica nezakonitega izkoriščanja naravnih in mineralnih virov v Demokratični republiki Kongo) |
| --- | --- |

—

delavnici št. 1 (Izzivi in grožnje za regionalno stabilnost v centralnoafriški regiji, ki so posledica nezakonitega izkoriščanja naravnih in mineralnih virov v Demokratični republiki Kongo)

11.   Izjava ob razglasitvi rezultatov drugega kroga predsedniških volitev, ki so potekale 28. novembra 2010 v Slonokoščeni obali

Izjava je bila soglasno sprejeta.

(Seja se je zaključila ob 19.10)

David MATONGO in

Louis MICHEL

sopredsednika

Mohammed Ibn CHAMBAS in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generalna sosekretarja

---

| 28.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 126/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 126/8

---

ZAPISNIK SEJE V SOBOTO, 4. DECEMBRA 2010

2011/C 126/03

Vsebina

| 1. | Sprejetje zapisnika seje v četrtek, 2. decembra 2010 |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sporočilo Carolyn Rodrigues-Birkett, ministrice za zunanje zadeve (Gvajana), predsedujoče Svetu AKP |
| --- | --- |

2.

| 3. | Čas za vprašanja Svetu AKP |
| --- | --- |

3.

| 4. | Razprava s Svetom AKP brez seznama govornikov |
| --- | --- |

4.

| 5. | Razprava o razmerah v posameznih državah: Madagaskar, Somalija, Sudan, Zimbabve in Haiti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sporazumi o gospodarskem partnerstvu – trenutno stanje Sporočilo Karla de Guchta, člana Komisije, pristojnega za mednarodno trgavino, ki mu je sledila razprava |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sprejetje zapisnikov sej v četrtek, 2. decembra, in v petek, 3. decembra 2010 |
| --- | --- |

7.

| 8. | Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili stalni odbori |
| --- | --- |

8.

| 9. | Glasovanje o nujnih predlogih resolucij |
| --- | --- |

9.

| 10. | Razno |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kraj in datum enaindvajsetega zasedanja Skupne parlamentarne skupščine |
| --- | --- |

11.

| Priloga I | Abecedni seznam članov Skupne parlamentarne skupščine |
| --- | --- |

Priloga I

| Priloga II | Seznam navzočih na 20. zasedanju od 2.–4. decembra 2010 v Kinšasi (Demokratična republika Kongo) |
| --- | --- |

Priloga II

| Priloga III | Akreditacija delegatov, ki niso poslanci |
| --- | --- |

Priloga III

| Priloga IV | Sprejeta besedila |
| --- | --- |

Priloga IV

ZAPISNIK SEJE V SOBOTO, 4. DECEMBRA 2010

(Seja se je začela ob 9.05)

PREDSEDUJOČI: MICHEL

sopredsednik

1.   Sprejetje zapisnika seje v četrtek, 2. decembra 2010

Martínez Martínez je prosil za manjšo spremembo četrtkovega zapisnika.

2.   Sporočilo Carolyn Rodrigues-Birkett, ministrice za zunanje zadeve (Gvajana), predsedujoče Svetu AKP

Carolyn Rodrigues-Birkett je podala izjavo.

PREDSEDUJOČI: MATONGO

sopredsednik

3.   Čas za vprašanja Svetu AKP

Na Svet AKP je bilo naslovljenih devet vprašanj.

Carolyn Rodrigues-Birkett je odgovorila na naslednja vprašanja in dodatna vprašanja:

| | Vprašanje št. 1, ki ga je zastavil Filip Kaczmarek, o prebivalcih otočja Čagos. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 1, ki ga je zastavil Filip Kaczmarek, o prebivalcih otočja Čagos.

| | Vprašanji 2 in 3 sta bila umaknjeni. |
| --- | --- |

Vprašanji 2 in 3 sta bila umaknjeni.

| | Vprašanje št. 4, ki ga je zastavil Olle Schmidt, o zatekanju k posilstvu kot orožju na območjih sporov. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 4, ki ga je zastavil Olle Schmidt, o zatekanju k posilstvu kot orožju na območjih sporov.

| | Vprašanje št. 5, ki ga je zastavil Patrice Tirolien, o tretjem vrhu Afrika-EU od 29.-30. novembra 2010. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 5, ki ga je zastavil Patrice Tirolien, o tretjem vrhu Afrika-EU od 29.-30. novembra 2010.

| | Vprašanje št. 6, ki ga je zastavila Christa Klaß, o vrnitvi prebivalcev otočja Čagos. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 6, ki ga je zastavila Christa Klaß, o vrnitvi prebivalcev otočja Čagos.

| | Vprašanje št. 8, ki ga je zastavil Waven William (Sejšeli), o prihodnosti skupine AKP. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 8, ki ga je zastavil Waven William (Sejšeli), o prihodnosti skupine AKP.

| | Vprašanje št. 9, ki ga je zastavil Achille Tapsoba (Burkina Faso), o podrobnostih glede sodelovanja poslancev v postopku pogajanja in izvajanja sporazumov o gospodarskem partnerstvu (EPA). |
| --- | --- |

Vprašanje št. 9, ki ga je zastavil Achille Tapsoba (Burkina Faso), o podrobnostih glede sodelovanja poslancev v postopku pogajanja in izvajanja sporazumov o gospodarskem partnerstvu (EPA).

Avtorja vprašanja št. 7 ni bilo na seji.

4.   Razprava s Svetom AKP – postopek „catch the eye“

Govorili so: J. Ferreira, Durant, Mitchell, Hamatoukour (Kamerun), Sall (Senegal) in Malahoo Forte (Jamajka).

Ga. Carolyn Rodrigues-Birkett je odgovorila na točke iz razprave.

PREDSEDUJOČI: MICHEL

sopredsednik

5.   Razprava o razmerah v posameznih državah: Madagaskar, Somalija, Sudan, Zimbabve in Haiti

O Madagaskarju so govorili: Rosa (Evropska komisija), Nedelčeva (Nedelcheva), Griesbeck in Gunessee (Mauritius).

O Somaliji so govorili: Rosa (Evropska komisija), Casini, Naib (Eritreja), Schmidt, J. Ferreira, Kombo (Kenija), Toga (Etiopija) in Deva.

O Sudanu so govorili: Rosa (Evropska komisija), Michel, Schnellhardt, De Keyser, Sylla (Mali), J. Ferreira, Casini in Musa (Sudan).

O Zimbabveju so govorili: Rosa (Evropska komisija), Gahler, Sithole (Mozambik), Bearder, Ogwal Atim (Uganda) in Deva.

O Haitiju so govorili: Rosa (Evropska komisija), Malahoo Forte (Jamajca), Durant in Jiménez (Dominikanska republika).

6.   Sporazumi o gospodarskem partnerstvu (EPA) – trenutno stanje: Izjava Karla de Guchta, člana Komisije, pristojnega za mednarodno trgovino, ki ji je sledila razprava

Karel De Gucht je podal izjavo.

Govorili so: Matongo (Zambija), Bearder, Durant, Sall (Senegal), J. Ferreira, Hamatoukour (Kamerun), Scicluna, Sylla (Mali), Ramotar (Gvajana), Malahoo Forte (Jamajka) in Tapsoba (Burkina Faso).

G. de Gucht je odgovoril na točke iz razprave.

(Seja je bila prekinjena ob 12.20 in se je nadaljevala ob 15.05)

PREDSEDUJOČI: MICHEL

sopredsednik

7.   Sprejetje zapisnikov sej v četrtek, 2. decembra, in v petek, 3. decembra 2010

Zapisnika sta bila sprejeta.

8.   Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila treh stalnih odborov

Sopredsednik je skupščino spomnil na postopke glasovanja.

| — | Svobodni in neodvisni mediji
  Poročilo Donald Ramotarja (Gvajana) in Rainerja Wielanda
  Odbor za politične zadeve (AKP-EU/100.655/10/konč.)
  Politična skupina S&D je za uvodno izjavo Ha (novo) zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU po delih. Nova uvodna izjava je bila nato zavrnjena.
  Politična skupina PPE je za predlog spremembe 2 zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Predlog spremembe je bil nato sprejet.
  Politična skupina PPE je za predloga spremembe 3 in 4 zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Predloga spremembe sta bila nato zavrnjena.
  Za predlog spremembe 5 je bilo predlagano ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU po delih. Predlog spremembe je bil nato zavrnjen.
  Politična skupina PPE je za predlog spremembe 6 zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Predlog spremembe je bil nato zavrnjen.
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Svobodni in neodvisni mediji

Poročilo Donald Ramotarja (Gvajana) in Rainerja Wielanda

Odbor za politične zadeve (AKP-EU/100.655/10/konč.)

Politična skupina S&D je za uvodno izjavo Ha (novo) zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU po delih. Nova uvodna izjava je bila nato zavrnjena.

Politična skupina PPE je za predlog spremembe 2 zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Predlog spremembe je bil nato sprejet.

Politična skupina PPE je za predloga spremembe 3 in 4 zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Predloga spremembe sta bila nato zavrnjena.

Za predlog spremembe 5 je bilo predlagano ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU po delih. Predlog spremembe je bil nato zavrnjen.

Politična skupina PPE je za predlog spremembe 6 zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Predlog spremembe je bil nato zavrnjen.

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Po Københavnu: prenos tehnologije, nove tehnologije in gradnja tehničnih zmogljivosti v državah AKP
  Poročilo Marlene Malahoo Forte (Jamajka) in Joeja Leinena
  Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino (AKP-EU/100.739/10/konč.)
  Politični skupini S&D in PPE sta za uvodno izjavo K in za odstavek 4 zahtevali ločeno glasovanje, politična skupina PPE pa je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Uvodna izjava in odstavek sta bila nato zavrnjena.
  Politični skupini S&D in PPE sta za odstavek 21 zahtevali glasovanje po delih, politična skupina PPE pa je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Odstavek je bil nato zavrnjen.
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Po Københavnu: prenos tehnologije, nove tehnologije in gradnja tehničnih zmogljivosti v državah AKP

Poročilo Marlene Malahoo Forte (Jamajka) in Joeja Leinena

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino (AKP-EU/100.739/10/konč.)

Politični skupini S&D in PPE sta za uvodno izjavo K in za odstavek 4 zahtevali ločeno glasovanje, politična skupina PPE pa je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Uvodna izjava in odstavek sta bila nato zavrnjena.

Politični skupini S&D in PPE sta za odstavek 21 zahtevali glasovanje po delih, politična skupina PPE pa je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Odstavek je bil nato zavrnjen.

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Doseganje razvojnih ciljev tisočletja: inovativni odzivi za doseganje socialnih in gospodarskih izzivov
  Poročilo Odirila Motlhaleja (Botsvana) in Licie Ronzulli
  Odbor za socialne zadeve in okolje (AKP-EU/100.732/10/konč.)
  Sprejeti so bili predlogi sprememb 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 in 10.
  Predlog spremembe 5 je bil zavrnjen.
  Politična skupina PPE je za odstavek 4 zahtevala glasovanje po delih in ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Odstavek je bil nato sprejet.
  Malahoo Forte (Jamajka) je predstavila ustni predlog spremembe, ki naj bi se dodal odstavku 8. Predlog spremembe je bil nato sprejet.
  Politična skupina PEE je za odstavek 10 zahtevala glasovanje po delih. Odstavek je bil nato sprejet.
  Politična skupina PPE je za odstavek 14 zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Odstavek je bil nato zavrnjen.
  Soporočevalka Ronzulli je predstavila ustni predlog spremembe, ki naj bi se dodal odstavku 26. Predlog spremembe je bil nato zavrnjen.
  Politična skupina PPE je za odstavek 26 zahtevala glasovanje po delih. Odstavek je bil nato zavrnjen.
  Politični skupini S&D in PPE sta za odstavek 49 zahtevali glasovanje po delih, politična skupina PPE pa je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Prvi del odstavka je bil nato sprejet, drugi del pa zavrnjen.
  Spremenjena resolucija je bila sprejeta z nobenim glasom proti in enim vzdržanim. |
| --- | --- |

—

Doseganje razvojnih ciljev tisočletja: inovativni odzivi za doseganje socialnih in gospodarskih izzivov

Poročilo Odirila Motlhaleja (Botsvana) in Licie Ronzulli

Odbor za socialne zadeve in okolje (AKP-EU/100.732/10/konč.)

Sprejeti so bili predlogi sprememb 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 in 10.

Predlog spremembe 5 je bil zavrnjen.

Politična skupina PPE je za odstavek 4 zahtevala glasovanje po delih in ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Odstavek je bil nato sprejet.

Malahoo Forte (Jamajka) je predstavila ustni predlog spremembe, ki naj bi se dodal odstavku 8. Predlog spremembe je bil nato sprejet.

Politična skupina PEE je za odstavek 10 zahtevala glasovanje po delih. Odstavek je bil nato sprejet.

Politična skupina PPE je za odstavek 14 zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Odstavek je bil nato zavrnjen.

Soporočevalka Ronzulli je predstavila ustni predlog spremembe, ki naj bi se dodal odstavku 26. Predlog spremembe je bil nato zavrnjen.

Politična skupina PPE je za odstavek 26 zahtevala glasovanje po delih. Odstavek je bil nato zavrnjen.

Politični skupini S&D in PPE sta za odstavek 49 zahtevali glasovanje po delih, politična skupina PPE pa je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Prvi del odstavka je bil nato sprejet, drugi del pa zavrnjen.

Spremenjena resolucija je bila sprejeta z nobenim glasom proti in enim vzdržanim.

9.   Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

| — | Nujni predlog resolucije o zanesljivi preskrbi s hrano (AKP-EU 100.879/10/komp)
  Politična skupina PPE je za odstavka 7 in 8 zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Odstavka sta bila nato zavrnjena.
  Predlogi sprememb od 1 do 5, 9, 17, 19 in od 21 do 25 so bili sprejeti.
  Predlogi sprememb 10, 14, 15 in 18 so bili zavrnjeni.
  Politična skupina PPE je za odstavka 11 in 12 zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Odstavka sta bila nato zavrnjena.
  G. Gunessee (Mauritius) je predstavil ustni predlog spremembe, ki naj bi se dodal odstavku 13. Predlog spremembe je bil nato zavrnjen.
  Politična skupina PEE je za odstavek 6 zahtevala ločeno glasovanje. Odstavek je bil nato sprejet.
  Za predlog spremembe 16 odstavka 17a je politična skupina ALDE zahtevala glasovanje po delih, politična skupina PPE pa je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Prvi del odstavka je bil nato zavrnjen, drugi del sprejet, tretji del pa zavrnjen.
  Politična skupina PPE je za uvodno izjavo L zahtevala glasovanje po delih. Prvi del je bil nato sprejet, drugi pa zavrnjen.
  Politična skupina PEE je za uvodno izjavo N zahtevala ločeno glasovanje. Uvodna izjava je bila nato zavrnjena.
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Nujni predlog resolucije o zanesljivi preskrbi s hrano (AKP-EU 100.879/10/komp)

Politična skupina PPE je za odstavka 7 in 8 zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Odstavka sta bila nato zavrnjena.

Predlogi sprememb od 1 do 5, 9, 17, 19 in od 21 do 25 so bili sprejeti.

Predlogi sprememb 10, 14, 15 in 18 so bili zavrnjeni.

Politična skupina PPE je za odstavka 11 in 12 zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Odstavka sta bila nato zavrnjena.

G. Gunessee (Mauritius) je predstavil ustni predlog spremembe, ki naj bi se dodal odstavku 13. Predlog spremembe je bil nato zavrnjen.

Politična skupina PEE je za odstavek 6 zahtevala ločeno glasovanje. Odstavek je bil nato sprejet.

Za predlog spremembe 16 odstavka 17a je politična skupina ALDE zahtevala glasovanje po delih, politična skupina PPE pa je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU. Prvi del odstavka je bil nato zavrnjen, drugi del sprejet, tretji del pa zavrnjen.

Politična skupina PPE je za uvodno izjavo L zahtevala glasovanje po delih. Prvi del je bil nato sprejet, drugi pa zavrnjen.

Politična skupina PEE je za uvodno izjavo N zahtevala ločeno glasovanje. Uvodna izjava je bila nato zavrnjena.

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Nujni predlog resolucije o varnostnih problemih v saharsko-sahelski regiji: terorizem ter trgovanje z drogami, orožjem in ljudmi (AKP-EU/100.880/10/komp)
  Sprejeti so bili predlogi sprememb 1, 2 in 3.
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Nujni predlog resolucije o varnostnih problemih v saharsko-sahelski regiji: terorizem ter trgovanje z drogami, orožjem in ljudmi (AKP-EU/100.880/10/komp)

Sprejeti so bili predlogi sprememb 1, 2 in 3.

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

PREDSEDUJOČI: MATONGO

sopredsednik

10.   Razno

G. Zahradil je spregovoril o zanesljivi preskrbi s hrano. G. Vlasák je govoril o pomembnosti svobode demokracije in medijev. Ga. Bearder je dopolnila svojo izjavo o Zimbabveju.

11.   Kraj in datum enaindvajsetega zasedanja Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik se je zahvalil kongovskim oblastem za njihovo gostoljubnost in sosekretarjatu in drugemu osebju za njihovo delo.

21. zasedanje skupne parlamentarne skupščine naj bi potekalo med 16. in 18. majem 2011 v Budimpešti (Madžarska).

(Seja se je zaključila ob 16.00)

David MATONGO in

Louis MICHEL

sopredsednika

Mohamed Ibn CHAMBAS in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generalna sosekretarja

---

PRILOGA I

ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE

| Predstavniki AKP | Predstavniki EP |
| --- | --- |
| MATONGO (ZAMBIJA), sopredsednik | MICHEL, sopredsednik |
| BOCVANA (podpredsednik) | ARIF (podpredsednik) |
| BURUNDI (podpredsednik) | ŠŤASTNÝ (podpredsednik) |
| KAMERUN (podpredsednik) | HOARAU (podpredsednik) |
| KONGO (republika) (podpredsednik) | KLASS (podpredsednik) |
| COOKOVI OTOKI (podpredsednik) | NICHOLSON (podpredsednik) |
| GVAJANA (podpredsednik) | McAVAN (podpredsednik) |
| LESOTO (podpredsednik) | RONZULLI (podpredsednik) |
| LIBERIJA (podpredsednik) | GOERENS (podpredsednik) |
| MALI (podpredsednik) | SPERONI (podpredsednik) |
| SAINT VINCENT IN GRENADINE (podpredsednik) | ROITHOVÁ (podpredsednik) |
| TANZANIJA (podpredsednik) | OUZKÝ (podpredsednik) |
| TUVALU (podpredsednik) | RIVASI (podpredsednik) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGVA IN BARBUDA | ALVES |
| BAHAMI | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| ZELENORTSKI OTOKI | CARVALHO |
| SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA | CASA |
| ČAD | CASINI |
| KOMORI | CASPARY |
| KONGO (demokratična republika) | CASTEX |
| SLONOKOŠČENA OBALA | CHRISTENSEN |
| DŽIBUTI | COELHO |
| DOMINIKA | DE KEYSER |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA | DELVAUX |
| EKVATORIALNA GVINEJA | DE MITA |
| ERITREJA | DE SARNEZ |
| ETIOPIJA | DURANT |
| FIDŽI | ENGEL |
| GABON | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIJA | FERREIRA, Elisa |
| GANA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GVINEJA | GAHLER |
| GVINEJA BISSAU | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| JAMAJKA | HALL |
| KENIJA | HÄNDEL |
| KIRIBATI | HANNAN |
| MADAGASKAR | HAUG |
| MALAVI | JADOT |
| MARSHALLOVI OTOKI (republika) | JENSEN |
| MAVRETANIJA | JOLY |
| MAURITIUS | KACZMAREK |
| MIKRONEZIJA (Federativne države) | KORHOLA |
| MOZAMBIK | KUHN |
| NAMIBIJA | LEGUTKO |
| NAURU (republika) | LE PEN |
| NIGER | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGERIJA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MANDERS |
| PALAU | MARTIN |
| PAPUA NOVA GVINEJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| RUANDA | MATO ADROVER |
| SAINT KITTS IN NEVIS | MAYER |
| SVETA LUCIJA | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SAO TOME IN PRINCIPE | NEDELCHEVA |
| SENEGAL | NEUSER |
| SEJŠELI | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SALOMONOVI OTOKI | SCHMIDT |
| SOMALIJA | SCHNELLHARDT |
| JUŽNA AFRIKA | SCICLUNA |
| SUDAN | SCOTTÀ |
| SURINAM | SENYSZYN |
| SVAZI | STRIFFLER |
| VZHODNI TIMOR | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD IN TOBAGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABVE | ZIMMER |

Predstavniki AKP

Predstavniki EP

MATONGO (ZAMBIJA), sopredsednik

MICHEL, sopredsednik

BOCVANA (podpredsednik)

ARIF (podpredsednik)

BURUNDI (podpredsednik)

ŠŤASTNÝ (podpredsednik)

KAMERUN (podpredsednik)

HOARAU (podpredsednik)

KONGO (republika) (podpredsednik)

KLASS (podpredsednik)

COOKOVI OTOKI (podpredsednik)

NICHOLSON (podpredsednik)

GVAJANA (podpredsednik)

McAVAN (podpredsednik)

LESOTO (podpredsednik)

RONZULLI (podpredsednik)

LIBERIJA (podpredsednik)

GOERENS (podpredsednik)

MALI (podpredsednik)

SPERONI (podpredsednik)

SAINT VINCENT IN GRENADINE (podpredsednik)

ROITHOVÁ (podpredsednik)

TANZANIJA (podpredsednik)

OUZKÝ (podpredsednik)

TUVALU (podpredsednik)

RIVASI (podpredsednik)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGVA IN BARBUDA

ALVES

BAHAMI

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

ZELENORTSKI OTOKI

CARVALHO

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

CASA

ČAD

CASINI

KOMORI

CASPARY

KONGO (demokratična republika)

CASTEX

SLONOKOŠČENA OBALA

CHRISTENSEN

DŽIBUTI

COELHO

DOMINIKA

DE KEYSER

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

DELVAUX

EKVATORIALNA GVINEJA

DE MITA

ERITREJA

DE SARNEZ

ETIOPIJA

DURANT

FIDŽI

ENGEL

GABON

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIJA

FERREIRA, Elisa

GANA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GVINEJA

GAHLER

GVINEJA BISSAU

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

JAMAJKA

HALL

KENIJA

HÄNDEL

KIRIBATI

HANNAN

MADAGASKAR

HAUG

MALAVI

JADOT

MARSHALLOVI OTOKI (republika)

JENSEN

MAVRETANIJA

JOLY

MAURITIUS

KACZMAREK

MIKRONEZIJA (Federativne države)

KORHOLA

MOZAMBIK

KUHN

NAMIBIJA

LEGUTKO

NAURU (republika)

LE PEN

NIGER

LÓPEZ AGUILAR

NIGERIJA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MANDERS

PALAU

MARTIN

PAPUA NOVA GVINEJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

RUANDA

MATO ADROVER

SAINT KITTS IN NEVIS

MAYER

SVETA LUCIJA

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SAO TOME IN PRINCIPE

NEDELCHEVA

SENEGAL

NEUSER

SEJŠELI

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SALOMONOVI OTOKI

SCHMIDT

SOMALIJA

SCHNELLHARDT

JUŽNA AFRIKA

SCICLUNA

SUDAN

SCOTTÀ

SURINAM

SENYSZYN

SVAZI

STRIFFLER

VZHODNI TIMOR

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD IN TOBAGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABVE

ZIMMER

ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

| Člani AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| STRAKER, SAINT VINCENT IN GRENADINE, sopredsednik | CASA, sopredsednik |
| PAPALII (SAMOA), podpredsednik | KORHOLA, podpredsednik |
| DAYORI (BENIN), podpredsednik | CASTEX, podpredsednik |
| ANTIGVA IN BARBUDA | ALFONSI |
| SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA | CALLANAN |
| IBOVI (Kongo, Republika) | CASINI |
| SLONOKOŠČENA OBALA | DE KEYSER |
| ATEYE (Džibuti) | DE MITA |
| TOGA (ETIOPIJA) | DURANT |
| FIDŽI | FERREIRA, Elisa |
| OWONO NGUEMA (GABON) | GAHLER |
| GVINEJA | GRIESBECK |
| RAMOTAR (GVAJANA) | HANNAN |
| HAITI | HÄNDEL |
| LESOTO | KACZMAREK |
| KOLLIE (LIBERIJA) | LE PEN |
| SERAMILA (MADAGASKAR) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| VAN DER WALT (NAMIBIJA) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PAPUA NOVA GVINEJA | SCOTTÀ |
| HAMDI-H-OSMAN (SUDAN) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAM) | SPERONI |
| BAMNANTE (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABVE) | WIELAND |

Člani AKP

Poslanci EP

STRAKER, SAINT VINCENT IN GRENADINE, sopredsednik

CASA, sopredsednik

PAPALII (SAMOA), podpredsednik

KORHOLA, podpredsednik

DAYORI (BENIN), podpredsednik

CASTEX, podpredsednik

ANTIGVA IN BARBUDA

ALFONSI

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

CALLANAN

IBOVI (Kongo, Republika)

CASINI

SLONOKOŠČENA OBALA

DE KEYSER

ATEYE (Džibuti)

DE MITA

TOGA (ETIOPIJA)

DURANT

FIDŽI

FERREIRA, Elisa

OWONO NGUEMA (GABON)

GAHLER

GVINEJA

GRIESBECK

RAMOTAR (GVAJANA)

HANNAN

HAITI

HÄNDEL

LESOTO

KACZMAREK

KOLLIE (LIBERIJA)

LE PEN

SERAMILA (MADAGASKAR)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

VAN DER WALT (NAMIBIJA)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PAPUA NOVA GVINEJA

SCOTTÀ

HAMDI-H-OSMAN (SUDAN)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAM)

SPERONI

BAMNANTE (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABVE)

WIELAND

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

| Člani AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (KONGO, demokratična republika), sopredsednik | CARVALHO, sopredsednik |
| MUGAMBE (UGANDA), podpredsednik | LEGUTKO, podpredsednik |
| BUYA KAMARO(SIERRA LEONE), podpredsednik | ALVES, podpredsednik |
| DOS SANTOS (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMI | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| COOKOVI OTOKI | CASPARY |
| EKVATORIALNA GVINEJA | ENGEL |
| NAIB (ERITREJA) | FORD |
| BANDUA (GANA) | GOERENS |
| MALAHOO FORTE (JAMAJKA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAVI) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAVRETANIJA) | JENSEN |
| GUNESSEE (MAURITIUS) | KUHN |
| ADEFIDIDE (NIGERIJA) | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RUANDA) | MAYER |
| SAINT KITTS IN NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| JEAN-MARIE (SVETA LUCIJA) | MICHEL |
| SAO TOME IN PRINCIPE | MITCHELL |
| SALL (SENEGAL) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEJŠELI) | ŠŤASTNÝ |
| SIBHIDLA (UŽNA AFRIKA) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| TUVALU | TIROLIEN |
| SIKOFA (ZAMBIJA) | ZANICCHI |

Člani AKP

Poslanci EP

KUTEKALA KAAWA (KONGO, demokratična republika), sopredsednik

CARVALHO, sopredsednik

MUGAMBE (UGANDA), podpredsednik

LEGUTKO, podpredsednik

BUYA KAMARO(SIERRA LEONE), podpredsednik

ALVES, podpredsednik

DOS SANTOS (ANGOLA)

ARIF

BAHAMI

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

COOKOVI OTOKI

CASPARY

EKVATORIALNA GVINEJA

ENGEL

NAIB (ERITREJA)

FORD

BANDUA (GANA)

GOERENS

MALAHOO FORTE (JAMAJKA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAVI)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAVRETANIJA)

JENSEN

GUNESSEE (MAURITIUS)

KUHN

ADEFIDIDE (NIGERIJA)

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RUANDA)

MAYER

SAINT KITTS IN NEVIS

McMILLAN-SCOTT

JEAN-MARIE (SVETA LUCIJA)

MICHEL

SAO TOME IN PRINCIPE

MITCHELL

SALL (SENEGAL)

SCHLYTER

WILLIAM (SEJŠELI)

ŠŤASTNÝ

SIBHIDLA (UŽNA AFRIKA)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

TUVALU

TIROLIEN

SIKOFA (ZAMBIJA)

ZANICCHI

ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

| Člani AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOZAMBIK), sopredsednik | RIVASI, sopredsednica |
| KOMBO (KENIJA), sopredsednik | BAUER, podpredsednik |
| GRENADA, podpredsednik | NEDELČEVA (NEDELCHEVA), podpredsednica |
| BARBADOS | BEARDER |
| MOTLHALE (BOCVANA) | CHRISTENSEN |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | COELHO |
| KARERWA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ALMADA (ZELENORTSKI OTOKI) | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (ČAD) | FERREIRA, João |
| KOMORI | HALL |
| DOMINIKA | HAUG |
| JIMÉNEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA) | JADOT |
| BALDEH (GAMBIJA) | JOLY |
| GVINEJA BISSAU | KLASS |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| MARSHALLOVI OTOKI | McAVAN |
| MIKRONEZIJA (federativne države) | NEUSER |
| NIGER | OUZKÝ |
| SALOMONOVI OTOKI | RONZULLI |
| SOMALIJA | ROSSI |
| HLOPE (SVAZI) | SCHNELLHARDT |
| NDUGAI (TANZANIJA) | SENYSZYN |
| VZHODNI TIMOR | TOIA |
| TRINIDAD IN TOBAGO | VLASÁK |
| VANUATU | ZIMMER |

Člani AKP

Poslanci EP

SITHOLE (MOZAMBIK), sopredsednik

RIVASI, sopredsednica

KOMBO (KENIJA), sopredsednik

BAUER, podpredsednik

GRENADA, podpredsednik

NEDELČEVA (NEDELCHEVA), podpredsednica

BARBADOS

BEARDER

MOTLHALE (BOCVANA)

CHRISTENSEN

TAPSOBA (BURKINA FASO)

COELHO

KARERWA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

ALMADA (ZELENORTSKI OTOKI)

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (ČAD)

FERREIRA, João

KOMORI

HALL

DOMINIKA

HAUG

JIMÉNEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA)

JADOT

BALDEH (GAMBIJA)

JOLY

GVINEJA BISSAU

KLASS

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

MARSHALLOVI OTOKI

McAVAN

MIKRONEZIJA (federativne države)

NEUSER

NIGER

OUZKÝ

SALOMONOVI OTOKI

RONZULLI

SOMALIJA

ROSSI

HLOPE (SVAZI)

SCHNELLHARDT

NDUGAI (TANZANIJA)

SENYSZYN

VZHODNI TIMOR

TOIA

TRINIDAD IN TOBAGO

VLASÁK

VANUATU

ZIMMER

---

PRILOGA II

SEZNAM NAVZOČIH NA ZASEDANJU OD 2. DO 4. DECEMBRA V KINŠASI (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO)

| MATONGO (Zambija), sopredsednik | MICHEL, sopredsednik |
| --- | --- |
| DOS SANTOS (Angola)
  CHANDLER (Barbados)
  DAYORI (Benin)
  MOTLHALE (Bocvana) (podpredsednik)
  TAPSOBA (Burkina Faso)
  KARERWA (Burundi) (podpredsednik)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (podpredsednik)
  DARBO (Čad)
  IBOVI (Kongo, republika) (podpredsednik)
  MBUKU LAKA(Kongo, Demokratična republika)
  SOUBANE ATEYE(Džibuti)
  JIMÉNEZ (Dominikanska republika)
  SERICHE DOUGAN (Ekvatorialna Gvineja)
  NAIB (Eritreja)
  TOGA (Etiopija)
  OWONO NGUEMA (Gabon)
  BALDEH (Gambija)
  BANDUA (Gana)
  FLETCHER (Grenada) (1)

  RAMOTAR (Gvajana) (podpredsednik)
  BEAUPLAN (Haiti)
  MALAHOO FORTE (Jamajka)
  KOMBO (Kenija)
  TIHELI (Lesoto) (1) (podpredsednik)
  KOLLIE (Liberija) (podpredsednik)
  AIPIRA (Malavi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (podpredsednik)
  OULD GUELAYE (Mavretanija)
  GUNESSEE (Mauritius) (1)

  SITHOLE (Mozambik)
  VAN DER WALT (Namibija)
  WAZIRI (Nigerija) (1)

  POLISI (Ruanda) (podpredsednik)
  SKERRIT-ANDREW (Saint Kitts in Nevis) (1)

  JEAN MARIE (Sveta Lucija)
  STRAKER (Saint Vincent in Grenadine) (podpredsednik)
  PAPALII (Samoa)
  SALL (Senegal)
  WILLIAM (Sejšeli)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TOZAKA (Salomonovi otoki)
  MANAMELA (Južna Afrika)
  MUSA (Sudan)
  PARMESSAR (Surinam)
  HLOPHE (Svazi)
  NDUGAI (Tanzanija) (podpredsednik)
  BAMNANTE (Togo)
  JOSEPH (Trinidad in Tobago) (1)

  ITALELI (Tuvalu) (podpredsednik)
  MUGAMBE (Uganda)
  JOY (Vanuatu) (1)

  SIKOTA (Zambija)
  HLONGWANE (Zimbabve) | ATTARD MONTALTO (v imenu FERREIRE, Elise)
  AYLWARD (v imenu HALLOVE) (2)
   (3)

  BAUER
  BEARDER
  BERMAN (v imenu MOREIRE) (2)
   (3)

  BINEV (v imenu LE PENA) (3)
   (4)

  CALLANAN
  CASINI
  CASTEX
  CHRISTENSEN
  DE KEYSER
  DEVA (v imenu OUZKÝJA) (4)

  DURANT
  FERREIRA, João
  GAHLER
  GOERENS (podpredsednik) (2)

  GRIESBECK
  HANNAN (2)
   (3)

  JENSEN (2)
   (3)

  KACZMAREK
  KASTLER (v imenu CASPARYIJA)
  KLAß (podpredsednik)
  LEINEN (v imenu BULLMANNA)
  MANNER (v imenu DE SARNEZOVE) (2)
   (3)

  MARTÍNEZ MARTÍNEZ
  MAYER
  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  PONGA (v imenu DE MITE)
  RINALDI (v imenu MANDERSA) (2)

  RIVASI (podpredsednik)
  RONZULLI (podpredsednik)
  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SENYSZYN
  SPERONI (VP) (3)
   (4)

  STRIFFLER (3)
   (4)

  TIROLIEN
  VLASÁK
  WIELAND (2)
   (3)

  ZAHRADIL (v imenu STURDYIJA)
  ZANICCHI |
| OPAZOVALCI: |
| KUBA

  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASKAR

  SERAMILA |
| NIGER

  AMADOU |

MATONGO (Zambija), sopredsednik

MICHEL, sopredsednik

DOS SANTOS (Angola)

CHANDLER (Barbados)

DAYORI (Benin)

MOTLHALE (Bocvana) (podpredsednik)

TAPSOBA (Burkina Faso)

KARERWA (Burundi) (podpredsednik)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (podpredsednik)

DARBO (Čad)

IBOVI (Kongo, republika) (podpredsednik)

MBUKU LAKA(Kongo, Demokratična republika)

SOUBANE ATEYE(Džibuti)

JIMÉNEZ (Dominikanska republika)

SERICHE DOUGAN (Ekvatorialna Gvineja)

NAIB (Eritreja)

TOGA (Etiopija)

OWONO NGUEMA (Gabon)

BALDEH (Gambija)

BANDUA (Gana)

FLETCHER (Grenada) (1)

RAMOTAR (Gvajana) (podpredsednik)

BEAUPLAN (Haiti)

MALAHOO FORTE (Jamajka)

KOMBO (Kenija)

TIHELI (Lesoto) (1) (podpredsednik)

KOLLIE (Liberija) (podpredsednik)

AIPIRA (Malavi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (podpredsednik)

OULD GUELAYE (Mavretanija)

GUNESSEE (Mauritius) (1)

SITHOLE (Mozambik)

VAN DER WALT (Namibija)

WAZIRI (Nigerija) (1)

POLISI (Ruanda) (podpredsednik)

SKERRIT-ANDREW (Saint Kitts in Nevis) (1)

JEAN MARIE (Sveta Lucija)

STRAKER (Saint Vincent in Grenadine) (podpredsednik)

PAPALII (Samoa)

SALL (Senegal)

WILLIAM (Sejšeli)

BUNDU (Sierra Leone)

TOZAKA (Salomonovi otoki)

MANAMELA (Južna Afrika)

MUSA (Sudan)

PARMESSAR (Surinam)

HLOPHE (Svazi)

NDUGAI (Tanzanija) (podpredsednik)

BAMNANTE (Togo)

JOSEPH (Trinidad in Tobago) (1)

ITALELI (Tuvalu) (podpredsednik)

MUGAMBE (Uganda)

JOY (Vanuatu) (1)

SIKOTA (Zambija)

HLONGWANE (Zimbabve)

ATTARD MONTALTO (v imenu FERREIRE, Elise)

AYLWARD (v imenu HALLOVE) (2)
   (3)

BAUER

BEARDER

BERMAN (v imenu MOREIRE) (2)
   (3)

BINEV (v imenu LE PENA) (3)
   (4)

CALLANAN

CASINI

CASTEX

CHRISTENSEN

DE KEYSER

DEVA (v imenu OUZKÝJA) (4)

DURANT

FERREIRA, João

GAHLER

GOERENS (podpredsednik) (2)

GRIESBECK

HANNAN (2)
   (3)

JENSEN (2)
   (3)

KACZMAREK

KASTLER (v imenu CASPARYIJA)

KLAß (podpredsednik)

LEINEN (v imenu BULLMANNA)

MANNER (v imenu DE SARNEZOVE) (2)
   (3)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MAYER

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

PONGA (v imenu DE MITE)

RINALDI (v imenu MANDERSA) (2)

RIVASI (podpredsednik)

RONZULLI (podpredsednik)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SENYSZYN

SPERONI (VP) (3)
   (4)

STRIFFLER (3)
   (4)

TIROLIEN

VLASÁK

WIELAND (2)
   (3)

ZAHRADIL (v imenu STURDYIJA)

ZANICCHI

OPAZOVALCI:

KUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASKAR

SERAMILA

NIGER

AMADOU

Prisotni še:

| ANGOLA

  SIMBRÃO da CARVALHO
  FERREIRA-PINTO
  DALA | BENIN

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI | BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  OUOBA NABA |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI

  MWIDOGO
  NSHIMIRIMANA
  HAKIZIMANA
  BAGENGWANUBUSA | KAMERUN

  AWUDU MBAYA
  KOMBO
  OWONA KONO | ČAD

  DJIMAI
  MALLOUM |
| KONGO (republika)

  BOUNKOULOU
  BOPELE EBAMBA
  MOUSSODIA | KONGO (demokratična republika)

  MABAYA GIZI AMINE
  MATADI NENGA
  KUTEKALA KAAWA
  BIE BONGENGE
  MOLEKO MOLIWA
  MUTUMBE MBUYA
  KAMBAYI CIMBUMBU
  KEMBUJUSWA NE N'LANZA
  NDOMBE SITA
  LUTUNDULA APALA
  IPALAKA YOBWA
  ENGBANDA MANANGA
  BAITSURA MUSOWA
  NKONGO BUDINA NZAU
  BETYNA NGILASE
  BIALOSUKA WATA
  ENGUDA LITUMBA
  EZATY MEREKO
  IYOLO LA NDJONDO
  LOMBEYA BOSONGO
  LUHONGE KABINDA NGOY
  LUONO KIMBANGA
  MBADU NSITU
  MONDOE ESSO LIBANZA
  MUTAMBA DIBWE
  MWAMBA MUSHIKONKE
  NENYENGWE IMI
  OTSHUMAMPITA ALOKI
  SHENILA MWANZA SAMILA
  SILUVANGI LUMBA | DŽIBUTI

  BOURHAN |
| EKVATORIALNA GVINEJA

  NFA NDONG NSENG
  OLO BAHAMONDE | ERITREJA

  TEKLE | ETIOPIJA

  YILALA
  WAKJIRA
  WAKE GELESU |
| GABON

  BOUANGA MOUNDANGA
  AFATOGUE NSOLE
  BOULINGUI MBADINGA
  AWOMBI | GANA

  ANTWI
  YIADOM | KENIJA

  AFFEY
  LABOSO |
| LIBERIJA

  DUNA
  BARCLAY | MALAVI

  CHITEYEYE | MALI

  SYLLA
  BAH
  CISSE |
| MAVRETANIJA

  GUELADIO
  BILAL
  OULD HAMOUD
  OULD ZAMEL
  ABDALLAH | MOZAMBIK

  ERNESTO
  MIGUEL | NAMIBIJA

  TJIHIUKO |
| NIGERIJA

  USMAN
  AKWASHIKI
  JIBIA | RUANDA

  AYINKAMIYE | SIERRA LEONE

  JUMU
  KAMARA
  TORTO |
| JUŽNA AFRIKA

  SIBHIDLA
  MUBU | SUDAN

  ELHASSAN
  MUSTAF
  OMER
  CHOLEK
  TAHA | SURINAM

  BREEVELD
  WANGSABESARI |
| SVAZI

  HLOPE | TOGO

  GBONE
  ADONAYAKPOR | UGANDA

  DOMBO
  OGWAL ATIM |
| ZAMBIJA

  MUBANGA | ZIMBABVE

  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | |

ANGOLA

SIMBRÃO da CARVALHO

FERREIRA-PINTO

DALA

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

BURUNDI

MWIDOGO

NSHIMIRIMANA

HAKIZIMANA

BAGENGWANUBUSA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

KOMBO

OWONA KONO

ČAD

DJIMAI

MALLOUM

KONGO (republika)

BOUNKOULOU

BOPELE EBAMBA

MOUSSODIA

KONGO (demokratična republika)

MABAYA GIZI AMINE

MATADI NENGA

KUTEKALA KAAWA

BIE BONGENGE

MOLEKO MOLIWA

MUTUMBE MBUYA

KAMBAYI CIMBUMBU

KEMBUJUSWA NE N'LANZA

NDOMBE SITA

LUTUNDULA APALA

IPALAKA YOBWA

ENGBANDA MANANGA

BAITSURA MUSOWA

NKONGO BUDINA NZAU

BETYNA NGILASE

BIALOSUKA WATA

ENGUDA LITUMBA

EZATY MEREKO

IYOLO LA NDJONDO

LOMBEYA BOSONGO

LUHONGE KABINDA NGOY

LUONO KIMBANGA

MBADU NSITU

MONDOE ESSO LIBANZA

MUTAMBA DIBWE

MWAMBA MUSHIKONKE

NENYENGWE IMI

OTSHUMAMPITA ALOKI

SHENILA MWANZA SAMILA

SILUVANGI LUMBA

DŽIBUTI

BOURHAN

EKVATORIALNA GVINEJA

NFA NDONG NSENG

OLO BAHAMONDE

ERITREJA

TEKLE

ETIOPIJA

YILALA

WAKJIRA

WAKE GELESU

GABON

BOUANGA MOUNDANGA

AFATOGUE NSOLE

BOULINGUI MBADINGA

AWOMBI

GANA

ANTWI

YIADOM

KENIJA

AFFEY

LABOSO

LIBERIJA

DUNA

BARCLAY

MALAVI

CHITEYEYE

MALI

SYLLA

BAH

CISSE

MAVRETANIJA

GUELADIO

BILAL

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

ABDALLAH

MOZAMBIK

ERNESTO

MIGUEL

NAMIBIJA

TJIHIUKO

NIGERIJA

USMAN

AKWASHIKI

JIBIA

RUANDA

AYINKAMIYE

SIERRA LEONE

JUMU

KAMARA

TORTO

JUŽNA AFRIKA

SIBHIDLA

MUBU

SUDAN

ELHASSAN

MUSTAF

OMER

CHOLEK

TAHA

SURINAM

BREEVELD

WANGSABESARI

SVAZI

HLOPE

TOGO

GBONE

ADONAYAKPOR

UGANDA

DOMBO

OGWAL ATIM

ZAMBIJA

MUBANGA

ZIMBABVE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

| | SVET AKP

  RODRIGUES-BIRKETT, ministrica za zunanje zadeve (Gvajana), predsedujoča Svetu AKP |
| --- | --- |

SVET AKP

RODRIGUES-BIRKETT, ministrica za zunanje zadeve (Gvajana), predsedujoča Svetu AKP

| | EVROPSKA KOMISIJA

  PIEBALGS, član Komisije, pristojen za razvoj
  DE GUCHT, član Komisije, odgovoren za zunanjo trgovino |
| --- | --- |

EVROPSKA KOMISIJA

PIEBALGS, član Komisije, pristojen za razvoj

DE GUCHT, član Komisije, odgovoren za zunanjo trgovino

| | AFRIŠKA UNIJA

  IGUEH |
| --- | --- |

AFRIŠKA UNIJA

IGUEH

| | EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

  KING
  JAHIER
  OCCHIPENTI
  VERBOVEN |
| --- | --- |

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

KING

JAHIER

OCCHIPENTI

VERBOVEN

| | SEKRETARIAT AKP

  CHAMBAS, generalni sosekretar |
| --- | --- |

SEKRETARIAT AKP

CHAMBAS, generalni sosekretar

| | SEKRETARIAT EU

  AGUIRIANO NALDA, generalni sosekretar |
| --- | --- |

SEKRETARIAT EU

AGUIRIANO NALDA, generalni sosekretar

---

(1)  Država, ki je ne zastopa poslanec.

(2)  Prisotni 22. decembra 2010

(3)  Prisotni 3. decembra 2010

(4)  Prisotni 4. decembra 2010

---

PRILOGA III

PRILOGA ZAPISNIKA S SEJE V ČETRTEK, 2. DECEMBRA 2010

Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

| 1. | Grenada
  nj. ekscelenca g. FLETCHER
  veleposlanica
  veleposlaništvo Grenade, Bruselj |
| --- | --- |

1.

Grenada

nj. ekscelenca g. FLETCHER

veleposlanica

veleposlaništvo Grenade, Bruselj

| 2. | Lesoto
  nj. ekscelenca ga. Mamoruti A. TIHELI
  veleposlanica
  veleposlaništvo Lesota, Bruselj |
| --- | --- |

2.

Lesoto

nj. ekscelenca ga. Mamoruti A. TIHELI

veleposlanica

veleposlaništvo Lesota, Bruselj

| 3. | Mauritius
  nj. ekscelenca g. Sutiawan GUNESSEE
  veleposlanica
  veleposlaništvo Mauritiusa, Bruselj |
| --- | --- |

3.

Mauritius

nj. ekscelenca g. Sutiawan GUNESSEE

veleposlanica

veleposlaništvo Mauritiusa, Bruselj

| 4. | Saint Kitts in Nevis
  nj. ekscelenca ga. Shirley SKERITT-ANDREW
  veleposlanica
  veleposlaništvo Saint Kittsa in Nevisa, Bruselj |
| --- | --- |

4.

Saint Kitts in Nevis

nj. ekscelenca ga. Shirley SKERITT-ANDREW

veleposlanica

veleposlaništvo Saint Kittsa in Nevisa, Bruselj

| 5. | Trinidad in Tobago
  g. Jerome JOSEPH
  prvi sekretar
  veleposlaništvo Trinidada in Tobaga, Bruselj |
| --- | --- |

5.

Trinidad in Tobago

g. Jerome JOSEPH

prvi sekretar

veleposlaništvo Trinidada in Tobaga, Bruselj

| 6. | Vanuatu
  nj. ekscelenca g. Roy Mickey JOY
  veleposlanica
  veleposlaništvo Vanuatuja, Bruselj |
| --- | --- |

6.

Vanuatu

nj. ekscelenca g. Roy Mickey JOY

veleposlanica

veleposlaništvo Vanuatuja, Bruselj

---

PRILOGA IV

SPREJETA BESEDILA

| — | Resolucija o svobodnih in neodvisnih medijih (AKP-EU/100.655/10/konč.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolucija o scenariju po Københavnu: prenos tehnologije, nove tehnologije in vzpostavljanje tehničnih zmogljivosti v državah AKP (AKP-EU/100.739/10/konč.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolucija o doseganju razvojnih ciljev tisočletja: inovativni odzivi za doseganje socialnih in gospodarskih izzivov (AKP-EU/100.732/10/konč.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolucija o zanesljivi preskrbi s hrano (AKP-EU/100.879/10/konč.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolucija o varnostnih problemih v sahelsko-saharski regiji: terorizem ter trgovanje z drogami, orožjem in ljudmi (AKP-EU/100.880/10/konč.) |
| --- | --- |

—

| — | Izjava ob razglasitvi rezultatov drugega kroga predsedniških volitev, ki so potekale 28. novembra 2010 v Slonokoščeni obali |
| --- | --- |

—

RESOLUCIJA (1)

o svobodnih in neodvisnih medijih

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

na zasedanju v Kinšasi (Demokratična republika Kongo) od 2. do 4. decembra 2010,

ob upoštevanju člena 17(1) svojega poslovnika,

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, zlasti njenih členov 19 in 20,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenega člena 11,

ob upoštevanju partnerskega sporazuma iz Cotonouja, zlasti njegovega člena 9(2),

ob upoštevanju windhoeške deklaracije o spodbujanju neodvisnega in pluralističnega afriškega tiska z dne 3. maja 1991,

ob upoštevanju načel neodvisnega novinarstva, kot jih potrjujejo novinarji po vsem svetu, Mednarodna zveza novinarjev ter njene regionalne afriške in evropske organizacije, Zveza afriških novinarjev (FAJ) in Evropska zveza novinarjev (EFJ),

ob upoštevanju člena 1 statuta Svetovnega združenja časopisov,

ob upoštevanju poročila o svobodi tiska za leto 2009 Zveze afriških novinarjev (FAJ),

ob upoštevanju podelitve nagrade Saharova Evropskega parlamenta za leto 2005 Novinarjem brez meja (RSF),

ob upoštevanju letnih poročil Novinarjev brez meja (RSF), zlasti tistega iz leta 2009,

ob upoštevanju poročil organizacije Freedom House, še zlasti tistih z naslovom „Freedom of the Press 2009“ (Svoboda tiska 2009) in „Freedom on the Net“ (Svoboda na spletu),

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. septembra 2006 o medijih in razvoju (2),

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o koncentraciji in pluralizmu medijev v Evropski uniji (3),

ob upoštevanju sklepov foruma Afriške unije-Evropske unije o medijih in razvoju, ki je potekal v Ouagadougouju septembra 2008,

ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP-EU/100.655/10/konč.),

| A. | ker je koncept svobodnih in neodvisnih medijev glavna sestavina temeljne pravice do svobode izražanja, kot določa Splošna deklaracija o človekovih pravicah in kot sta naknadno potrdili tako Listina Evropske unije o temeljnih pravicah kot partnerski sporazum iz Cotonouja, |
| --- | --- |

A.

ker je koncept svobodnih in neodvisnih medijev glavna sestavina temeljne pravice do svobode izražanja, kot določa Splošna deklaracija o človekovih pravicah in kot sta naknadno potrdili tako Listina Evropske unije o temeljnih pravicah kot partnerski sporazum iz Cotonouja,

| B. | ker svetovni forumi, kot so Mednarodna zveza novinarjev, Svetovno združenje časopisov, Odbor za zaščito novinarjev (Committee to Protect Journalists), Novinarji brez meja in Freedom House, splošno priznavajo, da sta svoboda in neodvisnost medijev bistvenega pomena za pravilno delovanje demokracije, kjer se upoštevajo temeljne svoboščine, in družbe, kjer se pravicam posameznika priznava njihova prava vrednost, |
| --- | --- |

B.

ker svetovni forumi, kot so Mednarodna zveza novinarjev, Svetovno združenje časopisov, Odbor za zaščito novinarjev (Committee to Protect Journalists), Novinarji brez meja in Freedom House, splošno priznavajo, da sta svoboda in neodvisnost medijev bistvenega pomena za pravilno delovanje demokracije, kjer se upoštevajo temeljne svoboščine, in družbe, kjer se pravicam posameznika priznava njihova prava vrednost,

| C. | ker zadnja dogajanja kažejo, da je svoboda izražanja v medijih, tako v razvitih državah kot v državah v razvoju, na splošno nazadovala, kar potrjujejo tudi poročila neodvisnih organov, |
| --- | --- |

C.

ker zadnja dogajanja kažejo, da je svoboda izražanja v medijih, tako v razvitih državah kot v državah v razvoju, na splošno nazadovala, kar potrjujejo tudi poročila neodvisnih organov,

| D. | ker avtoritarni režimi ne samo omejujejo svobodo medijev, da bi zadušili opozicijo, s čimer ovirajo pravilno delovanje demokracije, ampak tudi ogrožajo volilne postopke in normalno delovanje družbe s sprejemanjem ukrepov, ki opoziciji ali manjšinam kratijo pravico do svobodnega in preglednega širjenja njihovega sporočila, |
| --- | --- |

D.

ker avtoritarni režimi ne samo omejujejo svobodo medijev, da bi zadušili opozicijo, s čimer ovirajo pravilno delovanje demokracije, ampak tudi ogrožajo volilne postopke in normalno delovanje družbe s sprejemanjem ukrepov, ki opoziciji ali manjšinam kratijo pravico do svobodnega in preglednega širjenja njihovega sporočila,

| E. | ker smo poleg tega priča razširjenim in ponavljajočim se dejavnostim kriminalnih elementov družbe, tudi v uspešnejših predelih sveta, ki dušijo kakršnokoli raziskovalno novinarstvo in se pri tem poslužujejo tudi umorov posameznih zaposlenih v medijih, ki skušajo razkrinkati njihove dejavnosti, |
| --- | --- |

E.

ker smo poleg tega priča razširjenim in ponavljajočim se dejavnostim kriminalnih elementov družbe, tudi v uspešnejših predelih sveta, ki dušijo kakršnokoli raziskovalno novinarstvo in se pri tem poslužujejo tudi umorov posameznih zaposlenih v medijih, ki skušajo razkrinkati njihove dejavnosti,

| F. | ker so neodvisni organi zaznali slabšanje razmer na področju svobode in neodvisnosti medijev tako v državah EU kot državah AKP, |
| --- | --- |

F.

ker so neodvisni organi zaznali slabšanje razmer na področju svobode in neodvisnosti medijev tako v državah EU kot državah AKP,

| G. | ker so nekatere države EU nazadovale na splošni lestvici svobode in neodvisnosti medijev, nekatere za kar precej mest, |
| --- | --- |

G.

ker so nekatere države EU nazadovale na splošni lestvici svobode in neodvisnosti medijev, nekatere za kar precej mest,

| H. | ker sta svoboda in neodvisnost medijev v nekaterih državah AKP močno omejeni ali pa celo ne obstajata; ker so bile nekatere države AKP, kot so Haiti, Gvajana in Papua Nova Gvineja, pohvaljene za doseženi napredek pri povečevanju svobode medijev, |
| --- | --- |

H.

ker sta svoboda in neodvisnost medijev v nekaterih državah AKP močno omejeni ali pa celo ne obstajata; ker so bile nekatere države AKP, kot so Haiti, Gvajana in Papua Nova Gvineja, pohvaljene za doseženi napredek pri povečevanju svobode medijev,

| I. | ker imajo novinarji odgovornost, ki je sorazmerna z njihovim vplivom, da ne spodbujajo k sovraštvu, še zlasti ne k rasnemu, |
| --- | --- |

I.

ker imajo novinarji odgovornost, ki je sorazmerna z njihovim vplivom, da ne spodbujajo k sovraštvu, še zlasti ne k rasnemu,

| J. | ker razvoj nove tehnologije, povezane z internetom in mobilno telefonijo, ljudem prinaša vedno več možnosti za izražanje, |
| --- | --- |

J.

ker razvoj nove tehnologije, povezane z internetom in mobilno telefonijo, ljudem prinaša vedno več možnosti za izražanje,

| 1. | obžaluje slabšanje razmer, kar zadeva svobodo in neodvisnost medijev po svetu, kot posledico dušenja opozicije s strani avtoritarnih režimov, ki resno kršijo človekove pravice novinarjev, zaposlenih v medijih, in internetnih uporabnikov ter se pri tem poslužujejo tudi umorov ali nezakonitega zapiranja, s čimer kršijo člena 19 in 20 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

1.

obžaluje slabšanje razmer, kar zadeva svobodo in neodvisnost medijev po svetu, kot posledico dušenja opozicije s strani avtoritarnih režimov, ki resno kršijo človekove pravice novinarjev, zaposlenih v medijih, in internetnih uporabnikov ter se pri tem poslužujejo tudi umorov ali nezakonitega zapiranja, s čimer kršijo člena 19 in 20 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah;

| 2. | obsoja negativne posledice koncentriranega lastništva nad mediji v velikih podjetjih, še zlasti zmanjšanje pluralizma, pogojevanje svobode obveščati in biti obveščen, predpisane omejitve za dejavnost novinarjev ter pojav novih, neposrednih in posrednih, oblik cenzure; |
| --- | --- |

2.

obsoja negativne posledice koncentriranega lastništva nad mediji v velikih podjetjih, še zlasti zmanjšanje pluralizma, pogojevanje svobode obveščati in biti obveščen, predpisane omejitve za dejavnost novinarjev ter pojav novih, neposrednih in posrednih, oblik cenzure;

| 3. | poziva vlade, ki so zaprle novinarje, medtem ko so ti opravljali svoje legitimne funkcije, naj le-te nemudoma izpustijo; |
| --- | --- |

3.

poziva vlade, ki so zaprle novinarje, medtem ko so ti opravljali svoje legitimne funkcije, naj le-te nemudoma izpustijo;

| 4. | odločno poziva Evropsko komisijo, skupino AKP in države članice EU, naj obsodijo vse oblike kršitve svobode govora in tiska v svojih državah članicah in partnerskih državah; |
| --- | --- |

4.

odločno poziva Evropsko komisijo, skupino AKP in države članice EU, naj obsodijo vse oblike kršitve svobode govora in tiska v svojih državah članicah in partnerskih državah;

| 5. | obsoja pogosto nekaznovana dejanja kriminalnih elementov, ki pogosto delujejo v organiziranih kriminalnih združbah ali na ukaz političnih oblasti in novinarje nadlegujejo, poškodujejo ter včasih tudi umorijo, ker le-ti preiskujejo njihove dejavnosti; |
| --- | --- |

5.

obsoja pogosto nekaznovana dejanja kriminalnih elementov, ki pogosto delujejo v organiziranih kriminalnih združbah ali na ukaz političnih oblasti in novinarje nadlegujejo, poškodujejo ter včasih tudi umorijo, ker le-ti preiskujejo njihove dejavnosti;

| 6. | meni, da je nesprejemljivo, da morajo novinarji zaradi obravnavanja verskih tematik okrniti, prilagoditi ali opustiti svoje dejavnosti oziroma so prisiljeni živeti pod strogim nadzorom; |
| --- | --- |

6.

meni, da je nesprejemljivo, da morajo novinarji zaradi obravnavanja verskih tematik okrniti, prilagoditi ali opustiti svoje dejavnosti oziroma so prisiljeni živeti pod strogim nadzorom;

| 7. | meni, da je nesprejemljivo, da predstavniki verskih skupnosti izrekajo sodbe nad novinarji in s tem krnijo njihove dejavnosti, omejujejo njihovo svobodo izražanja ter ogrožajo njihova življenja; |
| --- | --- |

7.

meni, da je nesprejemljivo, da predstavniki verskih skupnosti izrekajo sodbe nad novinarji in s tem krnijo njihove dejavnosti, omejujejo njihovo svobodo izražanja ter ogrožajo njihova življenja;

| 8. | obžaluje, da ni nobenega učinkovitega instrumenta, ki bi zagotavljal spoštovanje temeljnih pravic pri uporabi mednarodnih sporazumov o trgovini in sodelovanju; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da ni nobenega učinkovitega instrumenta, ki bi zagotavljal spoštovanje temeljnih pravic pri uporabi mednarodnih sporazumov o trgovini in sodelovanju;

| 9. | poudarja, da sta svoboda in neodvisnost medijev bistvena elementa za pravilno delovanje demokratične družbe, in sicer od svobodnih in poštenih volitev do pluralistične svobode izražanja za vse; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da sta svoboda in neodvisnost medijev bistvena elementa za pravilno delovanje demokratične družbe, in sicer od svobodnih in poštenih volitev do pluralistične svobode izražanja za vse;

| 10. | priznava, da je moralna in pravna odgovornost zaposlenih v medijih, da javnosti posredujejo kakovostne informacije, in da bi morali služiti v javno korist; zato meni, da si vlade, podjetja in kriminalne organizacije ne bi smele prizadevati za cenzuriranje medijev; |
| --- | --- |

10.

priznava, da je moralna in pravna odgovornost zaposlenih v medijih, da javnosti posredujejo kakovostne informacije, in da bi morali služiti v javno korist; zato meni, da si vlade, podjetja in kriminalne organizacije ne bi smele prizadevati za cenzuriranje medijev;

| 11. | priznava, da je treba nove oblike internetnih medijev zaščititi kot del svobodnih in neodvisnih medijev, poleg tradicionalnih radijskih, televizijskih in tiskanih medijev; |
| --- | --- |

11.

priznava, da je treba nove oblike internetnih medijev zaščititi kot del svobodnih in neodvisnih medijev, poleg tradicionalnih radijskih, televizijskih in tiskanih medijev;

| 12. | poziva k bolj izrecni omembi svobode in neodvisnosti medijev v mednarodnih sporazumih, da se zagotovi uporaba ustreznega pogojevanja v primeru omejevanja te svobode; |
| --- | --- |

12.

poziva k bolj izrecni omembi svobode in neodvisnosti medijev v mednarodnih sporazumih, da se zagotovi uporaba ustreznega pogojevanja v primeru omejevanja te svobode;

| 13. | je zaskrbljena zaradi nazadovanja nekaterih držav AKP na lestvici svobode tiska, vendar pa čestita Papui Novi Gvineji, Gvajani, Gani, Tanzaniji, Džibutiju in Lesotu za dajanje dobrega zgleda za to, kar se da doseči v državah AKP kljub težkim pogojem; ugotavlja, da je kar deset držav AKP med prvimi 50 državami na lestvici za leto 2009 in da je ena od držav članic EU izven petdeseterice najboljših; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljena zaradi nazadovanja nekaterih držav AKP na lestvici svobode tiska, vendar pa čestita Papui Novi Gvineji, Gvajani, Gani, Tanzaniji, Džibutiju in Lesotu za dajanje dobrega zgleda za to, kar se da doseči v državah AKP kljub težkim pogojem; ugotavlja, da je kar deset držav AKP med prvimi 50 državami na lestvici za leto 2009 in da je ena od držav članic EU izven petdeseterice najboljših;

| 14. | je zaskrbljena nad omejitvami svobode medijev v državah, ki so zaprosile za pristop k EU in sporazumu iz Cotonouja, ter poziva k pogojevanju pristopa s spoštovanjem človekovih pravic in, predvsem, s spoštovanjem svobode izražanja v tiskanih in drugih medijih; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljena nad omejitvami svobode medijev v državah, ki so zaprosile za pristop k EU in sporazumu iz Cotonouja, ter poziva k pogojevanju pristopa s spoštovanjem človekovih pravic in, predvsem, s spoštovanjem svobode izražanja v tiskanih in drugih medijih;

| 15. | obžaluje, da so mediji prepogosto preveč odvisni od gospodarskih ali političnih interesov ali od države, kar omejuje mnenjski pluralizem; |
| --- | --- |

15.

obžaluje, da so mediji prepogosto preveč odvisni od gospodarskih ali političnih interesov ali od države, kar omejuje mnenjski pluralizem;

| 16. | poziva k spodbujanju etičnih kodeksov in statutov, ki ščitijo uredniško neodvisnost novinarjev, prispevajo k razvoju strokovnih standardov ter novinarje obvezujejo k odgovornemu izvajanju njihove odgovornosti v mejah člena 20 Splošne deklaracije o človekovih pravicah in v okviru njihovih predstavniških organizacij; |
| --- | --- |

16.

poziva k spodbujanju etičnih kodeksov in statutov, ki ščitijo uredniško neodvisnost novinarjev, prispevajo k razvoju strokovnih standardov ter novinarje obvezujejo k odgovornemu izvajanju njihove odgovornosti v mejah člena 20 Splošne deklaracije o človekovih pravicah in v okviru njihovih predstavniških organizacij;

| 17. | poziva k oblikovanju posebne proračunske vrstice v okviru proračuna za razvojno pomoč Evropske komisije, da bi se povečala krepitev zmogljivosti in usposabljanje novinarjev, še zlasti v državah AKP; |
| --- | --- |

17.

poziva k oblikovanju posebne proračunske vrstice v okviru proračuna za razvojno pomoč Evropske komisije, da bi se povečala krepitev zmogljivosti in usposabljanje novinarjev, še zlasti v državah AKP;

| 18. | izreka pohvalo Evropski komisiji za njene pobude na področju svobode in neodvisnosti medijev ter jo poziva, naj s svojimi programi, kot sta nagrada Lorenzo Natali in evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, še nadalje spodbuja svobodo novinarskega izražanja; |
| --- | --- |

18.

izreka pohvalo Evropski komisiji za njene pobude na področju svobode in neodvisnosti medijev ter jo poziva, naj s svojimi programi, kot sta nagrada Lorenzo Natali in evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, še nadalje spodbuja svobodo novinarskega izražanja;

| 19. | naroča sopredsednikoma, naj preučita načine za podpiranje svobode tiska v državah AKP in EU s pomočjo letne nagrade, ki bi jo podeljevala Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU (SPS), in naj o tem poročata na naslednjem zasedanju Skupne parlamentarne skupščine; |
| --- | --- |

19.

naroča sopredsednikoma, naj preučita načine za podpiranje svobode tiska v državah AKP in EU s pomočjo letne nagrade, ki bi jo podeljevala Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU (SPS), in naj o tem poročata na naslednjem zasedanju Skupne parlamentarne skupščine;

| 20. | izreka pohvalo delu strokovnih organizacij, kot so Mednarodna zveza novinarjev (IFJ), Evropska zveza novinarjev (EFJ), Zveza afriških novinarjev (FAJ), Mednarodni inštitut za tisk (IPI) in Svetovno združenje časopisov (WAN), nevladnih organizacij, kot so Novinarji brez meja (RSF), Freedom House, Odbor za zaščito novinarjev (Committee to Protect Journalists) in Unescov Mednarodni program za razvoj komunikacij, pri širjenju osveščenosti glede kršitev medijske svobode po celem svetu in poziva k čim širši podpori in širitvi njihovega dela; |
| --- | --- |

20.

izreka pohvalo delu strokovnih organizacij, kot so Mednarodna zveza novinarjev (IFJ), Evropska zveza novinarjev (EFJ), Zveza afriških novinarjev (FAJ), Mednarodni inštitut za tisk (IPI) in Svetovno združenje časopisov (WAN), nevladnih organizacij, kot so Novinarji brez meja (RSF), Freedom House, Odbor za zaščito novinarjev (Committee to Protect Journalists) in Unescov Mednarodni program za razvoj komunikacij, pri širjenju osveščenosti glede kršitev medijske svobode po celem svetu in poziva k čim širši podpori in širitvi njihovega dela;

| 21. | pozdravlja pobudo Evropske unije in Afriške unije v podporo vseafriškemu medijskemu omrežju in portalu; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja pobudo Evropske unije in Afriške unije v podporo vseafriškemu medijskemu omrežju in portalu;

| 22. | se zavezuje, da bo še naprej spremljala svobodo in neodvisnost medijev v državah AKP in EU, kakor tudi v svojih institucionalnih odnosih na regionalni in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

22.

se zavezuje, da bo še naprej spremljala svobodo in neodvisnost medijev v državah AKP in EU, kakor tudi v svojih institucionalnih odnosih na regionalni in mednarodni ravni;

| 23. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta institucijam AKP in EU. |
| --- | --- |

23.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta institucijam AKP in EU.

RESOLUCIJA (4)

o scenariju po Københavnu: prenos tehnologije, nove tehnologije in vzpostavljanje tehničnih zmogljivosti v državah AKP

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

na zasedanju v Kinšasi (Demokratična republika Kongo) od 2. do 4. decembra 2010,

ob upoštevanju člena 17(1) svojega poslovnika,

ob upoštevanju okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in zlasti člena 4(5) konvencije,

ob upoštevanju deklaracije tisočletja ZN z dne 8. septembra 2000, ki določa razvojne cilje tisočletja kot skupaj začrtana merila mednarodne skupnosti za odpravo revščine,

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu AKP-EU, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000, ter zlasti druge revizije sporazuma, podpisane na seji Sveta ministrov EU-AKP junija 2010, in člena 32(a) (podnebne spremembe) sporazuma,

ob upoštevanju poročila Nicholasa Sterna z naslovom „Ekonomika podnebnih sprememb. Sternovo poročilo“ („Sternovo poročilo“) iz leta 2006,

ob upoštevanju četrtega ocenjevalnega poročila Medvladnega odbora za podnebne spremembe, objavljenega 17. novembra 2007 v Valencii (Španija),

ob upoštevanju akcijskega načrta z Balija (Sklep 1/COP 13),

ob upoštevanju petnajste konference pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 15) in pete konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic kjotskega protokola (COP/MOP 5), ki je potekala od 7. do 18. decembra 2009 v Københavnu na Danskem, ter københavnskega dogovora,

ob upoštevanju osnutka dokumenta z naslovom „Okrepljeni ukrepi na področju razvoja in prenosa tehnologije“ z dne 15. decembra 2009,

ob upoštevanju Globalnega zavezništva o podnebnih spremembah EU in določb za okrepljeno sodelovanje z državami v razvoju na področju boja proti podnebnim spremembam,

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2010 o izidu konference o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (5),

ob upoštevanju sporočila Evropske Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Mednarodna podnebna politika po Københavnu: takojšnje ukrepanje za ponovno oživitev globalnih ukrepov glede podnebnih sprememb“ (KOM(2010)86) z dne 9. marca 2010,

ob upoštevanju poročila Sveta z naslovom „Financiranje podnebnih sprememb: financiranje hitrega zagona“ z dne 11. maja 2010,

ob upoštevanju programa sodelovanja AKP-EU na področju znanosti in tehnologije, ki se je začel izvajati junija 2008,

ob upoštevanju programa sodelovanja Afrika-EU na področju obnovljivih virov energije, ki naj bi se začel izvajati do konca leta 2010,

ob upoštevanju skupne izjave o podnebnih spremembah AKP-EU, ki je bila sprejeta 22. junija 2010 na 35. seji Sveta ministrov AKP-EU v Ouagadougouju v Burkini Faso,

ob upoštevanju svoje resolucije o finančnih in gospodarskih posledicah podnebnih sprememb v državah AKP (6), ki je bila sprejeta 1. aprila 2010 na Tenerifi,

ob upoštevanju konference COP 16, ki je potekala decembra 2010 v Mehiki,

ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino (AKP-EU/100.739/10/konč.),

| A. | ker je pospeševanje raziskav, razvoja in prenosa nizkoogljičnih tehnologij v državah AKP in EU bistveno za zaustavitev globalnega segrevanja (po njegovi začetni omejitvi na največ 1,5 °C nad predindustrijskimi ravnmi), ustvarjanje nizkoogljičnih gospodarstev, ki med drugim temeljijo na pridobivanju čiste energije, in zagotovitev možnosti za vse, da se prilagodijo škodljivim učinkom podnebnih sprememb in se učinkovito borijo proti podnebnim spremembam, izgubi biotske raznovrstnosti in onesnaževanju, razširjenemu po vsem svetu, |
| --- | --- |

A.

ker je pospeševanje raziskav, razvoja in prenosa nizkoogljičnih tehnologij v državah AKP in EU bistveno za zaustavitev globalnega segrevanja (po njegovi začetni omejitvi na največ 1,5 °C nad predindustrijskimi ravnmi), ustvarjanje nizkoogljičnih gospodarstev, ki med drugim temeljijo na pridobivanju čiste energije, in zagotovitev možnosti za vse, da se prilagodijo škodljivim učinkom podnebnih sprememb in se učinkovito borijo proti podnebnim spremembam, izgubi biotske raznovrstnosti in onesnaževanju, razširjenemu po vsem svetu,

| B. | ker je treba na področju prenosa nizkoogljičnih tehnologij v države AKP upoštevati načelo „skupne, vendar različne odgovornosti“ za globalno segrevanje, |
| --- | --- |

B.

ker je treba na področju prenosa nizkoogljičnih tehnologij v države AKP upoštevati načelo „skupne, vendar različne odgovornosti“ za globalno segrevanje,

| C. | ker mora prenos tehnologije služiti dopolnitvi in krepitvi vseh prizadevanj, tudi blaženja, vzpostavljanja zmogljivosti in prilagajanja, ki se izvajajo na področju boja proti podnebnim spremembam na svetovni ravni, |
| --- | --- |

C.

ker mora prenos tehnologije služiti dopolnitvi in krepitvi vseh prizadevanj, tudi blaženja, vzpostavljanja zmogljivosti in prilagajanja, ki se izvajajo na področju boja proti podnebnim spremembam na svetovni ravni,

| D. | ker so države AKP med tistimi, ki so najmanj prispevale k škodljivim učinkom podnebnih sprememb, vendar so jim najbolj izpostavljene; ker bi omejitev porabe energije v industrializiranih državah in državah v vzponu, skupaj s hitrim razvojem in prenosom nizkoogljičnih tehnologij v države AKP, pripomogla k preprečevanju posledic globalnega segrevanja za te države, |
| --- | --- |

D.

ker so države AKP med tistimi, ki so najmanj prispevale k škodljivim učinkom podnebnih sprememb, vendar so jim najbolj izpostavljene; ker bi omejitev porabe energije v industrializiranih državah in državah v vzponu, skupaj s hitrim razvojem in prenosom nizkoogljičnih tehnologij v države AKP, pripomogla k preprečevanju posledic globalnega segrevanja za te države,

| E. | ker sodelovanje na področju tehnologije še vedno večinoma poteka na nacionalni namesto na mednarodni ravni, pri čemer si podjetja in ustanove iz razvitih držav in držav v razvoju delijo le 2 % skupnih patentov, |
| --- | --- |

E.

ker sodelovanje na področju tehnologije še vedno večinoma poteka na nacionalni namesto na mednarodni ravni, pri čemer si podjetja in ustanove iz razvitih držav in držav v razvoju delijo le 2 % skupnih patentov,

| F. | ker so se razvite države decembra 2009 v Københavnu zavezale, da bodo zagotovile „večja, nova in dodatna, predvidljiva in ustrezna sredstva“ v začetni višini 30 milijard USD v obdobju 2010–2012 in 100 milijard USD do leta 2020 (7), da bi podprle ukrepe na področju blaženja, prilagajanja, razvoja in prenosa tehnologije ter vzpostavljanja zmogljivosti; ker se je EU zavezala, da bo prispevala 7,2 milijarde EUR od 30 milijard USD za obdobje 2010–2012, |
| --- | --- |

F.

ker so se razvite države decembra 2009 v Københavnu zavezale, da bodo zagotovile „večja, nova in dodatna, predvidljiva in ustrezna sredstva“ v začetni višini 30 milijard USD v obdobju 2010–2012 in 100 milijard USD do leta 2020 (7), da bi podprle ukrepe na področju blaženja, prilagajanja, razvoja in prenosa tehnologije ter vzpostavljanja zmogljivosti; ker se je EU zavezala, da bo prispevala 7,2 milijarde EUR od 30 milijard USD za obdobje 2010–2012,

| G. | ker je biomasa glavni obnovljivi vir energije v najmanj razvitih državah, vendar njena razširjena in neregulirana uporaba ni trajnostna ter ima veliko negativnih učinkov za okolje in zdravje ljudi, |
| --- | --- |

G.

ker je biomasa glavni obnovljivi vir energije v najmanj razvitih državah, vendar njena razširjena in neregulirana uporaba ni trajnostna ter ima veliko negativnih učinkov za okolje in zdravje ljudi,

| H. | ker je obenem izkoriščen le majhen delež velikega afriškega potenciala trajnostnih obnovljivih virov energije (8), |
| --- | --- |

H.

ker je obenem izkoriščen le majhen delež velikega afriškega potenciala trajnostnih obnovljivih virov energije (8),

| I. | ker imata večina pesticidov, ki jih podjetja iz najbogatejših držav prodajajo državam AKP, ter njihova intenzivna in neregulirana uporaba veliko škodljivih učinkov na okolje in zdravje ljudi; ker bi izmenjava tehnologije na področju kemikalij omogočila kmetijskim proizvajalcem v državah AKP nakup cenovno ugodnih proizvodov, ki so kar se da okolju prijazni, |
| --- | --- |

I.

ker imata večina pesticidov, ki jih podjetja iz najbogatejših držav prodajajo državam AKP, ter njihova intenzivna in neregulirana uporaba veliko škodljivih učinkov na okolje in zdravje ljudi; ker bi izmenjava tehnologije na področju kemikalij omogočila kmetijskim proizvajalcem v državah AKP nakup cenovno ugodnih proizvodov, ki so kar se da okolju prijazni,

| J. | ker masovni izvoz vseh vrst odpadkov iz razvitih in najbogatejših držav v države AKP resno ogroža ekološko ravnovesje teh držav, saj nimajo ustrezne in učinkovite tehnologije, da bi lahko izvajale ponovno obdelavo, predelavo in recikliranje takih odpadkov, ki vsebujejo tako neškodljive kot zelo strupene materiale, |
| --- | --- |

J.

ker masovni izvoz vseh vrst odpadkov iz razvitih in najbogatejših držav v države AKP resno ogroža ekološko ravnovesje teh držav, saj nimajo ustrezne in učinkovite tehnologije, da bi lahko izvajale ponovno obdelavo, predelavo in recikliranje takih odpadkov, ki vsebujejo tako neškodljive kot zelo strupene materiale,

| K. | ker bi lahko razširitev decentraliziranih obnovljivih virov energije v državah AKP zmanjšala revščino, tako da bi povečala dostop do oskrbe z energijo, s čimer bi izboljšala možnost razvoja podeželja in ohranjanja gozdov ter neposredno koristila zdravju in zaposlitvenim možnostim ljudi; ker je le 0,2 % uradne razvojne pomoči EU namenjene naložbam v decentralizirano oskrbo z obnovljivimi viri energije, |
| --- | --- |

K.

ker bi lahko razširitev decentraliziranih obnovljivih virov energije v državah AKP zmanjšala revščino, tako da bi povečala dostop do oskrbe z energijo, s čimer bi izboljšala možnost razvoja podeželja in ohranjanja gozdov ter neposredno koristila zdravju in zaposlitvenim možnostim ljudi; ker je le 0,2 % uradne razvojne pomoči EU namenjene naložbam v decentralizirano oskrbo z obnovljivimi viri energije,

| L. | ker je treba odpraviti vse politične, institucionalne, finančne in trgovinske ovire ter ovire, povezane z obveščanjem in človeško zmogljivostjo, pri prenosu nizkoogljičnih tehnologij državam AKP, |
| --- | --- |

L.

ker je treba odpraviti vse politične, institucionalne, finančne in trgovinske ovire ter ovire, povezane z obveščanjem in človeško zmogljivostjo, pri prenosu nizkoogljičnih tehnologij državam AKP,

| M. | ker se pomanjkanje tehnologij in inovacij v državah AKP pogosto šteje kot simptom tržnega neuspeha namesto kot kazalnik potrebe po izboljšanju mednarodnega sodelovanja na področju tehnološkega razvoja, |
| --- | --- |

M.

ker se pomanjkanje tehnologij in inovacij v državah AKP pogosto šteje kot simptom tržnega neuspeha namesto kot kazalnik potrebe po izboljšanju mednarodnega sodelovanja na področju tehnološkega razvoja,

| N. | ker je treba priznati tudi pomembno vlogo informacijskih in komunikacijskih tehnologij v procesu razširjanja tehnologije, |
| --- | --- |

N.

ker je treba priznati tudi pomembno vlogo informacijskih in komunikacijskih tehnologij v procesu razširjanja tehnologije,

| 1. | poudarja, da so krepitev raziskav in inovacij v državah AKP in EU ter širjenje in prenos ustreznih tehnologij ter znanja in izkušenj na države AKP ključni elementi učinkovitega mednarodnega odziva na svetovni izziv podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so krepitev raziskav in inovacij v državah AKP in EU ter širjenje in prenos ustreznih tehnologij ter znanja in izkušenj na države AKP ključni elementi učinkovitega mednarodnega odziva na svetovni izziv podnebnih sprememb;

| 2. | obžaluje, da kljub dejstvu, da sta bila razvoj in prenos tehnologije za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje eden od temeljev akcijskega načrta z Balija in ključna točka na pogajanjih ZN o podnebnih razmerah leta 2009 v Københavnu, v okviru COP 15 ni bil oblikovan mehanizem za razvoj in prenos zelenih tehnologij ter sodelovanje na tem področju; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da kljub dejstvu, da sta bila razvoj in prenos tehnologije za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje eden od temeljev akcijskega načrta z Balija in ključna točka na pogajanjih ZN o podnebnih razmerah leta 2009 v Københavnu, v okviru COP 15 ni bil oblikovan mehanizem za razvoj in prenos zelenih tehnologij ter sodelovanje na tem področju;

| 3. | meni, da mora uspešen mednarodni sporazum o varstvu podnebja vključevati stroga institucionalna pravila in predpise za razvoj in neomejujoč prenos tehnologije, da se pospešijo javne in zasebne naložbe na tem področju; zato poziva COP 16, naj končno sprejme odločitev o vzpostavljanju tehničnih zmogljivosti ter razvoju in prenosu tehnologije na podlagi določb na tem področju, ki so bile uvedene s procesom UNFCCC; |
| --- | --- |

3.

meni, da mora uspešen mednarodni sporazum o varstvu podnebja vključevati stroga institucionalna pravila in predpise za razvoj in neomejujoč prenos tehnologije, da se pospešijo javne in zasebne naložbe na tem področju; zato poziva COP 16, naj končno sprejme odločitev o vzpostavljanju tehničnih zmogljivosti ter razvoju in prenosu tehnologije na podlagi določb na tem področju, ki so bile uvedene s procesom UNFCCC;

| 4. | poudarja, da je treba v kakršnem koli prihodnjem mednarodnem okviru za varstvo podnebja še naprej razvijati tehnološki mehanizem, ki je bil predlagan na konferenci COP 15 v Københavnu; poleg tega poziva pogajalce, naj zagotovijo, da bodo ustrezna sredstva v okviru Københavnskega zelenega podnebnega sklada namenjena zlasti razvoju in prenosu tehnologije, ki je potrebna za učinkovito izvajanje tehnološkega mehanizma; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba v kakršnem koli prihodnjem mednarodnem okviru za varstvo podnebja še naprej razvijati tehnološki mehanizem, ki je bil predlagan na konferenci COP 15 v Københavnu; poleg tega poziva pogajalce, naj zagotovijo, da bodo ustrezna sredstva v okviru Københavnskega zelenega podnebnega sklada namenjena zlasti razvoju in prenosu tehnologije, ki je potrebna za učinkovito izvajanje tehnološkega mehanizma;

| 5. | ugotavlja, da je za uspešen razvoj in prenos tehnologije ter uspešne projekte za vzpostavljanje zmogljivosti v državah AKP najprej treba opredeliti nacionalne potrebe, izkušnje, ovire in endogene priložnosti na področju raziskav in razvoja; poudarja, da morajo biti sprejeti pristopi prilagojeni posebnim nacionalnim razmeram ter morajo okrepiti pripadnost držav tem dejavnostim; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je za uspešen razvoj in prenos tehnologije ter uspešne projekte za vzpostavljanje zmogljivosti v državah AKP najprej treba opredeliti nacionalne potrebe, izkušnje, ovire in endogene priložnosti na področju raziskav in razvoja; poudarja, da morajo biti sprejeti pristopi prilagojeni posebnim nacionalnim razmeram ter morajo okrepiti pripadnost držav tem dejavnostim;

| 6. | poudarja, da je treba upoštevati posebne okoliščine krhkega gospodarstva najmanj razvitih držav in zelo zadolženih držav s srednjimi prihodki ter ranljivost, oddaljenost in malo priložnosti za ustvarjanje ekonomije obsega v majhnih otoških državah AKP v razvoju; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba upoštevati posebne okoliščine krhkega gospodarstva najmanj razvitih držav in zelo zadolženih držav s srednjimi prihodki ter ranljivost, oddaljenost in malo priložnosti za ustvarjanje ekonomije obsega v majhnih otoških državah AKP v razvoju;

| 7. | poziva razvite države, naj podprejo razvoj in nadaljnjo krepitev institucionalne, znanstvene, tehnološke in človeške zmogljivosti ter znanja in izkušenj v državah AKP po zgledu znanstvenega in tehnološkega programa AKP, da bodo lahko te države prevzele, prilagodile in razvile ustrezne nizkoogljične tehnologije; |
| --- | --- |

7.

poziva razvite države, naj podprejo razvoj in nadaljnjo krepitev institucionalne, znanstvene, tehnološke in človeške zmogljivosti ter znanja in izkušenj v državah AKP po zgledu znanstvenega in tehnološkega programa AKP, da bodo lahko te države prevzele, prilagodile in razvile ustrezne nizkoogljične tehnologije;

| 8. | ugotavlja, da podpiranje zmogljivosti ostaja razdrobljeno in pogojeno z nacionalnimi značilnostmi, kot sta intenzivnost dela in decentralizacija storitev; poudarja, da je treba vzpostavljanje zmogljivosti za razvoj in prenos tehnologije v državah AKP obravnavati kot prednostni cilj in ne kot ukrep za izboljšanje rezultatov skorajda zaključenega projekta; poudarja, da je to dolgotrajen proces, ki zahteva sistematičen pristop, pri čemer je treba upoštevati posebne razmere v državah in sektorjih ter povezati razvoj institucionalne, organizacijske in človeške zmogljivosti; poudarja tudi, da mora vzpostavljanje zmogljivosti spodbujati povpraševanje po razvoju in/ali prenosu tehnologije v državah AKP; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da podpiranje zmogljivosti ostaja razdrobljeno in pogojeno z nacionalnimi značilnostmi, kot sta intenzivnost dela in decentralizacija storitev; poudarja, da je treba vzpostavljanje zmogljivosti za razvoj in prenos tehnologije v državah AKP obravnavati kot prednostni cilj in ne kot ukrep za izboljšanje rezultatov skorajda zaključenega projekta; poudarja, da je to dolgotrajen proces, ki zahteva sistematičen pristop, pri čemer je treba upoštevati posebne razmere v državah in sektorjih ter povezati razvoj institucionalne, organizacijske in človeške zmogljivosti; poudarja tudi, da mora vzpostavljanje zmogljivosti spodbujati povpraševanje po razvoju in/ali prenosu tehnologije v državah AKP;

| 9. | poudarja, da je treba izvajati programe usposabljanja, ki bi okrepili endogeno zmogljivost za razvoj projekta ter upravljanje, izvajanje in vzdrževanje tehnologij; vendar poudarja, da je treba nujno odpraviti razloge za beg usposobljenega osebja iz nekaterih držav AKP, in sicer nizke plače in slabe delovne pogoje; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba izvajati programe usposabljanja, ki bi okrepili endogeno zmogljivost za razvoj projekta ter upravljanje, izvajanje in vzdrževanje tehnologij; vendar poudarja, da je treba nujno odpraviti razloge za beg usposobljenega osebja iz nekaterih držav AKP, in sicer nizke plače in slabe delovne pogoje;

| 10. | meni, da je treba sprejeti jasen in bolj ambiciozen pristop k razvoju nizkoogljičnih tehnologij, ki bi olajšal in pospešil njihovo razširjanje in odpravo odvisnosti od fosilnih virov energije; poudarja, da je treba okrepiti zmogljivosti obstoječih nacionalnih in regionalnih javnih ustanov za podpiranje tega pristopa; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba sprejeti jasen in bolj ambiciozen pristop k razvoju nizkoogljičnih tehnologij, ki bi olajšal in pospešil njihovo razširjanje in odpravo odvisnosti od fosilnih virov energije; poudarja, da je treba okrepiti zmogljivosti obstoječih nacionalnih in regionalnih javnih ustanov za podpiranje tega pristopa;

| 11. | poziva razvite države, naj dejavno podpirajo raziskave in razvoj v državah AKP ter tako omogočijo javnim in zasebnim akterjem iz držav v razvoju, da na rastočem svetovnem trgu za nizkoogljično tehnologijo sodelujejo kot lastniki; spodbuja ustanavljanje nacionalnih ustanov, ki bi oblikovale inovativne sisteme, ti pa bi lahko prispevali k endogenemu tehnološkemu razvoju; poudarja, da morajo pobude povezovati tehnična in družbena področja ter tako zagotoviti, da je lokalna skupnost zavezana projektom ter da ti izpolnjujejo lokalne potrebe; poudarja, da je treba obravnavati tudi vprašanja, povezana z lastninskimi pravicami; |
| --- | --- |

11.

poziva razvite države, naj dejavno podpirajo raziskave in razvoj v državah AKP ter tako omogočijo javnim in zasebnim akterjem iz držav v razvoju, da na rastočem svetovnem trgu za nizkoogljično tehnologijo sodelujejo kot lastniki; spodbuja ustanavljanje nacionalnih ustanov, ki bi oblikovale inovativne sisteme, ti pa bi lahko prispevali k endogenemu tehnološkemu razvoju; poudarja, da morajo pobude povezovati tehnična in družbena področja ter tako zagotoviti, da je lokalna skupnost zavezana projektom ter da ti izpolnjujejo lokalne potrebe; poudarja, da je treba obravnavati tudi vprašanja, povezana z lastninskimi pravicami;

| 12. | poudarja, da je treba dobro izkoristiti inovacijski potencial podjetij in javnih služb EU na področju obnovljivih virov energije in tehnologij, tudi tehnologij energetske učinkovitosti ter napredne informacijske in komunikacijske tehnologije, da bi prek trgovinskih sporazumov spodbudili postopen prehod na nizkoogljično gospodarstvo po vsem svetu ter zagotovili nove priložnosti za prodajo proizvodov in znanja EU s tega področja državam v razvoju ali to znanje po potrebi prenesli nanje; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba dobro izkoristiti inovacijski potencial podjetij in javnih služb EU na področju obnovljivih virov energije in tehnologij, tudi tehnologij energetske učinkovitosti ter napredne informacijske in komunikacijske tehnologije, da bi prek trgovinskih sporazumov spodbudili postopen prehod na nizkoogljično gospodarstvo po vsem svetu ter zagotovili nove priložnosti za prodajo proizvodov in znanja EU s tega področja državam v razvoju ali to znanje po potrebi prenesli nanje;

| 13. | meni, da sta diverzifikacija energetskih virov, dobavnih poti in infrastrukture ter medsebojna povezanost naftnih, plinskih in pametnih omrežij ključ do dolgoročne zanesljivosti in trajnostnosti energetske oskrbe držav EU in AKP; poudarja, da so ti trendi v politiki pomembni tudi za spodbujanje razvoja novih energetskih tehnologij in ustvarjanje novih delovnih mest v državah EU in AKP; |
| --- | --- |

13.

meni, da sta diverzifikacija energetskih virov, dobavnih poti in infrastrukture ter medsebojna povezanost naftnih, plinskih in pametnih omrežij ključ do dolgoročne zanesljivosti in trajnostnosti energetske oskrbe držav EU in AKP; poudarja, da so ti trendi v politiki pomembni tudi za spodbujanje razvoja novih energetskih tehnologij in ustvarjanje novih delovnih mest v državah EU in AKP;

| 14. | ponovno poudarja, kako pomembne so vse bolj razširjene raziskave na ravni EU-AKP in naložbe v izgradnjo in posodabljanje energetske infrastrukture v državah EU in AKP, zlasti prek javno-zasebnih partnerstev in skupnih podjetij, po potrebi pa tudi prek javno-javnih partnerstev, saj se s tem spodbuja vzajemno koristna trgovina z energijo ali prenos tehnologije in diverzifikacija mešanih energetskih virov v državah AKP; |
| --- | --- |

14.

ponovno poudarja, kako pomembne so vse bolj razširjene raziskave na ravni EU-AKP in naložbe v izgradnjo in posodabljanje energetske infrastrukture v državah EU in AKP, zlasti prek javno-zasebnih partnerstev in skupnih podjetij, po potrebi pa tudi prek javno-javnih partnerstev, saj se s tem spodbuja vzajemno koristna trgovina z energijo ali prenos tehnologije in diverzifikacija mešanih energetskih virov v državah AKP;

| 15. | poziva države AKP, naj prilagajajo in izvajajo nacionalne strategije inovacij na področju podnebnih sprememb v skladu z lastnimi potrebami in politikami, ob upoštevanju njihovih pozitivnih učinkov za zdravje, izobraževanje in zaposlovanje; |
| --- | --- |

15.

poziva države AKP, naj prilagajajo in izvajajo nacionalne strategije inovacij na področju podnebnih sprememb v skladu z lastnimi potrebami in politikami, ob upoštevanju njihovih pozitivnih učinkov za zdravje, izobraževanje in zaposlovanje;

| 16. | poziva EU, naj podpira inovativne rešitve in projekte, ki se že izvajajo v državah AKP; |
| --- | --- |

16.

poziva EU, naj podpira inovativne rešitve in projekte, ki se že izvajajo v državah AKP;

| 17. | poziva EU in države članice, naj izvajajo pritisk na evropska podjetja v državah AKP in zanje uvedejo zavezujočo zakonodajo ter tako zagotovijo, da bodo dajala zgled na področju trajnostnega razvoja, nizkih emisij CO2, spoštovanja okolja in preprečevanja onesnaževanja tal in vode; meni, da bi lahko podjetja dajala zgled tudi z izmenjavo tehnologije in strokovnega znanja; |
| --- | --- |

17.

poziva EU in države članice, naj izvajajo pritisk na evropska podjetja v državah AKP in zanje uvedejo zavezujočo zakonodajo ter tako zagotovijo, da bodo dajala zgled na področju trajnostnega razvoja, nizkih emisij CO2, spoštovanja okolja in preprečevanja onesnaževanja tal in vode; meni, da bi lahko podjetja dajala zgled tudi z izmenjavo tehnologije in strokovnega znanja;

| 18. | poziva države AKP, naj izvršujejo sankcije za podjetja EU na njihovem ozemlju, ki ne upoštevajo zgoraj omenjenih načel in torej niso vključena v take izmenjave z zgledom; |
| --- | --- |

18.

poziva države AKP, naj izvršujejo sankcije za podjetja EU na njihovem ozemlju, ki ne upoštevajo zgoraj omenjenih načel in torej niso vključena v take izmenjave z zgledom;

| 19. | poudarja pomembnost vzajemno koristnega sodelovanja med podjetji v razvitih državah, organi javnega sektorja, raziskovalnimi ustanovami in njihovimi partnerji v državah AKP ter spodbuja oblikovanje tehnoloških partnerstev med njimi; poziva k izboljšanju poznavanja že obstoječih ureditev sodelovanja na področju prenosa tehnologije ter k vzpostavitvi registra za take ukrepe in globalne zbirke podatkov o podatkih in najboljših praksah za izdajo licenc; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomembnost vzajemno koristnega sodelovanja med podjetji v razvitih državah, organi javnega sektorja, raziskovalnimi ustanovami in njihovimi partnerji v državah AKP ter spodbuja oblikovanje tehnoloških partnerstev med njimi; poziva k izboljšanju poznavanja že obstoječih ureditev sodelovanja na področju prenosa tehnologije ter k vzpostavitvi registra za take ukrepe in globalne zbirke podatkov o podatkih in najboljših praksah za izdajo licenc;

| 20. | poziva h krepitvi partnerstev z medvladnimi in mednarodnimi institucijami; poudarja, da je treba spodbujati tudi sodelovanje na nižji lokalni ravni, vključno z nevladnimi organizacijami in organizacijami na ravni skupnosti; |
| --- | --- |

20.

poziva h krepitvi partnerstev z medvladnimi in mednarodnimi institucijami; poudarja, da je treba spodbujati tudi sodelovanje na nižji lokalni ravni, vključno z nevladnimi organizacijami in organizacijami na ravni skupnosti;

| 21. | poudarja, da je treba ustanoviti tehnološko središče za podnebje ter omrežje za krepitev mednarodnega sodelovanja na področju ključnih tehnologij in zagotovitev tehnične podpore, usposabljanja in vzpostavljanje skupnih zmogljivosti; poudarja, da mora biti nova svetovna arhitektura za prenos tehnologije za obvladovanje podnebnih sprememb manj obremenjujoča in birokratska; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba ustanoviti tehnološko središče za podnebje ter omrežje za krepitev mednarodnega sodelovanja na področju ključnih tehnologij in zagotovitev tehnične podpore, usposabljanja in vzpostavljanje skupnih zmogljivosti; poudarja, da mora biti nova svetovna arhitektura za prenos tehnologije za obvladovanje podnebnih sprememb manj obremenjujoča in birokratska;

| 22. | poudarja pomen sodelovanja jug–jug, ki bi lahko prispevalo k tehnološki neodvisnosti in tako preprečilo morebitne spore, ki izhajajo iz pravic intelektualne lastnine; spodbuja države AKP, naj vzpostavijo regionalne platforme/omrežja obstoječih domačih raziskovalnih ustanov, ki se ukvarjajo z razvojem tehnologije za obvladovanje podnebnih sprememb, z namenom sodelovanja na področju raziskav in razvoja, ki bi omogočilo delitev virov in stroškov za raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen sodelovanja jug–jug, ki bi lahko prispevalo k tehnološki neodvisnosti in tako preprečilo morebitne spore, ki izhajajo iz pravic intelektualne lastnine; spodbuja države AKP, naj vzpostavijo regionalne platforme/omrežja obstoječih domačih raziskovalnih ustanov, ki se ukvarjajo z razvojem tehnologije za obvladovanje podnebnih sprememb, z namenom sodelovanja na področju raziskav in razvoja, ki bi omogočilo delitev virov in stroškov za raziskave in razvoj;

| 23. | poziva vlade EU in AKP, naj še naprej razvijajo in povečujejo financiranje raziskav na področju podnebnih sprememb na univerzah in raziskovalnih ustanovah ter krepijo njihovo sodelovanje, da bi našle skupne rešitve za skupne težave (npr. z razvijanjem tehnologij za varčevanje z vodo in njeno ponovno uporabo); |
| --- | --- |

23.

poziva vlade EU in AKP, naj še naprej razvijajo in povečujejo financiranje raziskav na področju podnebnih sprememb na univerzah in raziskovalnih ustanovah ter krepijo njihovo sodelovanje, da bi našle skupne rešitve za skupne težave (npr. z razvijanjem tehnologij za varčevanje z vodo in njeno ponovno uporabo);

| 24. | poziva k spodbujanju javno-zasebnih partnerstev na področju tehnoloških raziskav ter razvoja in razširjanja tehnologije ter k ustvarjanju skupnih vlaganj podjetij EU in AKP; prav tako poziva EU in države članice, naj nudijo finančno in tehnično podporo za naložbe v države AKP na področju razvoja in prenosa tehnologije ter tako spodbujajo poslovno sodelovanje; |
| --- | --- |

24.

poziva k spodbujanju javno-zasebnih partnerstev na področju tehnoloških raziskav ter razvoja in razširjanja tehnologije ter k ustvarjanju skupnih vlaganj podjetij EU in AKP; prav tako poziva EU in države članice, naj nudijo finančno in tehnično podporo za naložbe v države AKP na področju razvoja in prenosa tehnologije ter tako spodbujajo poslovno sodelovanje;

| 25. | poziva k celoviti vključitvi lokalnih nevladnih organizacij v proces razširjanja tehnologije in vzpostavljanja zmogljivosti; poudarja, da morajo nevladne organizacije poznati lokalna okolja za uspešno uvedbo novih tehnologij; |
| --- | --- |

25.

poziva k celoviti vključitvi lokalnih nevladnih organizacij v proces razširjanja tehnologije in vzpostavljanja zmogljivosti; poudarja, da morajo nevladne organizacije poznati lokalna okolja za uspešno uvedbo novih tehnologij;

| 26. | poudarja, da so države AKP sestavljene iz velikega števila odročnih skupnosti in otokov, zato poziva, naj postane spodbujanje lokalno pridobljene energije prednostna naloga; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da so države AKP sestavljene iz velikega števila odročnih skupnosti in otokov, zato poziva, naj postane spodbujanje lokalno pridobljene energije prednostna naloga;

| 27. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti razvoju in prenosu okolju prijaznih tehnologij, povezanih z energijo; meni, da se mora uradna razvojna pomoč bolj osredotočiti na razvoj energijsko učinkovitih tehnologij in decentraliziranih obnovljivih virov energije v državah AKP, ker bi to zmanjšalo revščino in izboljšalo zaposlitvene možnosti; opozarja, da jedrska energija ne bo zagotovila nizkoogljičnega razvoja; poudarja, da je treba dokazati, da so tehnologije učinkovite in ekonomsko izvedljive, njihovo sprejetje pa bi naj terjalo celosten pristop, ki zajema več razsežnosti trajnostnosti, vključno z zdravstvenimi, okoljskimi, tehnološkimi, gospodarskimi, družbeno-kulturnimi in institucionalnimi vidiki; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti razvoju in prenosu okolju prijaznih tehnologij, povezanih z energijo; meni, da se mora uradna razvojna pomoč bolj osredotočiti na razvoj energijsko učinkovitih tehnologij in decentraliziranih obnovljivih virov energije v državah AKP, ker bi to zmanjšalo revščino in izboljšalo zaposlitvene možnosti; opozarja, da jedrska energija ne bo zagotovila nizkoogljičnega razvoja; poudarja, da je treba dokazati, da so tehnologije učinkovite in ekonomsko izvedljive, njihovo sprejetje pa bi naj terjalo celosten pristop, ki zajema več razsežnosti trajnostnosti, vključno z zdravstvenimi, okoljskimi, tehnološkimi, gospodarskimi, družbeno-kulturnimi in institucionalnimi vidiki;

| 28. | poudarja, da morajo evropski partnerski sporazumi pozitivno vplivati na spodbujanje razširjanja tehnologije in krepitev inovacijske zmogljivosti v regijah AKP, kot določa osnutek dokumenta o okrepljenih ukrepih na področju razvoja in prenosa tehnologije; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da morajo evropski partnerski sporazumi pozitivno vplivati na spodbujanje razširjanja tehnologije in krepitev inovacijske zmogljivosti v regijah AKP, kot določa osnutek dokumenta o okrepljenih ukrepih na področju razvoja in prenosa tehnologije;

| 29. | poudarja, da morajo države AKP bolje izkoristiti možnosti mehanizma čistega razvoja, ki ga je treba v scenariju po Københavnu preoblikovati; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da morajo države AKP bolje izkoristiti možnosti mehanizma čistega razvoja, ki ga je treba v scenariju po Københavnu preoblikovati;

| 30. | poudarja potrebo po tem, da se pozornost nameni zlasti tehnološkemu potencialu za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v državah AKP; |
| --- | --- |

30.

poudarja potrebo po tem, da se pozornost nameni zlasti tehnološkemu potencialu za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v državah AKP;

| 31. | poudarja potrebo po zagotovitvi rutinskega sledenja, spremljanja in ocenjevanja razvoja in prenosa tehnologije ter projektnih dejavnosti za vzpostavljanje zmogljivosti; poziva k pripravi rednih poročil o statusu, priložnostih in morebitni potrebi po dodatnih izboljšavah, da se na podlagi ugotovitev ocenjevanja izoblikujejo priporočila; poudarja pomen izmenjave pridobljenih izkušenj; |
| --- | --- |

31.

poudarja potrebo po zagotovitvi rutinskega sledenja, spremljanja in ocenjevanja razvoja in prenosa tehnologije ter projektnih dejavnosti za vzpostavljanje zmogljivosti; poziva k pripravi rednih poročil o statusu, priložnostih in morebitni potrebi po dodatnih izboljšavah, da se na podlagi ugotovitev ocenjevanja izoblikujejo priporočila; poudarja pomen izmenjave pridobljenih izkušenj;

| 32. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Afriški uniji in sekretariatu UNFCCC. |
| --- | --- |

32.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Afriški uniji in sekretariatu UNFCCC.

RESOLUCIJA (9)

o doseganju razvojnih ciljev tisočletja: inovativni odzivi za doseganje socialnih in gospodarskih izzivov

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

na zasedanju v Kinšasi (Demokratična republika Kongo) od 2. do 4. decembra 2010,

ob upoštevanju člena 17(1) svojega poslovnika,

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki določa razvojne cilje tisočletja kot merila, ki jih je za odpravo revščine skupaj začrtala mednarodna skupnost,

ob upoštevanju soglasja iz Monterreya, sprejetega na mednarodni konferenci Združenih narodov o financiranju za razvoj 21. in 22. marca 2002, in deklaracije iz Dohe o financiranju za razvoj, sprejete 2. decembra 2008 na mednarodni konferenci o financiranju za razvoj za pregled izvajanja soglasja iz Monterreya,

ob upoštevanju svoje resolucije o zanesljivi preskrbi s hrano v državah AKP in vlogi sodelovanja med AKP in EU, ki je bila sprejeta 20. marca 2008 v Ljubljani (10),

ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in agende za ukrepanje iz Akre,

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Obdavčenje in razvoj: Sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah“ (KOM(2010)0163),

ob upoštevanju poziva k nujnemu ukrepanju za zdravje mater iz Adis Abebe,

ob upoštevanju berlinskega poziva k ukrepanju in strateških možnosti za nevladne organizacije, ki so bili izdani ob 15. obletnici mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD/15),

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN iz julija 2009 o izvajanju deklaracije tisočletja,

ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah in Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

ob upoštevanju poročila Programa ZN za razvoj (UNDP) z naslovom „Vmesna točka: doseganje razvojnih ciljev tisočletja“, objavljenega januarja 2010,

ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2008 z naslovom „Osnovno zdravstveno varstvo: zdaj bolj kot kdajkoli prej“,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki jo je ratificiralo 95 držav in h kateri bo pristopila Evropska unija, ter zlasti člena 32 Konvencije,

ob upoštevanju poročila Programa ZN za razvoj (UNDP), Sklada ZN za demografsko dejavnost (UNFPA), Mednarodnega sklada ZN za pomoč otrokom (UNICEF) in Svetovnega programa za prehrano (WFP) z naslovom „Pregled stanja pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja“, objavljenega januarja 2010,

ob upoštevanju poročila UNICEF z naslovom „Napredek za otroke: Doseganje razvojnih ciljev tisočletja s pravičnostjo“, objavljenega septembra 2010,

ob upoštevanju izjave s svetovnega vrha o zanesljivosti preskrbe s hrano, ki je potekal od 16. do 18. novembra 2009 v Rimu,

ob upoštevanju akcijskega načrta EU v dvanajstih točkah za podporo razvojnim ciljem tisočletja, ki ga je Evropska komisija objavila 21. aprila 2010,

ob upoštevanju poročila Organizacije ZN za industrijski razvoj (UNIDO) o industrijskem razvoju v letu 2009 z naslovom „Vstopanje in napredovanje: novi industrijski izzivi za spodnjo milijardo in za države s srednjimi prihodki“,

ob upoštevanju plenarnega zasedanja Generalne skupščine ZN na visoki ravni o razvojnih ciljih tisočletja, ki je potekalo v New Yorku od 20. do 22. septembra 2010, in njegovega sklepnega dokumenta,

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine ZN št. 64/131 o uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja za invalide,

ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (AKP-EU/100.732/10/konč.),

| A. | ker Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO) (11) ocenjuje, da je število podhranjenih ljudi po svetu v letu 2010 upadlo na 925 milijonov, medtem ko je bila leta 2009 podhranjena milijarda ljudi, |
| --- | --- |

A.

ker Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO) (11) ocenjuje, da je število podhranjenih ljudi po svetu v letu 2010 upadlo na 925 milijonov, medtem ko je bila leta 2009 podhranjena milijarda ljudi,

| B. | ker so posledice različnih kriz (energetske, prehranske, finančne in gospodarske) za države AKP dodaten izziv v boju proti revščini in bi lahko ogrozile doseganje razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

B.

ker so posledice različnih kriz (energetske, prehranske, finančne in gospodarske) za države AKP dodaten izziv v boju proti revščini in bi lahko ogrozile doseganje razvojnih ciljev tisočletja,

| C. | ker so potrebni spodbujevalni ukrepi, da bi se vlagatelji bolj vključili v projekte, ki imajo pozitiven lokalni učinek na gospodarstvo, družbo in okolje, |
| --- | --- |

C.

ker so potrebni spodbujevalni ukrepi, da bi se vlagatelji bolj vključili v projekte, ki imajo pozitiven lokalni učinek na gospodarstvo, družbo in okolje,

| D. | ker je treba uvesti ukrepe v podporo davčnim reformam v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu (SGP) za izravnavo izpada prihodkov iz carinskih dajatev zaradi odprave carinskih dajatev v procesu liberalizacije trgovine, |
| --- | --- |

D.

ker je treba uvesti ukrepe v podporo davčnim reformam v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu (SGP) za izravnavo izpada prihodkov iz carinskih dajatev zaradi odprave carinskih dajatev v procesu liberalizacije trgovine,

| E. | ker se je v zadnjih letih skrajna revščina le malo zmanjšala in ker zaradi naraščanja števila prebivalstva dejansko v skrajni revščini živi dodatnih 27 milijonov ljudi v podsaharski Afriki (12), |
| --- | --- |

E.

ker se je v zadnjih letih skrajna revščina le malo zmanjšala in ker zaradi naraščanja števila prebivalstva dejansko v skrajni revščini živi dodatnih 27 milijonov ljudi v podsaharski Afriki (12),

| F. | ker preveč otrok, zlasti najrevnejših in najbolj marginaliziranih, še vedno nima pravice do izobrazbe (več kot 100 milijonov otrok leta 2008 ni hodilo v šolo, od tega 52 % deklic), pri čemer otroci, ki trenutno ne hodijo v šolo, zlasti v Afriki, niso nikoli imeli stika s formalnim izobraževanjem (13), in ker 80 % invalidov po svetu živi v državah v razvoju in se več kot 98 % invalidnih otrok v teh državah ne izobražuje redno, |
| --- | --- |

F.

ker preveč otrok, zlasti najrevnejših in najbolj marginaliziranih, še vedno nima pravice do izobrazbe (več kot 100 milijonov otrok leta 2008 ni hodilo v šolo, od tega 52 % deklic), pri čemer otroci, ki trenutno ne hodijo v šolo, zlasti v Afriki, niso nikoli imeli stika s formalnim izobraževanjem (13), in ker 80 % invalidov po svetu živi v državah v razvoju in se več kot 98 % invalidnih otrok v teh državah ne izobražuje redno,

| G. | ker neenake možnosti na podlagi spola, etnične pripadnosti, prihodka, jezika ali invalidnosti močno ovirajo splošno izobraževanje in je brez beleženja informacij o vključevanju teh skupin težko izmeriti doseženi napredek; in ker cilj v zvezi z odpravo neenakosti med spoloma ni bil dosežen, |
| --- | --- |

G.

ker neenake možnosti na podlagi spola, etnične pripadnosti, prihodka, jezika ali invalidnosti močno ovirajo splošno izobraževanje in je brez beleženja informacij o vključevanju teh skupin težko izmeriti doseženi napredek; in ker cilj v zvezi z odpravo neenakosti med spoloma ni bil dosežen,

| H. | ker sta za izkoreninjenje revščine potrebna tudi demokratično sodelovanje in sprememba ekonomskih struktur, da se zagotovijo enake možnosti ter dostop vseh žensk do virov in javnih storitev, |
| --- | --- |

H.

ker sta za izkoreninjenje revščine potrebna tudi demokratično sodelovanje in sprememba ekonomskih struktur, da se zagotovijo enake možnosti ter dostop vseh žensk do virov in javnih storitev,

| I. | ker se kljub temu, da je bil dosežen ogromen napredek pri uresničevanju nekaterih razvojnih ciljev tisočletja, ne uresničujejo trije cilji s področja zdravja, predvsem na področju umrljivosti mater, |
| --- | --- |

I.

ker se kljub temu, da je bil dosežen ogromen napredek pri uresničevanju nekaterih razvojnih ciljev tisočletja, ne uresničujejo trije cilji s področja zdravja, predvsem na področju umrljivosti mater,

| J. | ker se je umrljivost otrok, mlajših od pet let, zaradi boljšega rutinskega cepljenja in zagotavljanja druge možnosti za cepljenje na svetovni ravni znižala z 90 otrok na tisoč živorojenih otrok leta 1990 na 65 otrok na 1 000 živorojenih otrok leta 2008, vendar upad umrljivosti otrok, mlajših od pet let, še vedno ni dovolj velik, da bi dosegli razvojni cilj tisočletja do leta 2015, zlasti v podsaharski Afriki (14), in je umrljivost invalidnih otrok, mlajših od pet let, 80-odstotna celo v državah, v katerih je umrljivost otrok, mlajših od pet let, upadla pod 20 % (15), |
| --- | --- |

J.

ker se je umrljivost otrok, mlajših od pet let, zaradi boljšega rutinskega cepljenja in zagotavljanja druge možnosti za cepljenje na svetovni ravni znižala z 90 otrok na tisoč živorojenih otrok leta 1990 na 65 otrok na 1 000 živorojenih otrok leta 2008, vendar upad umrljivosti otrok, mlajših od pet let, še vedno ni dovolj velik, da bi dosegli razvojni cilj tisočletja do leta 2015, zlasti v podsaharski Afriki (14), in je umrljivost invalidnih otrok, mlajših od pet let, 80-odstotna celo v državah, v katerih je umrljivost otrok, mlajših od pet let, upadla pod 20 % (15),

| K. | ker se je delež otrok z nezadostno težo, mlajših od pet let, med leti 1990 in 2008 zmanjšal z 31 % na 26 % in ker je večina držav, ki dosegajo premalo ali nič napredka pri uresničevanju 1. razvojnega cilja tisočletja, v podsaharski Afriki in Južni Aziji (16), |
| --- | --- |

K.

ker se je delež otrok z nezadostno težo, mlajših od pet let, med leti 1990 in 2008 zmanjšal z 31 % na 26 % in ker je večina držav, ki dosegajo premalo ali nič napredka pri uresničevanju 1. razvojnega cilja tisočletja, v podsaharski Afriki in Južni Aziji (16),

| L. | ker še vedno ni dosežen cilj izboljšanja zdravja mater, pri čemer se stopnja umrljivosti mater v svetu letno zmanjša za 1 %, medtem ko bi se morala zmanjšati za 5,5 % letno, da bi dosegli razvojni cilj tisočletja v zvezi z zmanjšanjem umrljivosti mater do leta 2015 (17); ker številne ženske utrpijo poškodbe, okužbe ali bolezni ali postanejo invalidne zaradi zapletov med nosečnostjo ali porodom, |
| --- | --- |

L.

ker še vedno ni dosežen cilj izboljšanja zdravja mater, pri čemer se stopnja umrljivosti mater v svetu letno zmanjša za 1 %, medtem ko bi se morala zmanjšati za 5,5 % letno, da bi dosegli razvojni cilj tisočletja v zvezi z zmanjšanjem umrljivosti mater do leta 2015 (17); ker številne ženske utrpijo poškodbe, okužbe ali bolezni ali postanejo invalidne zaradi zapletov med nosečnostjo ali porodom,

| M. | ker večina ljudi, okuženih z virusom HIV, živi v podsaharski Afriki, pri čemer je večina teh ljudi žensk, in ker polovico nosečnic po svetu, okuženih z virusom HIV, zdaj varujejo pred tveganjem prenosa virusa HIV z matere na otroka s protiretrovirusnim zdravljenjem, |
| --- | --- |

M.

ker večina ljudi, okuženih z virusom HIV, živi v podsaharski Afriki, pri čemer je večina teh ljudi žensk, in ker polovico nosečnic po svetu, okuženih z virusom HIV, zdaj varujejo pred tveganjem prenosa virusa HIV z matere na otroka s protiretrovirusnim zdravljenjem,

| N. | ker je izobraževanje, z učnimi programi za celotno obdobje šolanja, ključno področje za preprečevanje virusa HIV, malarije, tuberkuloze in zapostavljenih tropskih bolezni ter za odpravo stigmatizacije, povezane s temi boleznimi, |
| --- | --- |

N.

ker je izobraževanje, z učnimi programi za celotno obdobje šolanja, ključno področje za preprečevanje virusa HIV, malarije, tuberkuloze in zapostavljenih tropskih bolezni ter za odpravo stigmatizacije, povezane s temi boleznimi,

| O. | ker je treba po ocenah ZN po vsem svetu zaposliti več kot 10 milijonov učiteljev, da bi dosegli mednarodno sprejet cilj zagotavljanja splošnega osnovnega izobraževanja do leta 2015 (18), |
| --- | --- |

O.

ker je treba po ocenah ZN po vsem svetu zaposliti več kot 10 milijonov učiteljev, da bi dosegli mednarodno sprejet cilj zagotavljanja splošnega osnovnega izobraževanja do leta 2015 (18),

| P. | ker malarija še vedno resno ogroža skoraj polovico svetovnega prebivalstvo in 90 % ljudi zaradi malarije umre v podsaharski Afriki, pri čemer so večina otroci, mlajši od pet let, in ker ima lahko malarija tudi druge nevarne posledice za zdravje, kot so slabokrvnost, nizka porodna teža, prezgodnje rojstvo ter umrljivost otrok in mater, in ker mreže, obdelane z insekticidi, dokazano zmanjšujejo umrljivost otrok za približno 20 odstotkov (19), |
| --- | --- |

P.

ker malarija še vedno resno ogroža skoraj polovico svetovnega prebivalstvo in 90 % ljudi zaradi malarije umre v podsaharski Afriki, pri čemer so večina otroci, mlajši od pet let, in ker ima lahko malarija tudi druge nevarne posledice za zdravje, kot so slabokrvnost, nizka porodna teža, prezgodnje rojstvo ter umrljivost otrok in mater, in ker mreže, obdelane z insekticidi, dokazano zmanjšujejo umrljivost otrok za približno 20 odstotkov (19),

| Q. | ker je obolevnost s tuberkulozo, tj. število primerov na 100 000 ljudi, prav tako upadla na svetovni ravni, in cilja, da bi razpolovili stopnjo obolevnosti in umrljivosti do 2015, verjetno ne bosta dosežena, |
| --- | --- |

Q.

ker je obolevnost s tuberkulozo, tj. število primerov na 100 000 ljudi, prav tako upadla na svetovni ravni, in cilja, da bi razpolovili stopnjo obolevnosti in umrljivosti do 2015, verjetno ne bosta dosežena,

| R. | ker je na svetu več kot 650 milijonov invalidov, pri čemer jih 80 % živi v državah v razvoju, so večinoma brezposelni in živijo pod pragom revščine, |
| --- | --- |

R.

ker je na svetu več kot 650 milijonov invalidov, pri čemer jih 80 % živi v državah v razvoju, so večinoma brezposelni in živijo pod pragom revščine,

| S. | ker se države AKP še vedno soočajo s številnimi okoljskimi izzivi, povezanimi z onesnaževanjem, podnebnimi spremembami in krčenjem gozdov, ki lahko negativno vplivajo na lokalno kmetijsko proizvodnjo, |
| --- | --- |

S.

ker se države AKP še vedno soočajo s številnimi okoljskimi izzivi, povezanimi z onesnaževanjem, podnebnimi spremembami in krčenjem gozdov, ki lahko negativno vplivajo na lokalno kmetijsko proizvodnjo,

| T. | ker svet uspešno napreduje pri zagotavljanju pitne vode iz izboljšanih virov in dodatnih 207 milijonov Afričanov zdaj uporablja varne vire pitne vode, vendar je napredek pri zagotavljanju pitne vode v podsaharski Afriki še vedno manjši kot v drugih regijah in je izboljšanje sanitarne infrastrukture v nekaterih državah minimalno, saj približno 95 % najrevnejših prebivalcev teh držav odvaja blato na prostem (20), |
| --- | --- |

T.

ker svet uspešno napreduje pri zagotavljanju pitne vode iz izboljšanih virov in dodatnih 207 milijonov Afričanov zdaj uporablja varne vire pitne vode, vendar je napredek pri zagotavljanju pitne vode v podsaharski Afriki še vedno manjši kot v drugih regijah in je izboljšanje sanitarne infrastrukture v nekaterih državah minimalno, saj približno 95 % najrevnejših prebivalcev teh držav odvaja blato na prostem (20),

| U. | ker je v podsaharski Afriki še vedno največ revnih četrti, čeprav se je na svetovni ravni število prebivalcev revnih četrti zmanjšalo, |
| --- | --- |

U.

ker je v podsaharski Afriki še vedno največ revnih četrti, čeprav se je na svetovni ravni število prebivalcev revnih četrti zmanjšalo,

| V. | ker mora 215 milijonov otrok po svetu delati in je 115 milijonov otrok žrtev najhujših oblik dela po opredelitvi Svetovne organizacije dela (ILO) (21), |
| --- | --- |

V.

ker mora 215 milijonov otrok po svetu delati in je 115 milijonov otrok žrtev najhujših oblik dela po opredelitvi Svetovne organizacije dela (ILO) (21),

| W. | ker pomeni „delo otrok“ v skladu z opredelitvijo UNICEF-a vsako obliko dela otrok, mlajših od 18 let, ki je nevarno ali moti šolanje ali škoduje otrokovemu zdravju ali fizičnemu, duševnemu, duhovnemu, moralnemu ali družbenemu razvoju, |
| --- | --- |

W.

ker pomeni „delo otrok“ v skladu z opredelitvijo UNICEF-a vsako obliko dela otrok, mlajših od 18 let, ki je nevarno ali moti šolanje ali škoduje otrokovemu zdravju ali fizičnemu, duševnemu, duhovnemu, moralnemu ali družbenemu razvoju,

| X. | ker je kljub nadaljnjemu napredku pri doseganju osmega razvojnega cilja tisočletja svetovno partnerstvo za razvoj doživelo kar nekaj nazadovanj, kar bo oviralo uspešno uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

X.

ker je kljub nadaljnjemu napredku pri doseganju osmega razvojnega cilja tisočletja svetovno partnerstvo za razvoj doživelo kar nekaj nazadovanj, kar bo oviralo uspešno uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja,

| Y. | ker razvojni cilji tisočletja ne bodo doseženi, če prizadevanj ne bodo spremljali čut za odgovornost, dobro upravljanje, demokracija, varnost, razvoj, človekove pravice in enakost med spoloma, |
| --- | --- |

Y.

ker razvojni cilji tisočletja ne bodo doseženi, če prizadevanj ne bodo spremljali čut za odgovornost, dobro upravljanje, demokracija, varnost, razvoj, človekove pravice in enakost med spoloma,

| Z. | ker bi ob uresničitvi cilja, da vse države donatorke do leta 2015 zagotovijo uradno razvojno pomoč v višini 0,7 % BND, letno zbrali več kot 300 milijard ameriških dolarjev za razvoj, |
| --- | --- |

Z.

ker bi ob uresničitvi cilja, da vse države donatorke do leta 2015 zagotovijo uradno razvojno pomoč v višini 0,7 % BND, letno zbrali več kot 300 milijard ameriških dolarjev za razvoj,

| AA. | ker pomanjkanje miru in varnosti, demokracije in politične stabilnosti pogosto preprečuje revnim državam, da bi v celoti izpolnile svoj razvojni potencial, |
| --- | --- |

AA.

ker pomanjkanje miru in varnosti, demokracije in politične stabilnosti pogosto preprečuje revnim državam, da bi v celoti izpolnile svoj razvojni potencial,

| AB. | ker lastništvo zemlje ustvarja spodbude za posameznike, družine in skupnosti, da prevzamejo nadzor nad lastnim razvojem, in zagotavlja zanesljivo preskrbo s hrano na lokalni ravni, |
| --- | --- |

AB.

ker lastništvo zemlje ustvarja spodbude za posameznike, družine in skupnosti, da prevzamejo nadzor nad lastnim razvojem, in zagotavlja zanesljivo preskrbo s hrano na lokalni ravni,

| 1. | opozarja, da morajo v skladu z mednarodnimi zavezami glede razvojnih ciljev tisočletja industrijske države prispevati 0,7 % svojega BDP za uradno razvojno pomoč do leta 2015; opozarja, da ima Evropska unija trenutno približno 20 milijard EUR primanjkljaja pri njenih obveznostih glede izdatkov za razvojne cilje tisočletja; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da morajo v skladu z mednarodnimi zavezami glede razvojnih ciljev tisočletja industrijske države prispevati 0,7 % svojega BDP za uradno razvojno pomoč do leta 2015; opozarja, da ima Evropska unija trenutno približno 20 milijard EUR primanjkljaja pri njenih obveznostih glede izdatkov za razvojne cilje tisočletja;

| 2. | pozdravlja izid zasedanja na vrhu ZN v New Yorku, ki je jasen znak, da države ostajajo zavezane doseganju ciljev do leta 2015 celo v sedanjih težkih mednarodnih razmerah; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja izid zasedanja na vrhu ZN v New Yorku, ki je jasen znak, da države ostajajo zavezane doseganju ciljev do leta 2015 celo v sedanjih težkih mednarodnih razmerah;

| 3. | opozarja, da je bil dosežen velik napredek pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; zato po eni strani poziva k rednemu objavljanju pozitivnih rezultatov, po drugi strani pa izraža zahtevo, da EU in države AKP objavijo večletne časovne načrte, na podlagi katerih bo razvojne cilje tisočletja mogoče doseči v naslednjih petih letih; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je bil dosežen velik napredek pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; zato po eni strani poziva k rednemu objavljanju pozitivnih rezultatov, po drugi strani pa izraža zahtevo, da EU in države AKP objavijo večletne časovne načrte, na podlagi katerih bo razvojne cilje tisočletja mogoče doseči v naslednjih petih letih;

| 4. | poziva mednarodne donatorje, naj zagotovijo znatna dodatna finančna sredstva, ki bodo osredotočena na rezultate, pregledna in izmerljiva, da bi pomagali revnim državam v boju proti revščini, pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja in v boju proti posledicam podnebnih sprememb in gospodarske krize; |
| --- | --- |

4.

poziva mednarodne donatorje, naj zagotovijo znatna dodatna finančna sredstva, ki bodo osredotočena na rezultate, pregledna in izmerljiva, da bi pomagali revnim državam v boju proti revščini, pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja in v boju proti posledicam podnebnih sprememb in gospodarske krize;

| 5. | poziva države AKP, naj ustrezno povečajo in izkoristijo domače vire za boljše doseganje razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

5.

poziva države AKP, naj ustrezno povečajo in izkoristijo domače vire za boljše doseganje razvojnih ciljev tisočletja;

| 6. | poudarja, da je treba uvesti alternativne in inovativne vire za financiranje razvoja, da bo mogoče v celoti izpolniti zaveze glede razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba uvesti alternativne in inovativne vire za financiranje razvoja, da bo mogoče v celoti izpolniti zaveze glede razvojnih ciljev tisočletja;

| 7. | poziva EU in države AKP, naj priporočijo Združenim narodom ustanovitev medvladnega odbora za mednarodne davčne zadeve; |
| --- | --- |

7.

poziva EU in države AKP, naj priporočijo Združenim narodom ustanovitev medvladnega odbora za mednarodne davčne zadeve;

| 8. | poziva države skupine G20, naj se borijo proti davčnim oazam, pri čemer je te treba ločiti od sodelujočih jurisdikcij z nizkimi davki, in proti utaji davkov ter spodbujajo večjo preglednost in sisteme poročanja po posameznih državah, da bi državami v razvoju omogočili, da zadržijo lastna sredstva za lastni razvoj; |
| --- | --- |

8.

poziva države skupine G20, naj se borijo proti davčnim oazam, pri čemer je te treba ločiti od sodelujočih jurisdikcij z nizkimi davki, in proti utaji davkov ter spodbujajo večjo preglednost in sisteme poročanja po posameznih državah, da bi državami v razvoju omogočili, da zadržijo lastna sredstva za lastni razvoj;

| 9. | poziva vse mednarodne donatorje, naj nadalje izboljšujejo usklajevanje na področju donatorstva in delitve dela ter sprostijo vso svojo pomoč po posvetovanju s partnerskimi državami; |
| --- | --- |

9.

poziva vse mednarodne donatorje, naj nadalje izboljšujejo usklajevanje na področju donatorstva in delitve dela ter sprostijo vso svojo pomoč po posvetovanju s partnerskimi državami;

| 10. | poziva EU in države AKP, naj oblikujejo učinkovite strategije za odpis dolga v državah AKP, zlasti za podporo razvojnim ciljem tisočletja na področju izobraževanja in zdravja, pri čemer ugotavlja, da zunanji dolgovi držav tretjega sveta in povezani mehanizmi, npr. dolžniške obveznosti, trajno in močno ovirajo razvoj teh držav; |
| --- | --- |

10.

poziva EU in države AKP, naj oblikujejo učinkovite strategije za odpis dolga v državah AKP, zlasti za podporo razvojnim ciljem tisočletja na področju izobraževanja in zdravja, pri čemer ugotavlja, da zunanji dolgovi držav tretjega sveta in povezani mehanizmi, npr. dolžniške obveznosti, trajno in močno ovirajo razvoj teh držav;

| 11. | poudarja, da je treba za doseganje razvojnih ciljev tisočletja varovati in okrepiti javne storitve, ki so nepogrešljivi element za reševanje težav, zlasti v zvezi z zdravjem in revščino; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba za doseganje razvojnih ciljev tisočletja varovati in okrepiti javne storitve, ki so nepogrešljivi element za reševanje težav, zlasti v zvezi z zdravjem in revščino;

| 12. | poziva vse države članice EU, naj sprejmejo ukrepe za pocenitev nakazil; |
| --- | --- |

12.

poziva vse države članice EU, naj sprejmejo ukrepe za pocenitev nakazil;

| 13. | poudarja, da čeprav lahko pomoč deluje kot vzvod v državah v razvoju, ni zadostno jamstvo za trajnostni in trajni napredek; zato poziva k učinkovitemu oblikovanju partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem, da bi države v razvoju bolj posvojile svoje projekte za doseganje razvojnih ciljev tisočletja in da bi vlade vzpostavile pogoje, v katerih lahko zasebni sektor inovira, vlaga in ustvarja delovna mesta; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da čeprav lahko pomoč deluje kot vzvod v državah v razvoju, ni zadostno jamstvo za trajnostni in trajni napredek; zato poziva k učinkovitemu oblikovanju partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem, da bi države v razvoju bolj posvojile svoje projekte za doseganje razvojnih ciljev tisočletja in da bi vlade vzpostavile pogoje, v katerih lahko zasebni sektor inovira, vlaga in ustvarja delovna mesta;

| 14. | poudarja, da je trgovina pomembna gonilna sila rasti in razvoja ter da pomembno prispeva k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; poudarja, da se je treba upreti protekcionističnim težnjam; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je trgovina pomembna gonilna sila rasti in razvoja ter da pomembno prispeva k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; poudarja, da se je treba upreti protekcionističnim težnjam;

| 15. | poziva EU, naj sprejme konkretne ukrepe proti revščini, tako da zagotovi skladnost trgovinske politike, politike razvojnega sodelovanja ter skupne kmetijske in skupne ribiške politike, da bi se izognili neposrednim ali posrednim negativnim učinkom za trajnostni gospodarski razvoj držav AKP; |
| --- | --- |

15.

poziva EU, naj sprejme konkretne ukrepe proti revščini, tako da zagotovi skladnost trgovinske politike, politike razvojnega sodelovanja ter skupne kmetijske in skupne ribiške politike, da bi se izognili neposrednim ali posrednim negativnim učinkom za trajnostni gospodarski razvoj držav AKP;

| 16. | meni, da lahko strategije lokalnega gospodarskega razvoja preoblikujejo nacionalni in regijski trajnostni razvoj v državah v razvoju, da bi se tako oblikovali domači in regionalni trgi ob upoštevanju dejanskih potreb prebivalstva; |
| --- | --- |

16.

meni, da lahko strategije lokalnega gospodarskega razvoja preoblikujejo nacionalni in regijski trajnostni razvoj v državah v razvoju, da bi se tako oblikovali domači in regionalni trgi ob upoštevanju dejanskih potreb prebivalstva;

| 17. | poziva EU in države AKP, naj zagotovijo odločilen napredek pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, pri doseganju katerih je zaostanek največji, med katere med drugim sodijo razvojni cilji 3, 4, 5, 6 in 8; |
| --- | --- |

17.

poziva EU in države AKP, naj zagotovijo odločilen napredek pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, pri doseganju katerih je zaostanek največji, med katere med drugim sodijo razvojni cilji 3, 4, 5, 6 in 8;

| 18. | opozarja, da bo mogoče z dobrim davčnim upravljanjem in ukrepi za boj proti korupciji ustvariti naložbam prijazno okolje; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da bo mogoče z dobrim davčnim upravljanjem in ukrepi za boj proti korupciji ustvariti naložbam prijazno okolje;

| 19. | pozdravlja zavezo Evropske komisije, da za doseganje razvojnih ciljev tisočletja nameni 1 milijardo EUR, kot je izjavil predsednik Evropske komisije na visokem zasedanju ZN o razvojnih ciljih tisočletja, pri čemer bodo sredstva namenjena nagrajevanju držav, ki dobro delujejo, in podpori državam, ki so najbolj neuspešne; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja zavezo Evropske komisije, da za doseganje razvojnih ciljev tisočletja nameni 1 milijardo EUR, kot je izjavil predsednik Evropske komisije na visokem zasedanju ZN o razvojnih ciljih tisočletja, pri čemer bodo sredstva namenjena nagrajevanju držav, ki dobro delujejo, in podpori državam, ki so najbolj neuspešne;

| 20. | poziva države AKP, naj s konkretnimi ukrepi zagotovijo napredek na področju zdravja mater; zato poziva države v razvoju, naj namenijo vsaj 15 % nacionalnega proračuna za zdravstveno varstvo, izboljšanje sistemov zdravstvenega varstva ter pospešeno usposabljanje babic in medicinskih sester za delo na terenu; |
| --- | --- |

20.

poziva države AKP, naj s konkretnimi ukrepi zagotovijo napredek na področju zdravja mater; zato poziva države v razvoju, naj namenijo vsaj 15 % nacionalnega proračuna za zdravstveno varstvo, izboljšanje sistemov zdravstvenega varstva ter pospešeno usposabljanje babic in medicinskih sester za delo na terenu;

| 21. | poziva EU in države AKP k opredelitvi učinkovitih strategij socialnega varstva, pri čemer je treba dati prednost združevanju tveganj in predplačniškim shemam, da bi se izognili primerom, ko mora bolnik neposredno plačati osebju, ki nudi osnovne zdravstvene storitve, saj to revnejše ljudi pogosto odvrne od uporabe teh storitev; |
| --- | --- |

21.

poziva EU in države AKP k opredelitvi učinkovitih strategij socialnega varstva, pri čemer je treba dati prednost združevanju tveganj in predplačniškim shemam, da bi se izognili primerom, ko mora bolnik neposredno plačati osebju, ki nudi osnovne zdravstvene storitve, saj to revnejše ljudi pogosto odvrne od uporabe teh storitev;

| 22. | pozdravlja globalno strategijo za zdravje žensk in otrok ter povezane zaveze za zagotovitev več kot 40 milijard ameriških dolarjev v naslednjih petih letih, ki so bile oblikovane na visokem zasedanju ZN o razvojnih ciljih tisočletja; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja globalno strategijo za zdravje žensk in otrok ter povezane zaveze za zagotovitev več kot 40 milijard ameriških dolarjev v naslednjih petih letih, ki so bile oblikovane na visokem zasedanju ZN o razvojnih ciljih tisočletja;

| 23. | poziva EU in države AKP k spodbujanju brezplačnega in vključujočega dostopa do zdravstva ter k vzpostavljanju, izboljšanju in krepitvi kakovostnega zdravstvenega varstva, vključno s predporodno nego, pomočjo izurjenih zdravstvenih delavcev med porodom in dostopom do nujne porodniške nege; |
| --- | --- |

23.

poziva EU in države AKP k spodbujanju brezplačnega in vključujočega dostopa do zdravstva ter k vzpostavljanju, izboljšanju in krepitvi kakovostnega zdravstvenega varstva, vključno s predporodno nego, pomočjo izurjenih zdravstvenih delavcev med porodom in dostopom do nujne porodniške nege;

| 24. | poziva k oblikovanju celovitega pristopa o zdravju na vseh področjih, ki vključuje dostop do zdravil, zdravstvenih storitev in čiste vode, sanitarne infrastrukture in hrane; poudarja, da bi lahko s takim kompleksnim pristopom pospešili napredek pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, povezanih z zdravjem; |
| --- | --- |

24.

poziva k oblikovanju celovitega pristopa o zdravju na vseh področjih, ki vključuje dostop do zdravil, zdravstvenih storitev in čiste vode, sanitarne infrastrukture in hrane; poudarja, da bi lahko s takim kompleksnim pristopom pospešili napredek pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, povezanih z zdravjem;

| 25. | poudarja, da so sistemi usposabljanja zdravstvenih delavcev v Afriki nezadostni, saj imajo v dveh tretjinah držav le po eno šolo za usposabljanje zdravstvenih delavcev, v nekaterih državah pa nimajo nobene; zato poziva države AKP, naj v svoje strategije vključijo posebne programe tečajev za usposabljanje zdravstvenih delavcev, da omogočijo zaposlovanje usposobljenega osebja v bolnišnicah in zdravstvenih ustanovah; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da so sistemi usposabljanja zdravstvenih delavcev v Afriki nezadostni, saj imajo v dveh tretjinah držav le po eno šolo za usposabljanje zdravstvenih delavcev, v nekaterih državah pa nimajo nobene; zato poziva države AKP, naj v svoje strategije vključijo posebne programe tečajev za usposabljanje zdravstvenih delavcev, da omogočijo zaposlovanje usposobljenega osebja v bolnišnicah in zdravstvenih ustanovah;

| 26. | je zaskrbljena zaradi dejstva, da je zaposlovanje usposobljenega zdravstvenega osebja v industrializiranih državah eden od dejavnikov, ki ogrožajo ranljive zdravstvene sisteme držav v razvoju; |
| --- | --- |

26.

je zaskrbljena zaradi dejstva, da je zaposlovanje usposobljenega zdravstvenega osebja v industrializiranih državah eden od dejavnikov, ki ogrožajo ranljive zdravstvene sisteme držav v razvoju;

| 27. | poziva, naj se nameni več pozornosti naraščanju števila neprenosljivih bolezni, zapostavljenih tropskih bolezni in bolezni, ki so posledica nasilja, travme in nesreč, in v ta namen okrepi zdravstvene sisteme v državah AKP; |
| --- | --- |

27.

poziva, naj se nameni več pozornosti naraščanju števila neprenosljivih bolezni, zapostavljenih tropskih bolezni in bolezni, ki so posledica nasilja, travme in nesreč, in v ta namen okrepi zdravstvene sisteme v državah AKP;

| 28. | poziva EU in države AKP, naj si še naprej prizadevajo za preprečevanje prenosa virusa HIV z mater na otroke; poudarja, da je to mogoče bolje doseči z zagotavljanjem predporodne nege ter zdravstvene nege otrok in mater v okviru skupnosti; |
| --- | --- |

28.

poziva EU in države AKP, naj si še naprej prizadevajo za preprečevanje prenosa virusa HIV z mater na otroke; poudarja, da je to mogoče bolje doseči z zagotavljanjem predporodne nege ter zdravstvene nege otrok in mater v okviru skupnosti;

| 29. | poziva EU, naj izboljša dostop revnih do cenovno dostopnih zdravil, tako da pokaže prilagodljivost pri uporabi sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine v trgovinskih odnosih z državami v razvoju; |
| --- | --- |

29.

poziva EU, naj izboljša dostop revnih do cenovno dostopnih zdravil, tako da pokaže prilagodljivost pri uporabi sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine v trgovinskih odnosih z državami v razvoju;

| 30. | poziva vlade in države donatorke, naj okrepijo sisteme zdravstvenega varstva in zlasti gradnike zdravstvenega sistema, vključno z zagotavljanjem storitev, zdravili, cepivi in tehnologijami, zdravstvenim osebjem, financiranjem zdravstva, zdravstvenimi informacijskimi sistemi ter vodenjem in upravljanjem, in naj zagotovijo dostop do teh sistemov invalidom, da bo mogoče bolje uresničevati razvojne cilje tisočletja, povezane z zdravjem; |
| --- | --- |

30.

poziva vlade in države donatorke, naj okrepijo sisteme zdravstvenega varstva in zlasti gradnike zdravstvenega sistema, vključno z zagotavljanjem storitev, zdravili, cepivi in tehnologijami, zdravstvenim osebjem, financiranjem zdravstva, zdravstvenimi informacijskimi sistemi ter vodenjem in upravljanjem, in naj zagotovijo dostop do teh sistemov invalidom, da bo mogoče bolje uresničevati razvojne cilje tisočletja, povezane z zdravjem;

| 31. | poziva EU in države AKP, naj vlagajo v socialno zaščito, ki upošteva občutljivost otrok ter vključuje sisteme socialnega in zdravstvenega zavarovanja; |
| --- | --- |

31.

poziva EU in države AKP, naj vlagajo v socialno zaščito, ki upošteva občutljivost otrok ter vključuje sisteme socialnega in zdravstvenega zavarovanja;

| 32. | poudarja, da prvi razvojni cilj tisočletja zajema pravico do ustreznega življenjskega standarda, pri čemer je treba posebno zaščito zagotoviti invalidom; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da prvi razvojni cilj tisočletja zajema pravico do ustreznega življenjskega standarda, pri čemer je treba posebno zaščito zagotoviti invalidom;

| 33. | poudarja, da je treba oblikovati in izvajati ustrezne nacionalne politike za zagotavljanje preživetja otrok, vključno s preventivnimi ukrepi, cepljenji in zdravljenjem, ter za izboljšanje prehrane, pitne vode in sanitarne infrastrukture; zato poziva k spodbujanju celovitih kampanj, ki bi vključevale na primer razdeljevanje zaščitnih mrež za postelje in kampanje cepljenja (zlasti proti ošpicam), da se zmanjša umrljivost otrok; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba oblikovati in izvajati ustrezne nacionalne politike za zagotavljanje preživetja otrok, vključno s preventivnimi ukrepi, cepljenji in zdravljenjem, ter za izboljšanje prehrane, pitne vode in sanitarne infrastrukture; zato poziva k spodbujanju celovitih kampanj, ki bi vključevale na primer razdeljevanje zaščitnih mrež za postelje in kampanje cepljenja (zlasti proti ošpicam), da se zmanjša umrljivost otrok;

| 34. | poziva EU in države AKP, naj spodbujajo izobraževalne politike in so pozorne ne le na število vpisov, temveč tudi na kakovost izobraževanja in stopnjo dokončanja izobraževanja z omejevanjem stopnje osipa v šolah, zlasti med deklicami, z izboljšanjem zmogljivosti sprejemanja šolskih zgradb in okrepitvijo usposabljanja učiteljev, pri čemer si je treba prizadevati za zagotavljanje vključujočega izobraževanja invalidnih otrok, saj jih ima v državah z nizkimi dohodki trenutno dostop do šole le 10 %; |
| --- | --- |

34.

poziva EU in države AKP, naj spodbujajo izobraževalne politike in so pozorne ne le na število vpisov, temveč tudi na kakovost izobraževanja in stopnjo dokončanja izobraževanja z omejevanjem stopnje osipa v šolah, zlasti med deklicami, z izboljšanjem zmogljivosti sprejemanja šolskih zgradb in okrepitvijo usposabljanja učiteljev, pri čemer si je treba prizadevati za zagotavljanje vključujočega izobraževanja invalidnih otrok, saj jih ima v državah z nizkimi dohodki trenutno dostop do šole le 10 %;

| 35. | poudarja, da bi moralo imeti izobraževanje osrednjo vlogo v nacionalnih politikah držav AKP, in sicer z združevanjem učinkovitih politik in trajnih naložb držav v izobraževanje; v zvezi s tem vztraja pri celovitem pristopu k izobraževanju, ki bi moralo biti obravnavano kot kompleksen sistem, ki vključuje različne udeležence, strukture in odnose ter se osredotoča na:






  — | zagotavljanje celovite palete možnosti izobraževanja za otroke, mladino in odrasle, |
| --- | --- | --- |

35.

poudarja, da bi moralo imeti izobraževanje osrednjo vlogo v nacionalnih politikah držav AKP, in sicer z združevanjem učinkovitih politik in trajnih naložb držav v izobraževanje; v zvezi s tem vztraja pri celovitem pristopu k izobraževanju, ki bi moralo biti obravnavano kot kompleksen sistem, ki vključuje različne udeležence, strukture in odnose ter se osredotoča na:

—

zagotavljanje celovite palete možnosti izobraževanja za otroke, mladino in odrasle,

| — | izboljšanje kakovosti izobraževanja, |
| --- | --- |

—

izboljšanje kakovosti izobraževanja,

| — | izboljšanje položaja, plačila, delovnih pogojev in pravic učiteljev, |
| --- | --- |

—

izboljšanje položaja, plačila, delovnih pogojev in pravic učiteljev,

| — | vključevanje različnih udeležencev in zainteresiranih strani v proces, npr. s spodbujanjem javno-zasebnih partnerstev, |
| --- | --- |

—

vključevanje različnih udeležencev in zainteresiranih strani v proces, npr. s spodbujanjem javno-zasebnih partnerstev,

| — | financiranje in zakonsko ureditev storitev izobraževanja; |
| --- | --- |

—

financiranje in zakonsko ureditev storitev izobraževanja;

| 36. | pozdravlja zavezanost ZN človekovim pravicam in socialni zaščiti, ki je izražena v sklepnem dokumentu ZN; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja zavezanost ZN človekovim pravicam in socialni zaščiti, ki je izražena v sklepnem dokumentu ZN;

| 37. | poudarja, da bi morale države članice EU in države AKP okrepiti zaveze v zvezi s spodbujanjem enakosti med spoloma, bojem proti nasilju na podlagi spola in krepitvijo vloge žensk, ki so ključne prednostne naloge za uresničitev vseh razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da bi morale države članice EU in države AKP okrepiti zaveze v zvezi s spodbujanjem enakosti med spoloma, bojem proti nasilju na podlagi spola in krepitvijo vloge žensk, ki so ključne prednostne naloge za uresničitev vseh razvojnih ciljev tisočletja;

| 38. | opozarja, da je vzajemna odgovornost razvitih držav in držav v razvoju za doseganje razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015 odvisna od krepitve okvirov za odgovornost, upravljanje in preglednost; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da je vzajemna odgovornost razvitih držav in držav v razvoju za doseganje razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015 odvisna od krepitve okvirov za odgovornost, upravljanje in preglednost;

| 39. | poudarja, da je za doseganje razvojnih ciljev tisočletja treba oblikovati celovit pristop, saj so ti cilji med seboj povezani in se medsebojno krepijo; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je za doseganje razvojnih ciljev tisočletja treba oblikovati celovit pristop, saj so ti cilji med seboj povezani in se medsebojno krepijo;

| 40. | vztraja, da so spoštovanje, spodbujanje in varstvo človekovih pravic sestavni del učinkovitih prizadevanj za doseganje razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

40.

vztraja, da so spoštovanje, spodbujanje in varstvo človekovih pravic sestavni del učinkovitih prizadevanj za doseganje razvojnih ciljev tisočletja;

| 41. | poziva k izvajanju „razvojnih paktov“ na lokalni ravni, ki vključujejo javne zaveze lokalnih oblasti, da bodo zagotovile uresničevanje razvojnih ciljev, opredeljenih na ravni lokalnih skupnosti, in ki zagotavljajo odgovornost lokalnih oblasti pri porabi finančnih sredstev; |
| --- | --- |

41.

poziva k izvajanju „razvojnih paktov“ na lokalni ravni, ki vključujejo javne zaveze lokalnih oblasti, da bodo zagotovile uresničevanje razvojnih ciljev, opredeljenih na ravni lokalnih skupnosti, in ki zagotavljajo odgovornost lokalnih oblasti pri porabi finančnih sredstev;

| 42. | poudarja, da je izobražena in usposobljena delovna sila ključna za spodbujanje gospodarskega razvoja, konkurenčnosti in rasti; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je izobražena in usposobljena delovna sila ključna za spodbujanje gospodarskega razvoja, konkurenčnosti in rasti;

| 43. | poziva EU in države AKP, naj oblikujejo programe usposabljanja o pravnih in davčnih zadevah za osebje davčnih služb; poudarja, da je treba poseben trud nameniti državam, ki še ne prejemajo dolgoročne pomoči na področju obdavčenja; |
| --- | --- |

43.

poziva EU in države AKP, naj oblikujejo programe usposabljanja o pravnih in davčnih zadevah za osebje davčnih služb; poudarja, da je treba poseben trud nameniti državam, ki še ne prejemajo dolgoročne pomoči na področju obdavčenja;

| 44. | poudarja, da mora biti boj za odpravo izkoriščanja otrok in dela otrok prednostna naloga EU in držav AKP; zato poziva EU in države AKP, naj si posebej prizadevajo za odpravo dela otrok; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da mora biti boj za odpravo izkoriščanja otrok in dela otrok prednostna naloga EU in držav AKP; zato poziva EU in države AKP, naj si posebej prizadevajo za odpravo dela otrok;

| 45. | poziva EU in države AKP, naj evropska sredstva čim učinkoviteje uporabijo za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja s pazljivejšo izbiro osrednjih sektorjev v državnih strateških dokumentih in nacionalnih okvirnih programih ter z zagotavljanjem lažjega dostopa do podpornih ukrepov v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu; v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da bo njen predlog o dodelitvi rezerv v višini 1 milijarde evrov iz Evropskega razvojnega sklada koristil predvsem državam, ki so najbolj neuspešne v okviru vmesnega pregleda programov držav AKP iz leta 2010; poziva EU, naj vključi invalidnost v vse projekte mednarodnega sodelovanja v skladu s svojo obveznostjo po členu 32 Konvencije ZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

45.

poziva EU in države AKP, naj evropska sredstva čim učinkoviteje uporabijo za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja s pazljivejšo izbiro osrednjih sektorjev v državnih strateških dokumentih in nacionalnih okvirnih programih ter z zagotavljanjem lažjega dostopa do podpornih ukrepov v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu; v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da bo njen predlog o dodelitvi rezerv v višini 1 milijarde evrov iz Evropskega razvojnega sklada koristil predvsem državam, ki so najbolj neuspešne v okviru vmesnega pregleda programov držav AKP iz leta 2010; poziva EU, naj vključi invalidnost v vse projekte mednarodnega sodelovanja v skladu s svojo obveznostjo po členu 32 Konvencije ZN o pravicah invalidov;

| 46. | poziva EU in države AKP, naj oblikujejo poštene, pravične in zakonsko urejene trgovinske politike; v zvezi s tem poudarja pomembnost vidika človekovih pravic v vseh trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

46.

poziva EU in države AKP, naj oblikujejo poštene, pravične in zakonsko urejene trgovinske politike; v zvezi s tem poudarja pomembnost vidika človekovih pravic v vseh trgovinskih sporazumih;

| 47. | poziva EU in države AKP, naj povečajo vlaganja v kmetijstvo in zanesljivo preskrbo s hrano s posebnim poudarkom na strani ponudbe, da dosežejo ravni, ki zagotavljajo odpravo lakote za vse, pri čemer je treba zlasti poskrbeti za nujne potrebe glede lakote, izboljšanje infrastrukture v podeželskih regijah, kmetovanje majhnega obsega in programe socialne zaščite, da se zagotovi dolgoročno varna preskrba s hrano; |
| --- | --- |

47.

poziva EU in države AKP, naj povečajo vlaganja v kmetijstvo in zanesljivo preskrbo s hrano s posebnim poudarkom na strani ponudbe, da dosežejo ravni, ki zagotavljajo odpravo lakote za vse, pri čemer je treba zlasti poskrbeti za nujne potrebe glede lakote, izboljšanje infrastrukture v podeželskih regijah, kmetovanje majhnega obsega in programe socialne zaščite, da se zagotovi dolgoročno varna preskrba s hrano;

| 48. | izraža globoko zaskrbljenost, ker zlasti v Afriki tuji vlagatelji s podporo vlade kupujejo kmetijska zemljišča, kar utegne ob neustreznem izvajanju ogroziti zanesljivost lokalne preskrbe s hrano ter povzročiti hude in daljnosežne posledice v državah v razvoju; poziva države AKP, ZN in EU, naj se resno soočijo z negativnimi posledicami nakupov kmetijskih zemljišč; |
| --- | --- |

48.

izraža globoko zaskrbljenost, ker zlasti v Afriki tuji vlagatelji s podporo vlade kupujejo kmetijska zemljišča, kar utegne ob neustreznem izvajanju ogroziti zanesljivost lokalne preskrbe s hrano ter povzročiti hude in daljnosežne posledice v državah v razvoju; poziva države AKP, ZN in EU, naj se resno soočijo z negativnimi posledicami nakupov kmetijskih zemljišč;

| 49. | poziva EU in države AKP, naj zagotovijo skladno in usklajeno izvajanje reform SKP, sklepanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu in izvajanje vmesnega pregleda Evropskega razvojnega sklada; |
| --- | --- |

49.

poziva EU in države AKP, naj zagotovijo skladno in usklajeno izvajanje reform SKP, sklepanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu in izvajanje vmesnega pregleda Evropskega razvojnega sklada;

| 50. | poziva EU in države AKP, naj spodbujajo lastništvo zemlje kot orodje za zmanjševanje revščine in zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano, tako da okrepijo lastninske pravice ter kmetom, malim podjetjem in lokalnim skupnostim omogočijo dostop do posojil; poudarja pomembnost novih vlaganj v izboljšanje zmogljivosti majhnih kmetov, uvajanje učinkovitejših tehnologij za upravljanje vode in obnavljanje talnih hranil; |
| --- | --- |

50.

poziva EU in države AKP, naj spodbujajo lastništvo zemlje kot orodje za zmanjševanje revščine in zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano, tako da okrepijo lastninske pravice ter kmetom, malim podjetjem in lokalnim skupnostim omogočijo dostop do posojil; poudarja pomembnost novih vlaganj v izboljšanje zmogljivosti majhnih kmetov, uvajanje učinkovitejših tehnologij za upravljanje vode in obnavljanje talnih hranil;

| 51. | poziva EU in države AKP, naj priznajo pravico do hrane; |
| --- | --- |

51.

poziva EU in države AKP, naj priznajo pravico do hrane;

| 52. | poziva EU in države AKP, naj spodbujajo lokalno proizvodnjo in lokalno porabo; |
| --- | --- |

52.

poziva EU in države AKP, naj spodbujajo lokalno proizvodnjo in lokalno porabo;

| 53. | poziva EU in države AKP, naj zagotovijo več priložnosti za samozaposlene in za mala podjetja ter v zvezi s tem spodbujajo in olajšajo dostop do mikroposojil; |
| --- | --- |

53.

poziva EU in države AKP, naj zagotovijo več priložnosti za samozaposlene in za mala podjetja ter v zvezi s tem spodbujajo in olajšajo dostop do mikroposojil;

| 54. | poudarja, da ima industrijski razvoj ogromen potencial za preoblikovanje nacionalnih gospodarstev in najverjetneje ponuja več možnosti za dolgoročno povečanje produktivnosti kot kmetijski izvoz in izkopavanje naravnih virov, ki gospodarstva izpostavljata pretresom; zato poziva države AKP, naj v zvezi s tem oblikujejo in izvajajo politike, povezane z industrializacijo, pri čemer naj posebno pozornost namenijo specializaciji proizvodnje in krepitvi trgovinskih zmogljivosti; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da ima industrijski razvoj ogromen potencial za preoblikovanje nacionalnih gospodarstev in najverjetneje ponuja več možnosti za dolgoročno povečanje produktivnosti kot kmetijski izvoz in izkopavanje naravnih virov, ki gospodarstva izpostavljata pretresom; zato poziva države AKP, naj v zvezi s tem oblikujejo in izvajajo politike, povezane z industrializacijo, pri čemer naj posebno pozornost namenijo specializaciji proizvodnje in krepitvi trgovinskih zmogljivosti;

| 55. | poziva vlade in države donatorke, naj za povečanje trgovinske uspešnosti držav AKP povečajo vlaganja in podporo za krepitev ponudbenih zmogljivosti, kakovost, konkurenčnost in skladnost proizvodov podjetij iz držav AKP s standardi, ki jih določajo uvozniki; meni, da bi to moralo vključevati okrepitev produktivnosti, storitve za širjenje tehnologij, usposabljanje, oblikovanje izvoznih konzorcijev in razvijanje grozdov; |
| --- | --- |

55.

poziva vlade in države donatorke, naj za povečanje trgovinske uspešnosti držav AKP povečajo vlaganja in podporo za krepitev ponudbenih zmogljivosti, kakovost, konkurenčnost in skladnost proizvodov podjetij iz držav AKP s standardi, ki jih določajo uvozniki; meni, da bi to moralo vključevati okrepitev produktivnosti, storitve za širjenje tehnologij, usposabljanje, oblikovanje izvoznih konzorcijev in razvijanje grozdov;

| 56. | poudarja pomembnost načel učinkovitosti pomoči, ki so zapisana v pariški deklaraciji in agendi za ukrepanje iz Akre; |
| --- | --- |

56.

poudarja pomembnost načel učinkovitosti pomoči, ki so zapisana v pariški deklaraciji in agendi za ukrepanje iz Akre;

| 57. | poziva parlamente držav AKP, naj preučijo napredek z vidika parlamentarne razsežnosti mednarodnega sodelovanja in ocenijo vključenost parlamentov pri podpiranju razvojnih ciljev tisočletja; spodbuja vse parlamente, naj pri pregledu osnutkov proračunov in zakonov ocenijo njihov učinek za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

57.

poziva parlamente držav AKP, naj preučijo napredek z vidika parlamentarne razsežnosti mednarodnega sodelovanja in ocenijo vključenost parlamentov pri podpiranju razvojnih ciljev tisočletja; spodbuja vse parlamente, naj pri pregledu osnutkov proračunov in zakonov ocenijo njihov učinek za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja;

| 58. | poziva mednarodno skupnost, naj v državah v razvoju spodbuja in podpira demokracijo, mir, pravno državo in upravo brez korupcije; |
| --- | --- |

58.

poziva mednarodno skupnost, naj v državah v razvoju spodbuja in podpira demokracijo, mir, pravno državo in upravo brez korupcije;

| 59. | poziva EU in države AKP, naj odpravijo osnovne razloge za neenakost z obravnavanjem diskriminacije, družbenih norm in praks, s krepitvijo skupnosti z razvojem znanja in zmogljivosti, s krepitvijo sistemov za zagotavljanje odgovornosti in s podpiranjem organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

59.

poziva EU in države AKP, naj odpravijo osnovne razloge za neenakost z obravnavanjem diskriminacije, družbenih norm in praks, s krepitvijo skupnosti z razvojem znanja in zmogljivosti, s krepitvijo sistemov za zagotavljanje odgovornosti in s podpiranjem organizacij civilne družbe;

| 60. | poziva EU in države AKP, naj namenijo posebno pozornost pravicam manjšin, spoštujejo človekove pravice in spodbujajo nediskriminacijo; |
| --- | --- |

60.

poziva EU in države AKP, naj namenijo posebno pozornost pravicam manjšin, spoštujejo človekove pravice in spodbujajo nediskriminacijo;

| 61. | poziva države članice EU, naj spremljajo akcijski načrt v dvanajstih točkah, ki ga je Evropska komisija objavila aprila 2010 (22), in poziva Evropsko komisijo, naj vsako leto pripravi poročilo o napredku EU pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015; |
| --- | --- |

61.

poziva države članice EU, naj spremljajo akcijski načrt v dvanajstih točkah, ki ga je Evropska komisija objavila aprila 2010 (22), in poziva Evropsko komisijo, naj vsako leto pripravi poročilo o napredku EU pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015;

| 62. | pozdravlja zavezo ZN, da leta 2013 organizira poseben dogodek za spremljanje prizadevanj za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja zavezo ZN, da leta 2013 organizira poseben dogodek za spremljanje prizadevanj za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja;

| 63. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta Evropske unije in Afriški uniji. |
| --- | --- |

63.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta Evropske unije in Afriški uniji.

RESOLUCIJA (23)

o zanesljivi preskrbi s hrano

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

na zasedanju v Kinšasi (Demokratična republika Kongo) od 2. do 4. decembra 2010,

ob upoštevanju člena 17(2) svojega poslovnika,

ob upoštevanju svoje resolucije o zanesljivi preskrbi s hrano v državah AKP in vlogi sodelovanja med AKP in EU, ki je bila sprejeta 20. marca 2008 v Ljubljani (24),

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 29. novembra 2007 (25), 13. januarja 2009 (26), 26. novembra 2009 (27) in 18. maja 2010 (28) o zanesljivi preskrbi s hrano,

ob upoštevanju sklepov svetovnega vrha o hrani leta 1996 ter cilja, da se do leta 2015 prepolovi število ljudi, ki trpijo lakoto,

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o razvojnih ciljih tisočletja, sprejete septembra 2000, in zaveze glede prepolovitve števila ljudi, ki trpijo lakoto in se preživljajo z manj kot 1 USD na dan; ob upoštevanju akcijskega načrta EU v dvanajstih točkah za podporo razvojnim ciljem tisočletja, ki ga je Evropska komisija objavila 21. aprila 2010,

ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči iz leta 2005 in agende za ukrepanje iz Akre, sprejete leta 2008,

ob upoštevanju posebne seje Sveta Združenih narodov za človekove pravice 22. maja 2008 v Ženevi na temo „Negativen vpliv poslabšanja svetovne krize hrane, ki jo med drugim povzroča strma rast cen, na udejanjanje pravice do hrane“,

ob upoštevanju delovne skupine Združenih narodov na visoki ravni za reševanje svetovne krize zaradi pomanjkanja hrane in njenega „Celovitega okvira za ukrepanje“ ter srečanja na visoki ravni z naslovom „Zanesljiva preskrba s hrano za vse“, ki je potekalo 26. in 27. januarja 2009 v Madridu,

ob upoštevanju skupne izjave skupine držav G8 o zanesljivi preskrbi s hrano, sprejete 10. julija 2009 v L'Aquili,

ob upoštevanju izjave, sprejete na svetovnem vrhu o zanesljivi preskrbi s hrano v Rimu od 16. do 18. novembra 2009,

ob upoštevanju letnih poročil Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o „Stanju na področju negotovosti preskrbe s hrano po svetu“,

ob upoštevanju „Instrumenta EU za hrano v državah v razvoju“,

ob upoštevanju sklepne deklaracije 6. vrha voditeljev držav in vlad, ki je potekalo 2. in 3. oktobra 2008 v Akri,

ob upoštevanju Deklaracije Afriške unije o kmetijstvu in zanesljivi preskrbi s hrano v Afriki, sprejete julija 2003 v Maputu,

ob upoštevanju ciljev, določenih v sporazumih o partnerstvu med državami AKP in EU, ki so bili najprej podpisani v Loméju in kasneje v Cotonouju, na področju razvoja in trgovine,

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Tematska strategija za varnost preskrbe s hrano – Širitev agende varnosti preskrbe s hrano za doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja“ KOM(2006)21) z dne 25. januarja 2006,

ob upoštevanju rezultatov srečanja Združenih narodov na visoki ravni o razvojnih ciljih tisočletja, ki je potekalo od 20. do 22. septembra 2010 v New Yorku,

ob upoštevanju poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) za leto 2010 o reševanju negotovosti preskrbe s hrano v dolgotrajnih krizah,

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do hrane, ki je bilo predstavljeno 11. avgusta 2010 na petinšestdesetem zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov,

ob upoštevanju svoje deklaracije iz Kigalija z dne 22. novembra 2007 o razvoju prijaznih sporazumih o gospodarskem partnerstvu (29),

ob upoštevanju sklepov vrhunskega zasedanja EU–Afrika, ki je potekalo 29. in 30. novembra 2010, in drugega akcijskega načrta ter deklaracije predhodnega srečanja Evropskega in vseafriškega parlamenta z dne 27. novembra 2010,

ob upoštevanju sklepne deklaracije petega regionalnega srečanja skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v vzhodni Afriki (Mahé, Sejšeli, 14. in 15. julija 2010),

| A. | ker je leta 1996 Organizacija združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) opredelila zanesljivo preskrbo s hrano kot „stalen dostop vseh ljudi do zadostnih količin varnih in hranljivih živil za zdravo in aktivno življenje“, |
| --- | --- |

A.

ker je leta 1996 Organizacija združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) opredelila zanesljivo preskrbo s hrano kot „stalen dostop vseh ljudi do zadostnih količin varnih in hranljivih živil za zdravo in aktivno življenje“,

| B. | ob upoštevanju zelene knjige Evropske komisije z naslovom „Razvojna politika EU v podporo vključujoči rasti in trajnostnemu razvoju: Povečanje učinka razvojne politike EU“ (KOM(2010)629), ki je bila objavljena 10. novembra 2010 in ki vključuje cilj o tem, „kako doseči trajnostne rezultate na področju kmetijstva in zanesljive preskrbe s hrano“, |
| --- | --- |

B.

ob upoštevanju zelene knjige Evropske komisije z naslovom „Razvojna politika EU v podporo vključujoči rasti in trajnostnemu razvoju: Povečanje učinka razvojne politike EU“ (KOM(2010)629), ki je bila objavljena 10. novembra 2010 in ki vključuje cilj o tem, „kako doseči trajnostne rezultate na področju kmetijstva in zanesljive preskrbe s hrano“,

| C. | ker kmetijstvo predstavlja glavni vir sredstev za preživljanje za 80–90 % prebivalstva v številnih državah v razvoju; ker bo povečanje njihovih dohodkov okrepilo gospodarstvo na podeželju, ustvarilo več delovnih mest za revne in povečalo povpraševanje po doma proizvedenem blagu in storitvah, |
| --- | --- |

C.

ker kmetijstvo predstavlja glavni vir sredstev za preživljanje za 80–90 % prebivalstva v številnih državah v razvoju; ker bo povečanje njihovih dohodkov okrepilo gospodarstvo na podeželju, ustvarilo več delovnih mest za revne in povečalo povpraševanje po doma proizvedenem blagu in storitvah,

| D. | ker leta 2010 število podhranjenih ljudi po svetu, kljub mednarodnim prizadevanjem za zmanjšanje lakote, še vedno presega eno milijardo, |
| --- | --- |

D.

ker leta 2010 število podhranjenih ljudi po svetu, kljub mednarodnim prizadevanjem za zmanjšanje lakote, še vedno presega eno milijardo,

| E. | ker so leta 2008 hitro rastoče cene hrane, dosežena najvišja raven cen nafte in finančna kriza skupaj s podnebnimi spremembami imele uničujoče posledice za gospodarstva držav AKP, ki se spopadajo z zakoreninjeno sistemsko krizo, |
| --- | --- |

E.

ker so leta 2008 hitro rastoče cene hrane, dosežena najvišja raven cen nafte in finančna kriza skupaj s podnebnimi spremembami imele uničujoče posledice za gospodarstva držav AKP, ki se spopadajo z zakoreninjeno sistemsko krizo,

| F. | ker lahko špekulacije na področju hrane in nakupi zemljišč izvozno usmerjenih kmetijskih podjetjih privedejo do pomanjkanja teh dobrin in posledično do povečanja cen ter tako milijone ljudi prikrajšajo za ustrezen dostop do živil, |
| --- | --- |

F.

ker lahko špekulacije na področju hrane in nakupi zemljišč izvozno usmerjenih kmetijskih podjetjih privedejo do pomanjkanja teh dobrin in posledično do povečanja cen ter tako milijone ljudi prikrajšajo za ustrezen dostop do živil,

| G. | ker kljub dokazanemu pomenu kmetijstva za države AKP, programi razvojnega sodelovanja EU-AKP sektorju kmetijstva ne namenjajo ustrezne prednostne obravnave, |
| --- | --- |

G.

ker kljub dokazanemu pomenu kmetijstva za države AKP, programi razvojnega sodelovanja EU-AKP sektorju kmetijstva ne namenjajo ustrezne prednostne obravnave,

| H. | ker netrajnostne kmetijske prakse, vključno z nenadzorovanim krčenjem gozdov ali pretirano uporabo pesticidov, neposredno prispevajo k pomanjkanju kakovostnih obdelovalnih zemljišč za pridelavo zdrave hrane, |
| --- | --- |

H.

ker netrajnostne kmetijske prakse, vključno z nenadzorovanim krčenjem gozdov ali pretirano uporabo pesticidov, neposredno prispevajo k pomanjkanju kakovostnih obdelovalnih zemljišč za pridelavo zdrave hrane,

| I. | ker so države AKP odvisne od izvoza blaga, ki predstavlja več kot 50 % njihovih deviznih prihodkov, medtem ko je 80 % potreb po osnovnih živilih nekaterih malih otoških držav odvisnih od uvoza, saj ne morejo doseči ustrezne ravni samozadostnosti na področju preskrbe s hrano, |
| --- | --- |

I.

ker so države AKP odvisne od izvoza blaga, ki predstavlja več kot 50 % njihovih deviznih prihodkov, medtem ko je 80 % potreb po osnovnih živilih nekaterih malih otoških držav odvisnih od uvoza, saj ne morejo doseči ustrezne ravni samozadostnosti na področju preskrbe s hrano,

| J. | ker lahko izvozne subvencije za kmetijske proizvode privedejo do dampinga na trgih držav v razvoju, kar ima resne posledice za male lokalne proizvajalce, |
| --- | --- |

J.

ker lahko izvozne subvencije za kmetijske proizvode privedejo do dampinga na trgih držav v razvoju, kar ima resne posledice za male lokalne proizvajalce,

| K. | ker bodo učinki podnebnih sprememb, degradacija pokrovnosti in večja pogostnost naravnih nesreč najverjetneje bistveno povečali negotovost preskrbe s hrano v naslednjih letih in imeli izredno negativen učinek na preživetje vseh v kmetijskem sektorju, |
| --- | --- |

K.

ker bodo učinki podnebnih sprememb, degradacija pokrovnosti in večja pogostnost naravnih nesreč najverjetneje bistveno povečali negotovost preskrbe s hrano v naslednjih letih in imeli izredno negativen učinek na preživetje vseh v kmetijskem sektorju,

| L. | ker številne afriške države svoja kmetijska zemljišča dajejo v zakup tujim vlagateljem, kar lahko ob neustreznem izvajanju ogrozi zanesljivo preskrbo s hrano na lokalni ravni in privede do resnih in daljnosežnih posledic, |
| --- | --- |

L.

ker številne afriške države svoja kmetijska zemljišča dajejo v zakup tujim vlagateljem, kar lahko ob neustreznem izvajanju ogrozi zanesljivo preskrbo s hrano na lokalni ravni in privede do resnih in daljnosežnih posledic,

| M. | ker imajo posledice podnebnih sprememb in krčenja gozdov, ki vplivajo na kmetovanje, zlasti pa na zmanjšanje donosa pridelkov zaradi ponavljajočega se pomanjkanja vode in suš na eni strani ali poplav in zemeljskih plazov na drugi strani, resne negativne učinke na kmetijske dejavnosti v državah EU in AKP, |
| --- | --- |

M.

ker imajo posledice podnebnih sprememb in krčenja gozdov, ki vplivajo na kmetovanje, zlasti pa na zmanjšanje donosa pridelkov zaradi ponavljajočega se pomanjkanja vode in suš na eni strani ali poplav in zemeljskih plazov na drugi strani, resne negativne učinke na kmetijske dejavnosti v državah EU in AKP,

| N. | ker lahko rast kmetijske proizvodnje, predvsem na področju družinskega kmetovanja, zmanjša negotovost preskrbe s hrano in prispeva k znižanju cen hrane ter povečanju dohodkov proizvajalcev, |
| --- | --- |

N.

ker lahko rast kmetijske proizvodnje, predvsem na področju družinskega kmetovanja, zmanjša negotovost preskrbe s hrano in prispeva k znižanju cen hrane ter povečanju dohodkov proizvajalcev,

| O. | ker je pitna voda pomemben dejavnik zanesljive preskrbe s hrano in ker imajo države AKP velike težave pri dostopu do pitne vode, |
| --- | --- |

O.

ker je pitna voda pomemben dejavnik zanesljive preskrbe s hrano in ker imajo države AKP velike težave pri dostopu do pitne vode,

| P. | ker prostoživeče živali oziroma njihovo meso v prehrani velikega števila najrevnejših ljudi na svetu predstavljajo pomemben vir beljakovin, ki se ne pridobiva na trajnosten način, to pa vpliva na območja divjine, ki se sicer zdijo strukturno nespremenjena, vendar morebiti niso sposobna vzdrževati lastne biotske raznovrstnosti, zaradi česar predstavljajo zgolj kratkoročno rešitev in tako predstavljajo nadaljnjo grožnjo prehranjevalni verigi, |
| --- | --- |

P.

ker prostoživeče živali oziroma njihovo meso v prehrani velikega števila najrevnejših ljudi na svetu predstavljajo pomemben vir beljakovin, ki se ne pridobiva na trajnosten način, to pa vpliva na območja divjine, ki se sicer zdijo strukturno nespremenjena, vendar morebiti niso sposobna vzdrževati lastne biotske raznovrstnosti, zaradi česar predstavljajo zgolj kratkoročno rešitev in tako predstavljajo nadaljnjo grožnjo prehranjevalni verigi,

| Q. | ker je 70 % od 1,3 milijarde ljudi, ki živijo v skrajni revščini, žensk, in ker se ženskam po svetu odreka nujno potrebne možnosti, da bi izboljšale svoj ekonomski in socialni položaj, na primer pravico do lastnine ali dedovanja ter dostop do izobrazbe ali zaposlitve, |
| --- | --- |

Q.

ker je 70 % od 1,3 milijarde ljudi, ki živijo v skrajni revščini, žensk, in ker se ženskam po svetu odreka nujno potrebne možnosti, da bi izboljšale svoj ekonomski in socialni položaj, na primer pravico do lastnine ali dedovanja ter dostop do izobrazbe ali zaposlitve,

| R. | ker upočasnitev neposrednih tujih naložb v države v razvoju, ki je posledica globalne recesije, neposredno ovira dostop do posojil in kreditnih jamstev, vključno z mikro krediti, obenem pa povečuje obstoječe ovire za nakup in rabo obdelovalnih zemljišč, ki so bistvenega pomena za razvoj lokalnega kmetijstva in zagotavljanje dolgoročno zanesljive preskrbe s hrano, |
| --- | --- |

R.

ker upočasnitev neposrednih tujih naložb v države v razvoju, ki je posledica globalne recesije, neposredno ovira dostop do posojil in kreditnih jamstev, vključno z mikro krediti, obenem pa povečuje obstoječe ovire za nakup in rabo obdelovalnih zemljišč, ki so bistvenega pomena za razvoj lokalnega kmetijstva in zagotavljanje dolgoročno zanesljive preskrbe s hrano,

| S. | ker je glede na ocene Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) od leta 1985 zaradi virusa HIV/aidsa umrlo 7 milijonov delavcev v kmetijstvu, pandemija pa bo v naslednjih dveh desetletjih zahtevala še 16 milijonov žrtev v 25 najbolj prizadetih afriških državah; ker HIV/AIDS in druge pandemije prizadenejo predvsem produktivno delovno prebivalstvo, |
| --- | --- |

S.

ker je glede na ocene Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) od leta 1985 zaradi virusa HIV/aidsa umrlo 7 milijonov delavcev v kmetijstvu, pandemija pa bo v naslednjih dveh desetletjih zahtevala še 16 milijonov žrtev v 25 najbolj prizadetih afriških državah; ker HIV/AIDS in druge pandemije prizadenejo predvsem produktivno delovno prebivalstvo,

| T. | ker politični nemiri in pomanjkanje miru in varnosti ogrožajo sposobnost številnih držav za zagotavljanje hrane in imajo tudi dolgoročne negativne učinke na preživetje ljudi, |
| --- | --- |

T.

ker politični nemiri in pomanjkanje miru in varnosti ogrožajo sposobnost številnih držav za zagotavljanje hrane in imajo tudi dolgoročne negativne učinke na preživetje ljudi,

| U. | ker vse večji dostop do sodobnih informacijskih tehnologij krepi sposobnosti kmetov in jim zagotavlja kakovostnejše informacije glede kmetijskih praks, cen in dostopa do proizvodnih dejavnikov, |
| --- | --- |

U.

ker vse večji dostop do sodobnih informacijskih tehnologij krepi sposobnosti kmetov in jim zagotavlja kakovostnejše informacije glede kmetijskih praks, cen in dostopa do proizvodnih dejavnikov,

| 1. | poudarja, da je pravica do hrane bistvena pravica, ki jo je treba obravnavati kot neodtujljivo in splošno pravico; poudarja pravico vsake države ali regije do vzpostavitve takšne oblike kmetijstva, ki zadovoljuje potrebe njenega prebivalstva na področju hrane; potrjuje, da dostop do zadostne in zdrave hrane predstavlja temeljno človekovo pravico, ki jo je treba zagotoviti s skupnimi ukrepi vlad, mednarodnih organov in organizacij civilne družbe; poudarja, da je treba odrekanje ali nepriznavanje te pravice obravnavati kot kršitev splošne človekove pravice; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je pravica do hrane bistvena pravica, ki jo je treba obravnavati kot neodtujljivo in splošno pravico; poudarja pravico vsake države ali regije do vzpostavitve takšne oblike kmetijstva, ki zadovoljuje potrebe njenega prebivalstva na področju hrane; potrjuje, da dostop do zadostne in zdrave hrane predstavlja temeljno človekovo pravico, ki jo je treba zagotoviti s skupnimi ukrepi vlad, mednarodnih organov in organizacij civilne družbe; poudarja, da je treba odrekanje ali nepriznavanje te pravice obravnavati kot kršitev splošne človekove pravice;

| 2. | opominja države EU in AKP, da so sprejele zaveze za razpolovitev števila prebivalstva, ki trpi lakoto, do leta 2015; poziva države EU in AKP, da v okviru razvojnih ciljev tisočletja sprejmejo ustrezne ukrepe za izpolnitev omenjene zaveze; |
| --- | --- |

2.

opominja države EU in AKP, da so sprejele zaveze za razpolovitev števila prebivalstva, ki trpi lakoto, do leta 2015; poziva države EU in AKP, da v okviru razvojnih ciljev tisočletja sprejmejo ustrezne ukrepe za izpolnitev omenjene zaveze;

| 3. | poziva EU, naj v tesnem posvetovanju z državami AKP in v okviru Svetovne trgovinske organizacije prednostno obravnava vprašanje učinka, ki ga imajo evropske kmetijske izvozne subvencije za države AKP; poudarja, da bi moral krog pogajanj iz Dohe prinesti uspešen izid za razvoj; poudarja tudi, da se morajo razvite države z dogovorom o svetovni trgovini še bolj zavezati reformi svojih kmetijskih subvencij; v zvezi s tem opozarja, da bi moral kakršen koli dogovor upoštevati podnebne regije in posledično različne oblike kmetijske proizvodnje; poudarja, da bi morali rezultati kroga pogajanj iz Dohe državam v razvoju dati pozitivne spodbude za vlaganje v kmetijstvo in proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

3.

poziva EU, naj v tesnem posvetovanju z državami AKP in v okviru Svetovne trgovinske organizacije prednostno obravnava vprašanje učinka, ki ga imajo evropske kmetijske izvozne subvencije za države AKP; poudarja, da bi moral krog pogajanj iz Dohe prinesti uspešen izid za razvoj; poudarja tudi, da se morajo razvite države z dogovorom o svetovni trgovini še bolj zavezati reformi svojih kmetijskih subvencij; v zvezi s tem opozarja, da bi moral kakršen koli dogovor upoštevati podnebne regije in posledično različne oblike kmetijske proizvodnje; poudarja, da bi morali rezultati kroga pogajanj iz Dohe državam v razvoju dati pozitivne spodbude za vlaganje v kmetijstvo in proizvodnjo hrane;

| 4. | poziva države AKP, naj družinskemu kmetovanju namenijo pomemben delež naložb v kmetijskem sektorju, da bi tako dosegle zanesljivo preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

4.

poziva države AKP, naj družinskemu kmetovanju namenijo pomemben delež naložb v kmetijskem sektorju, da bi tako dosegle zanesljivo preskrbo s hrano;

| 5. | meni, da je treba partnerstvu EU-AKP dati nov zagon s pravičnimi in uravnoteženimi sporazumi o partnerstvu, usmerjenimi v razvoj; |
| --- | --- |

5.

meni, da je treba partnerstvu EU-AKP dati nov zagon s pravičnimi in uravnoteženimi sporazumi o partnerstvu, usmerjenimi v razvoj;

| 6. | meni, da je treba za zagotovitev zanesljive in trajnostne preskrbe s hrano ter za spodbuditev boja proti revščini v mednarodnih trgovinskih pravilih in dogovorih upoštevati vse ekonomske in socialne pravice, vključno s pravico do hrane; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba za zagotovitev zanesljive in trajnostne preskrbe s hrano ter za spodbuditev boja proti revščini v mednarodnih trgovinskih pravilih in dogovorih upoštevati vse ekonomske in socialne pravice, vključno s pravico do hrane;

| 7. | obžaluje, da je leta 2008, pet let po sprejetju deklaracije iz Maputa, v kateri so si države članice Afriške unije zadale skupni cilj, da bodo 10 % nacionalnih proračunov namenile kmetijstvu, 50 % afriških držav kmetijstvu namenilo manj kot 5 % svojih državnih proračunov; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da je leta 2008, pet let po sprejetju deklaracije iz Maputa, v kateri so si države članice Afriške unije zadale skupni cilj, da bodo 10 % nacionalnih proračunov namenile kmetijstvu, 50 % afriških držav kmetijstvu namenilo manj kot 5 % svojih državnih proračunov;

| 8. | poudarja, da je treba v razpravah o izvajanju 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS) v večji meri upoštevati potrebe prebivalstva z vidika kmetijske proizvodnje, namenjene zanesljivosti njihove preskrbe s hrano, pa tudi potrebo po izboljšanju in povečanju raznolikosti kmetijske proizvodnje ter ustvarjanju višje dodane vrednosti, da bi državam AKP pomagali pri opustitvi modela izvoznih monokultur; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba v razpravah o izvajanju 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS) v večji meri upoštevati potrebe prebivalstva z vidika kmetijske proizvodnje, namenjene zanesljivosti njihove preskrbe s hrano, pa tudi potrebo po izboljšanju in povečanju raznolikosti kmetijske proizvodnje ter ustvarjanju višje dodane vrednosti, da bi državam AKP pomagali pri opustitvi modela izvoznih monokultur;

| 9. | poziva k izvajanju 10. Evropskega razvojnega sklada, ki mora vključevati posebne programe za razvoj zanesljive preskrbe s hrano za vsako izmed držav AKP, ti programi, ki jih je treba oblikovati v okviru posvetovanj z organizacijami kmetov in civilne družbe, pa morajo vsebovati jasne in visoko zastavljene cilje ter tudi konkretne ukrepe, ki se morajo izvajati v natančno določenih rokih; |
| --- | --- |

9.

poziva k izvajanju 10. Evropskega razvojnega sklada, ki mora vključevati posebne programe za razvoj zanesljive preskrbe s hrano za vsako izmed držav AKP, ti programi, ki jih je treba oblikovati v okviru posvetovanj z organizacijami kmetov in civilne družbe, pa morajo vsebovati jasne in visoko zastavljene cilje ter tudi konkretne ukrepe, ki se morajo izvajati v natančno določenih rokih;

| 10. | poziva države EU in AKP, naj v svojih razvojnih politikah upoštevajo kratkoročne potrebe in omejitve, ki so jim podvrženi na podeželju živeči moški in ženske, da bi zlasti zagotovile uspeh programov, povezanih z zanesljivo preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

10.

poziva države EU in AKP, naj v svojih razvojnih politikah upoštevajo kratkoročne potrebe in omejitve, ki so jim podvrženi na podeželju živeči moški in ženske, da bi zlasti zagotovile uspeh programov, povezanih z zanesljivo preskrbo s hrano;

| 11. | poudarja, da je treba zanesljivo preskrbo s hrano vključiti v politike držav v razvoju ter z vzpostavitvijo strategij preskrbe s hrano, namenjenih za odpravo revščine, izboljšati razpoložljivost hrane, dostop do hrane in prehranjevanje; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba zanesljivo preskrbo s hrano vključiti v politike držav v razvoju ter z vzpostavitvijo strategij preskrbe s hrano, namenjenih za odpravo revščine, izboljšati razpoložljivost hrane, dostop do hrane in prehranjevanje;

| 12. | poziva mednarodno skupnost, naj Svetovnemu programu za prehrano (WFP) pomaga pri soočanju z novimi izzivi na področju boja proti lakoti, ki so se pojavili zaradi hitro rastočih cen hrane in nafte, vremenskih šokov in upadanja svetovnih zalog hrane; |
| --- | --- |

12.

poziva mednarodno skupnost, naj Svetovnemu programu za prehrano (WFP) pomaga pri soočanju z novimi izzivi na področju boja proti lakoti, ki so se pojavili zaradi hitro rastočih cen hrane in nafte, vremenskih šokov in upadanja svetovnih zalog hrane;

| 13. | poziva Komisijo, države članice EU in države AKP, naj tesno sodelujejo in sprejmejo konkretne ukrepe za preprečevanje finančnih špekulacij na področju žit in hrane; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, države članice EU in države AKP, naj tesno sodelujejo in sprejmejo konkretne ukrepe za preprečevanje finančnih špekulacij na področju žit in hrane;

| 14. | poziva k priznanju pomena raziskav, kmetijskih pospeševalnih služb in povezovanja med kmeti za doseganje ciljev na področju zanesljive preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

14.

poziva k priznanju pomena raziskav, kmetijskih pospeševalnih služb in povezovanja med kmeti za doseganje ciljev na področju zanesljive preskrbe s hrano;

| 15. | poudarja, da je treba v državah AKP uvesti boljše metode kmetijske proizvodnje, vključno s stroškovno dostopnimi tehnologijami, zagotoviti raziskave na področju kmetijstva in okrepiti razmerja med produktivnostjo in učinkovitostjo, da bi povečali trajnostne vidike in ublažili negativne učinke negotove preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba v državah AKP uvesti boljše metode kmetijske proizvodnje, vključno s stroškovno dostopnimi tehnologijami, zagotoviti raziskave na področju kmetijstva in okrepiti razmerja med produktivnostjo in učinkovitostjo, da bi povečali trajnostne vidike in ublažili negativne učinke negotove preskrbe s hrano;

| 16. | poziva države AKP in EU, naj natančno spremljajo obsežne nakupe zemljišč, ki bi lahko privedli do „cenovnega izpodrivanja“ lokalnih kmetov in njihovih zmogljivosti za pridelavo lokalnih pridelkov za lastno potrošnjo in preskrbo lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

16.

poziva države AKP in EU, naj natančno spremljajo obsežne nakupe zemljišč, ki bi lahko privedli do „cenovnega izpodrivanja“ lokalnih kmetov in njihovih zmogljivosti za pridelavo lokalnih pridelkov za lastno potrošnjo in preskrbo lokalnega prebivalstva;

| 17. | poudarja izjemen pomen sodelovanja med državami EU in AKP za izboljšanje znanja in spretnosti kmetov; zato poziva k zagotovitvi programov usposabljanja, s katerimi bi povečali sposobnosti kmetov na področju trajnostnih načinov kmetovanja; |
| --- | --- |

17.

poudarja izjemen pomen sodelovanja med državami EU in AKP za izboljšanje znanja in spretnosti kmetov; zato poziva k zagotovitvi programov usposabljanja, s katerimi bi povečali sposobnosti kmetov na področju trajnostnih načinov kmetovanja;

| 18. | poudarja pomen zagotavljanja kakovostnih semen za vse proizvajalce; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen zagotavljanja kakovostnih semen za vse proizvajalce;

| 19. | poziva države AKP, naj prevzamejo pobudo s pomočjo ambicioznih programov kmetijske politike, kot je malijska pobuda za riž; |
| --- | --- |

19.

poziva države AKP, naj prevzamejo pobudo s pomočjo ambicioznih programov kmetijske politike, kot je malijska pobuda za riž;

| 20. | poziva države AKP, naj v svojih razvojnih načrtih ter v državnih in regionalnih strateških dokumentih dajo prednost kmetijskemu sektorju, še posebej s širitvijo javnih naložb v podeželsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

20.

poziva države AKP, naj v svojih razvojnih načrtih ter v državnih in regionalnih strateških dokumentih dajo prednost kmetijskemu sektorju, še posebej s širitvijo javnih naložb v podeželsko infrastrukturo;

| 21. | meni, da bi morala biti skladnost politik za razvoj, zlasti trgovinske, razvojne, kmetijske in ribiške politike, vodilno načelo razvojnega sodelovanja EU, da bi v večji meri uporabili člen 12 sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi morala biti skladnost politik za razvoj, zlasti trgovinske, razvojne, kmetijske in ribiške politike, vodilno načelo razvojnega sodelovanja EU, da bi v večji meri uporabili člen 12 sporazuma iz Cotonouja;

| 22. | poudarja, da bi morale države EU in AKP oblikovati ustrezen in prožen mehanizem, ki bi ga bilo mogoče prilagoditi posebnim kriznim razmeram, ki nastopijo zaradi nesreč v kmetijskem sektorju; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi morale države EU in AKP oblikovati ustrezen in prožen mehanizem, ki bi ga bilo mogoče prilagoditi posebnim kriznim razmeram, ki nastopijo zaradi nesreč v kmetijskem sektorju;

| 23. | pozdravlja pomoč v okviru instrumenta za hrano, ki ga je vzpostavila EU in katerega proračun znaša 1 milijardo EUR, njegov namen pa je od leta 2009 do 2011 zagotoviti hitro podporo več kot 50 prednostnim državam po svetu, ki se spopadajo z naraščajočimi cenami hrane, da bi se povečale lokalne zmogljivosti za proizvodnjo hrane in preskrba z njo ter s tem okrepila vloga lokalnih kmetijskih skupnosti; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja pomoč v okviru instrumenta za hrano, ki ga je vzpostavila EU in katerega proračun znaša 1 milijardo EUR, njegov namen pa je od leta 2009 do 2011 zagotoviti hitro podporo več kot 50 prednostnim državam po svetu, ki se spopadajo z naraščajočimi cenami hrane, da bi se povečale lokalne zmogljivosti za proizvodnjo hrane in preskrba z njo ter s tem okrepila vloga lokalnih kmetijskih skupnosti;

| 24. | poziva vlade držav AKP, naj ženskam na podeželskih območjih zagotovijo polno in enakopravno uživanje pravic do zemljišč in drugih virov, vključno s pravico do dedovanja, in naj sprejmejo upravne reforme in druge potrebne ukrepe, s katerimi bodo ženske pridobile enak dostop kot moški do posojil, kapitala, delovnopravnih pravic, zakonitih osebnih dokumentov, ustreznih tehnologij ter dostop do trgov in informacij; |
| --- | --- |

24.

poziva vlade držav AKP, naj ženskam na podeželskih območjih zagotovijo polno in enakopravno uživanje pravic do zemljišč in drugih virov, vključno s pravico do dedovanja, in naj sprejmejo upravne reforme in druge potrebne ukrepe, s katerimi bodo ženske pridobile enak dostop kot moški do posojil, kapitala, delovnopravnih pravic, zakonitih osebnih dokumentov, ustreznih tehnologij ter dostop do trgov in informacij;

| 25. | opozarja, da kljub svetovni krizi Evropska unija kot celota, vključno s svojimi državami članicami, ostaja vodilna donatorica razvojne pomoči, ki prispeva 56 % celotnega zneska, to pa je v letu 2009 pomenilo 49 milijard EUR, kar potrjujejo kolektivne zaveze vlad EU o doseganju uradne razvojne pomoči v višini 0,56 % oziroma 0,70 % bruto nacionalnega dohodka (BND) do leta 2010 oziroma 2015; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da kljub svetovni krizi Evropska unija kot celota, vključno s svojimi državami članicami, ostaja vodilna donatorica razvojne pomoči, ki prispeva 56 % celotnega zneska, to pa je v letu 2009 pomenilo 49 milijard EUR, kar potrjujejo kolektivne zaveze vlad EU o doseganju uradne razvojne pomoči v višini 0,56 % oziroma 0,70 % bruto nacionalnega dohodka (BND) do leta 2010 oziroma 2015;

| 26. | poziva države članice EU in Evropsko komisijo, naj izpolnijo svoje zaveze, posebej glede najmanj razvitih držav AKP in držav AKP, ki so neto uvoznice hrane, da bi jim pomagale ublažiti negativne učinke, s katerimi se soočajo zaradi znatnega povečanja cen hrane, ki vedno bolj zaostruje njihove plačilnobilančne težave; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice EU in Evropsko komisijo, naj izpolnijo svoje zaveze, posebej glede najmanj razvitih držav AKP in držav AKP, ki so neto uvoznice hrane, da bi jim pomagale ublažiti negativne učinke, s katerimi se soočajo zaradi znatnega povečanja cen hrane, ki vedno bolj zaostruje njihove plačilnobilančne težave;

| 27. | meni, da zunanji dolg revnih držav onemogoča njihove možnosti za razvoj ter zmanjšuje njihovo odpornost in sposobnost učinkovitega boja proti revščini in lakoti; zato poziva Evropsko komisijo in države članice EU, naj nadaljujejo s pogajanji glede vprašanja odpisa dolga visoko zadolženim državam, ki zaenkrat ostaja nerešeno; |
| --- | --- |

27.

meni, da zunanji dolg revnih držav onemogoča njihove možnosti za razvoj ter zmanjšuje njihovo odpornost in sposobnost učinkovitega boja proti revščini in lakoti; zato poziva Evropsko komisijo in države članice EU, naj nadaljujejo s pogajanji glede vprašanja odpisa dolga visoko zadolženim državam, ki zaenkrat ostaja nerešeno;

| 28. | pozdravlja zavezo Evropske komisije, da bo, kot je naznanil predsednik Komisije na srečanju Združenih narodov na visoki ravni o razvojnih ciljih tisočletja v New Yorku, v okviru razvojnih ciljev tisočletja namenila 1 milijardo EUR, s katerimi bo nagradila uspešne države in podprla tiste države, ki imajo največje težave, ter, ob upoštevanju posebnosti in potreb najmanj razvitih držav, malih otoških držav v razvoju in držav AKP, ki so neto uvoznice hrane, oblikovala cilje in pregledna merila o upravičenosti ter zagotovila, da bo dostop do teh virov temeljil na povpraševanju; poziva Evropsko komisijo, naj tudi razmisli o uporabi dela zneska za razvojne cilje tisočletja v višini 1 milijarde EUR kot vzvoda za pridobivanje dodatnih sredstev iz zasebnih virov, ki bodo na ravni donacij za izvedbene projekte, s pomočjo katerih se bo povečala proizvodnja hrane za lokalne in regionalne trge, ter tudi za razvoj in uporabo biotehnologije, potrebne za doseganje teh ciljev; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja zavezo Evropske komisije, da bo, kot je naznanil predsednik Komisije na srečanju Združenih narodov na visoki ravni o razvojnih ciljih tisočletja v New Yorku, v okviru razvojnih ciljev tisočletja namenila 1 milijardo EUR, s katerimi bo nagradila uspešne države in podprla tiste države, ki imajo največje težave, ter, ob upoštevanju posebnosti in potreb najmanj razvitih držav, malih otoških držav v razvoju in držav AKP, ki so neto uvoznice hrane, oblikovala cilje in pregledna merila o upravičenosti ter zagotovila, da bo dostop do teh virov temeljil na povpraševanju; poziva Evropsko komisijo, naj tudi razmisli o uporabi dela zneska za razvojne cilje tisočletja v višini 1 milijarde EUR kot vzvoda za pridobivanje dodatnih sredstev iz zasebnih virov, ki bodo na ravni donacij za izvedbene projekte, s pomočjo katerih se bo povečala proizvodnja hrane za lokalne in regionalne trge, ter tudi za razvoj in uporabo biotehnologije, potrebne za doseganje teh ciljev;

| 29. | meni, da je treba natančneje analizirati tudi komercialne učinke biogoriv naslednje generacije; zato poziva Evropsko komisijo, naj nujno sprejme in izvaja pregledna merila trajnostnosti ter preuči morebitne škodljive učinke subvencij za kulture, ki se pridelujejo za proizvodnjo biogoriv; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba natančneje analizirati tudi komercialne učinke biogoriv naslednje generacije; zato poziva Evropsko komisijo, naj nujno sprejme in izvaja pregledna merila trajnostnosti ter preuči morebitne škodljive učinke subvencij za kulture, ki se pridelujejo za proizvodnjo biogoriv;

| 30. | podpira vzpostavitev ustreznega mehanizma na področju družinskega kmetovanja za ublažitev in prilagajanje na podnebne spremembe v okviru regionalnega sodelovanja AKP-EU; |
| --- | --- |

30.

podpira vzpostavitev ustreznega mehanizma na področju družinskega kmetovanja za ublažitev in prilagajanje na podnebne spremembe v okviru regionalnega sodelovanja AKP-EU;

| 31. | spodbuja, predvsem na nacionalni ravni, pa tudi znotraj mednarodne razvojne skupnosti, boljše usklajevanje prizadevanj na področju kmetijskih programov in podvajanja programov, ki se vzpostavljajo v državah AKP in predstavljajo breme za človeške in finančne vire; |
| --- | --- |

31.

spodbuja, predvsem na nacionalni ravni, pa tudi znotraj mednarodne razvojne skupnosti, boljše usklajevanje prizadevanj na področju kmetijskih programov in podvajanja programov, ki se vzpostavljajo v državah AKP in predstavljajo breme za človeške in finančne vire;

| 32. | poudarja potrebo po finančni odgovornosti na nacionalni in mednarodni ravni glede izvajanja kmetijskih programov, ki se oblikujejo na podlagi evropske pomoči, da bi zagotovili dobro upravljanje dodeljenih sredstev; |
| --- | --- |

32.

poudarja potrebo po finančni odgovornosti na nacionalni in mednarodni ravni glede izvajanja kmetijskih programov, ki se oblikujejo na podlagi evropske pomoči, da bi zagotovili dobro upravljanje dodeljenih sredstev;

| 33. | poziva vlade držav AKP, naj razvijejo bolj trajnostno upravljanje z okoljskimi sredstvi, kot je meso prostoživečih živali, in poziva k nadaljnjim raziskavam na področju trajnostne proizvodnje beljakovin v državah AKP, s čimer bi zmanjšali odvisnost od vse hitreje upadajočih virov beljakovin prostoživečih živali; |
| --- | --- |

33.

poziva vlade držav AKP, naj razvijejo bolj trajnostno upravljanje z okoljskimi sredstvi, kot je meso prostoživečih živali, in poziva k nadaljnjim raziskavam na področju trajnostne proizvodnje beljakovin v državah AKP, s čimer bi zmanjšali odvisnost od vse hitreje upadajočih virov beljakovin prostoživečih živali;

| 34. | poziva države EU in AKP, naj med trenutnimi in bodočimi pogajanji o podnebnih spremembah močno poudarijo potrebo po povečanju razpoložljivosti kmetijskih vložkov, kot so gnojila, semena in druga orodja, da bi kmetom pomagali povečati proizvodnjo ter obenem spodbudili trajnostno upravljanje z vodnimi viri, in naj posebno pozornost posvetijo zagotavljanju potrebne podpore za okolju prijazne kmetijske prakse; |
| --- | --- |

34.

poziva države EU in AKP, naj med trenutnimi in bodočimi pogajanji o podnebnih spremembah močno poudarijo potrebo po povečanju razpoložljivosti kmetijskih vložkov, kot so gnojila, semena in druga orodja, da bi kmetom pomagali povečati proizvodnjo ter obenem spodbudili trajnostno upravljanje z vodnimi viri, in naj posebno pozornost posvetijo zagotavljanju potrebne podpore za okolju prijazne kmetijske prakse;

| 35. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, predsedniku Evropske komisije, Evropskemu parlamentu in nacionalnim parlamentom držav članic AKP in EU, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsedujočemu Komisiji Afriške unije, vseafriškemu parlamentu in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

35.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, predsedniku Evropske komisije, Evropskemu parlamentu in nacionalnim parlamentom držav članic AKP in EU, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsedujočemu Komisiji Afriške unije, vseafriškemu parlamentu in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

RESOLUCIJA (30)

o varnostnih problemih v saharsko-sahelski regiji: terorizem ter trgovanje z drogami, orožjem in ljudmi

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

na zasedanju v Kinšasi (Demokratična republika Kongo) od 2. do 4. decembra 2010,

ob upoštevanju člena 17(2) svojega poslovnika,

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o preprečevanju terorističnih bombnih napadov, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 15. decembra 1997 v New Yorku,

ob upoštevanju protokola h Konvenciji Afriške unije o preprečevanju in boju proti terorizmu, ki je bila sprejeta na 3. rednem zasedanju konference Afriške unije 8. julija 2004 v Adis Abebi,

ob upoštevanju Resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 60/288 z dne 8. septembra o globalni strategiji Združenih narodov za boj proti terorizmu,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu z dne 15. novembra 2005 in njenih protokolov,

ob upoštevanju Akcijskega programa Združenih narodov za preprečevanje vseh vidikov nezakonite trgovine z osebnim orožjem in lahkim orožjem ter boj proti taki trgovini in njeno izkoreninjenje, ki je bil sprejet 20. julija 2001 v New Yorku,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med državami AKP in EU („sporazum iz Cotonouja“) in še posebej členov 1, 8, 25 in 28 tega sporazuma,

ob upoštevanju ustreznih dodatnih določb Pogodbe o Evropski uniji (PEU), še posebej členov 3, 6, 21 in 39, ter Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), še posebej členov 205, 208, 214 in 222,

ob upoštevanju evropske varnostne strategije, sprejete 12. decembra 2003 v Bruslju,

ob upoštevanju strategije EU proti terorizmu, sprejete 30. novembra 2005,

ob upoštevanju partnerstva EU-Afrika za mir in varnost, še posebej pobud št. 2, 7 in 8 akcijskega načrta 2011-2013, sprejetega na vrhu Afrika-EU, ki je potekal 29. in 30. novembra 2010 v Tripoliju,

ob upoštevanju stockholmskega programa (31) in njegove točke 1.2.4, ki poudarja višjo raven usklajenosti med notranjimi in zunanjimi vidiki varnostnih vprašanj, in točke 4.4.2 o celovitem pristopu, tudi na področju zunanjih odnosov, za boj proti trgovini z ljudmi,

ob upoštevanju Konvencije Organizacije islamske konference o boju proti mednarodnemu terorizmu, sprejete na 26. zasedanju islamske konference ministrov za zunanje zadeve, ki je potekala od 28. junija do 1. julija 1999 v Ouagadougouju,

ob upoštevanju zglednih nacionalnih zakonov, ki sta jih sprejela Mali in Mavretanija, za določitev trajnih rešitev za tovrstne težave,

| A. | ob upoštevanju velikosti saharsko-sahelske regije in njenih izredno neugodnih okoljskih značilnosti, |
| --- | --- |

A.

ob upoštevanju velikosti saharsko-sahelske regije in njenih izredno neugodnih okoljskih značilnosti,

| B. | ker njeno pokrajino zaznamujejo gorovja in jame, ki se raztezajo čez širna območja sipin, peska in izsušenih rečnih strug, |
| --- | --- |

B.

ker njeno pokrajino zaznamujejo gorovja in jame, ki se raztezajo čez širna območja sipin, peska in izsušenih rečnih strug,

| C. | ker so Mali, Alžirija, Mavretanija, Niger, Libija in Čad glavne države, ki mejijo na saharsko-sahelski pas, |
| --- | --- |

C.

ker so Mali, Alžirija, Mavretanija, Niger, Libija in Čad glavne države, ki mejijo na saharsko-sahelski pas,

| D. | ker glede na obsežnost tega redko poseljenega ozemlja, ki meri 4 milijone kvadratnih kilometrov, in dolžino slabo določenih mej na tem območju obstaja potreba po učinkovitem usklajevanju informacij in ukrepov ter sofisticiranih sredstvih za odkrivanje, zaščito in preprečevanje, |
| --- | --- |

D.

ker glede na obsežnost tega redko poseljenega ozemlja, ki meri 4 milijone kvadratnih kilometrov, in dolžino slabo določenih mej na tem območju obstaja potreba po učinkovitem usklajevanju informacij in ukrepov ter sofisticiranih sredstvih za odkrivanje, zaščito in preprečevanje,

| E. | ker je treba vključiti vse mednarodne, regionalne in nacionalne deležnike, da bi spodbudili boj proti terorizmu in okrepili varnost v regiji, tudi s pomočjo strukturiranega dialoga, |
| --- | --- |

E.

ker je treba vključiti vse mednarodne, regionalne in nacionalne deležnike, da bi spodbudili boj proti terorizmu in okrepili varnost v regiji, tudi s pomočjo strukturiranega dialoga,

| F. | ker je sahelski pas ključno območje med podsaharsko Afriko in Evropo in ker potemtakem razmere v saharsko-sahelskem pasu predstavljajo ključno varnostno vprašanje tako za Afriko kot tudi za Evropo, |
| --- | --- |

F.

ker je sahelski pas ključno območje med podsaharsko Afriko in Evropo in ker potemtakem razmere v saharsko-sahelskem pasu predstavljajo ključno varnostno vprašanje tako za Afriko kot tudi za Evropo,

| G. | ker predstavlja preobrazba saharsko-sahelskega pasu v območje, kjer potekajo nezakonite in nevarne dejavnosti in oblike nedovoljene trgovine, grožnjo svetovni varnosti, |
| --- | --- |

G.

ker predstavlja preobrazba saharsko-sahelskega pasu v območje, kjer potekajo nezakonite in nevarne dejavnosti in oblike nedovoljene trgovine, grožnjo svetovni varnosti,

| H. | ob upoštevanju nerazvitosti sušnih območij in njenega vpliva na mlade, ki ne morejo najti zaposlitve, |
| --- | --- |

H.

ob upoštevanju nerazvitosti sušnih območij in njenega vpliva na mlade, ki ne morejo najti zaposlitve,

| I. | ker teroristi v svojih prizadevanjih na področju novačenja izkoriščajo razvojni primanjkljaj, negotove okoliščine, težak družbeni položaj in slabe možnosti zaposlovanja številnih mladih v neperspektivni regiji tako, da jim nudijo nezakonito pridobljene, a precejšnje zaslužke, |
| --- | --- |

I.

ker teroristi v svojih prizadevanjih na področju novačenja izkoriščajo razvojni primanjkljaj, negotove okoliščine, težak družbeni položaj in slabe možnosti zaposlovanja številnih mladih v neperspektivni regiji tako, da jim nudijo nezakonito pridobljene, a precejšnje zaslužke,

| J. | ob upoštevanju škodljivih učinkov terorizma in organiziranega kriminala na države v regiji in njihovo lokalno prebivalstvo, |
| --- | --- |

J.

ob upoštevanju škodljivih učinkov terorizma in organiziranega kriminala na države v regiji in njihovo lokalno prebivalstvo,

| K. | ob upoštevanju resnih posledic negotovosti za gospodarstvo te regije, predvsem v sektorjih rudarstva in turizma, ter za njen razvoj in ustvarjanje delovnih mest, |
| --- | --- |

K.

ob upoštevanju resnih posledic negotovosti za gospodarstvo te regije, predvsem v sektorjih rudarstva in turizma, ter za njen razvoj in ustvarjanje delovnih mest,

| L. | ker se je regija razvila v tranzitno območje, kjer poslujejo trgovci s prepovedanimi drogami, orožjem in nezakonitimi priseljenci, namenjenimi v Evropo, |
| --- | --- |

L.

ker se je regija razvila v tranzitno območje, kjer poslujejo trgovci s prepovedanimi drogami, orožjem in nezakonitimi priseljenci, namenjenimi v Evropo,

| M. | ob upoštevanju porasta negotovosti v tej regiji, za katerega je kriva magrebska enota Al Kajde (AQMI) s svojimi ugrabitvami in zajemanjem talcev, ki se sedaj izkoriščajo kot sredstva za pogajanja, |
| --- | --- |

M.

ob upoštevanju porasta negotovosti v tej regiji, za katerega je kriva magrebska enota Al Kajde (AQMI) s svojimi ugrabitvami in zajemanjem talcev, ki se sedaj izkoriščajo kot sredstva za pogajanja,

| N. | ker trgovci s prepovedanim blagom, tudi kokainom, kršijo zračni prostor številnih sosednjih držav, |
| --- | --- |

N.

ker trgovci s prepovedanim blagom, tudi kokainom, kršijo zračni prostor številnih sosednjih držav,

| O. | ob upoštevanju znatnih virov in možnosti, ki jih imajo teroristi in trgovci s prepovedanimi drogami v primerjavi z ogroženimi državami, |
| --- | --- |

O.

ob upoštevanju znatnih virov in možnosti, ki jih imajo teroristi in trgovci s prepovedanimi drogami v primerjavi z ogroženimi državami,

| P. | ker so številne države izrazile pripravljenost, da državam, ki mejijo na Saharo, ponudijo pomoč pri reševanju omenjenih vprašanj, |
| --- | --- |

P.

ker so številne države izrazile pripravljenost, da državam, ki mejijo na Saharo, ponudijo pomoč pri reševanju omenjenih vprašanj,

| Q. | ker negotovost otežuje izvajanje razvojnih projektov in delo človekoljubnih nevladnih organizacij, |
| --- | --- |

Q.

ker negotovost otežuje izvajanje razvojnih projektov in delo človekoljubnih nevladnih organizacij,

| R. | ob upoštevanju tradicije strpnosti, solidarnosti in spoštovanja človekovih pravic, ki je značilna za islam, ki se izvaja v regiji, |
| --- | --- |

R.

ob upoštevanju tradicije strpnosti, solidarnosti in spoštovanja človekovih pravic, ki je značilna za islam, ki se izvaja v regiji,

| S. | ob upoštevanju barbarskih usmrtitev nedolžnih oseb, |
| --- | --- |

S.

ob upoštevanju barbarskih usmrtitev nedolžnih oseb,

| T. | ker so ugrabitve zaradi odkupnine pogosteje povezane z organiziranim kriminalom kot pa z ideološkimi ali verskimi boji, |
| --- | --- |

T.

ker so ugrabitve zaradi odkupnine pogosteje povezane z organiziranim kriminalom kot pa z ideološkimi ali verskimi boji,

| U. | ker so možnosti vojaškega posredovanja lahko učinkovite le, če jih podpira politika trajnostnega razvoja v saharsko-sahelski regiji, |
| --- | --- |

U.

ker so možnosti vojaškega posredovanja lahko učinkovite le, če jih podpira politika trajnostnega razvoja v saharsko-sahelski regiji,

| V. | ker prej omenjeni mednarodni instrumenti predstavljajo podlago za okrepljeno globalno sodelovanje, kar se odraža tudi v razvoju odnosov med Evropsko unijo in tretjimi državami, |
| --- | --- |

V.

ker prej omenjeni mednarodni instrumenti predstavljajo podlago za okrepljeno globalno sodelovanje, kar se odraža tudi v razvoju odnosov med Evropsko unijo in tretjimi državami,

| W. | ker je Mednarodni center za študije terorizma zabeležil znaten porast terorističnih napadov v severni in zahodni Afriki, katerih število se je od 11. septembra 2001 (32) povečalo za več kot 500 % in v katerih je življenje izgubilo več kot 1 500, ranjenih pa je bilo 6 000 ljudi; |
| --- | --- |

W.

ker je Mednarodni center za študije terorizma zabeležil znaten porast terorističnih napadov v severni in zahodni Afriki, katerih število se je od 11. septembra 2001 (32) povečalo za več kot 500 % in v katerih je življenje izgubilo več kot 1 500, ranjenih pa je bilo 6 000 ljudi;

| X. | ker je bila regija priča zaskrbljujoči krepitvi povezovanja med trgovci s prepovedanimi drogami iz Latinske Amerike in iz držav zahodne/srednje Afrike in ker se v slednjih sedaj oblikujejo glavne tranzitne poti za pošiljke drog v Evropo, kjer se porabi več kot 25 % vsega kokaina na svetu, zaradi česar se mora Evropska unija v večji meri odzvati na opisane trende, |
| --- | --- |

X.

ker je bila regija priča zaskrbljujoči krepitvi povezovanja med trgovci s prepovedanimi drogami iz Latinske Amerike in iz držav zahodne/srednje Afrike in ker se v slednjih sedaj oblikujejo glavne tranzitne poti za pošiljke drog v Evropo, kjer se porabi več kot 25 % vsega kokaina na svetu, zaradi česar se mora Evropska unija v večji meri odzvati na opisane trende,

| Y. | ker je v Sahelu vedno več povezav med dobro opremljenimi in organiziranimi mamilaškimi karteli iz Latinske Amerike in terorističnimi organizacijami, ki težijo k vključevanju lokalnega prebivalstva, |
| --- | --- |

Y.

ker je v Sahelu vedno več povezav med dobro opremljenimi in organiziranimi mamilaškimi karteli iz Latinske Amerike in terorističnimi organizacijami, ki težijo k vključevanju lokalnega prebivalstva,

| Z. | ker evropska varnostna strategija iz leta 2003 navaja, da terorizem „predstavlja vse večjo strateško grožnjo celotni Evropi“ in ker je saharsko-sahelska regija ena izmed prednostnih nalog EU na področju boja proti terorizmu, |
| --- | --- |

Z.

ker evropska varnostna strategija iz leta 2003 navaja, da terorizem „predstavlja vse večjo strateško grožnjo celotni Evropi“ in ker je saharsko-sahelska regija ena izmed prednostnih nalog EU na področju boja proti terorizmu,

| AA. | ker je bistvenega pomena, da se prekinejo vsi viri financiranja nedovoljene trgovine in ugrabitev ter da se v ta namen sprejmejo vsi možni ukrepi za preprečevanje pranja denarja, |
| --- | --- |

AA.

ker je bistvenega pomena, da se prekinejo vsi viri financiranja nedovoljene trgovine in ugrabitev ter da se v ta namen sprejmejo vsi možni ukrepi za preprečevanje pranja denarja,

| 1. | ohranja časten spomin na žrtve terorizma; ostro obsoja vse vrste in vse pojavne oblike terorizma ter poziva k brezpogojni izpustitvi vseh talcev; |
| --- | --- |

1.

ohranja časten spomin na žrtve terorizma; ostro obsoja vse vrste in vse pojavne oblike terorizma ter poziva k brezpogojni izpustitvi vseh talcev;

| 2. | globoko obžaluje vse slabše varnostne razmere v saharsko-sahelski regiji, ki so vzele mnogo življenj in ki spodkopavajo napredek, dosežen v zadnjih nekaj letih na področju boja proti terorizmu v tej regiji; |
| --- | --- |

2.

globoko obžaluje vse slabše varnostne razmere v saharsko-sahelski regiji, ki so vzele mnogo življenj in ki spodkopavajo napredek, dosežen v zadnjih nekaj letih na področju boja proti terorizmu v tej regiji;

| 3. | poziva Združene narode, naj hitro oblikujejo bolj usklajen odziv na razmere v Sahelu, kot to določa predsedniška izjava Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 10. julija 2009 (S/PRST/2009/20) v zvezi z bojem proti čezmejnim kriminalnim dejavnostim in terorističnim grožnjam predvsem v saharsko-sahelskem pasu, vključno z izvajanjem globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu v tej regiji; |
| --- | --- |

3.

poziva Združene narode, naj hitro oblikujejo bolj usklajen odziv na razmere v Sahelu, kot to določa predsedniška izjava Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 10. julija 2009 (S/PRST/2009/20) v zvezi z bojem proti čezmejnim kriminalnim dejavnostim in terorističnim grožnjam predvsem v saharsko-sahelskem pasu, vključno z izvajanjem globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu v tej regiji;

| 4. | poudarja pomen zagotavljanja pomoči, podpore in nadaljnje psihološke oskrbe žrtvam terorizma in njihovim družinam; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen zagotavljanja pomoči, podpore in nadaljnje psihološke oskrbe žrtvam terorizma in njihovim družinam;

| 5. | podpira krepitev mednarodnega sodelovanja na področju boja proti terorizmu, pozdravlja usklajevanje nekaterih držav, spodbuja vse države v tej regiji, naj še naprej združujejo svoja prizadevanja za učinkovit boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, in upa, da regionalno rivalstvo ne bo onemogočilo izmenjave informacij; |
| --- | --- |

5.

podpira krepitev mednarodnega sodelovanja na področju boja proti terorizmu, pozdravlja usklajevanje nekaterih držav, spodbuja vse države v tej regiji, naj še naprej združujejo svoja prizadevanja za učinkovit boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, in upa, da regionalno rivalstvo ne bo onemogočilo izmenjave informacij;

| 6. | poziva generalnega sekretarja Združenih narodov, predsednika Evropskega sveta in predsedujočega Komisiji Afriške unije, naj omogočijo organizacijo srečanja na vrhu med voditelji Alžirije, Malija, Nigra, Mavretanije, Libije in Čada z namenom oblikovanja skupne strategije za boj proti magrebski enoti Al Kajde (AQMI) in zagotavljanja skupnega nadzora nad celotnim saharsko-sahelskim pasom; |
| --- | --- |

6.

poziva generalnega sekretarja Združenih narodov, predsednika Evropskega sveta in predsedujočega Komisiji Afriške unije, naj omogočijo organizacijo srečanja na vrhu med voditelji Alžirije, Malija, Nigra, Mavretanije, Libije in Čada z namenom oblikovanja skupne strategije za boj proti magrebski enoti Al Kajde (AQMI) in zagotavljanja skupnega nadzora nad celotnim saharsko-sahelskim pasom;

| 7. | poziva države saharsko-sahelske regije, naj združijo svoje komunikacijske in obveščevalne vire, da bi informacije glede položaja salafističnih skupin pridobivale v realnem času; |
| --- | --- |

7.

poziva države saharsko-sahelske regije, naj združijo svoje komunikacijske in obveščevalne vire, da bi informacije glede položaja salafističnih skupin pridobivale v realnem času;

| 8. | poziva mednarodno skupnost, naj države saharsko-sahelske regije podpre z nudenjem zmogljivosti za učinkovit zračni in kopenski nadzor in jim v ta namen zagotovi tudi potrebno vojaško opremo ter tehnično podporo za boj proti teroristom; |
| --- | --- |

8.

poziva mednarodno skupnost, naj države saharsko-sahelske regije podpre z nudenjem zmogljivosti za učinkovit zračni in kopenski nadzor in jim v ta namen zagotovi tudi potrebno vojaško opremo ter tehnično podporo za boj proti teroristom;

| 9. | poziva države saharsko-sahelske regije, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za identifikacijo oseb, ki sodelujejo z magrebsko enoto Al Kajde (AQMI), in jim odvzamejo prostost; |
| --- | --- |

9.

poziva države saharsko-sahelske regije, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za identifikacijo oseb, ki sodelujejo z magrebsko enoto Al Kajde (AQMI), in jim odvzamejo prostost;

| 10. | poudarja potrebo po tem, da mednarodna skupnost, predvsem Evropska unija in članice AKP, še posebej pa članice Skupnosti saharsko-sahelskih držav (CEN-SAD), zavzamejo učinkovit pristop na področju boja proti nasilju v saharsko-sahelski regiji; |
| --- | --- |

10.

poudarja potrebo po tem, da mednarodna skupnost, predvsem Evropska unija in članice AKP, še posebej pa članice Skupnosti saharsko-sahelskih držav (CEN-SAD), zavzamejo učinkovit pristop na področju boja proti nasilju v saharsko-sahelski regiji;

| 11. | poziva voditelje vseh zadevnih držav, naj vzpostavijo stalen forum za posvetovanja glede miru in varnosti v regiji in naj si prizadevajo, da bi ta regija postala zgled stabilnosti in razvoja; prav tako priporoča, da je treba jasno določiti povezave med varnostjo in razvojem, da bi povečali učinkovitost programov; |
| --- | --- |

11.

poziva voditelje vseh zadevnih držav, naj vzpostavijo stalen forum za posvetovanja glede miru in varnosti v regiji in naj si prizadevajo, da bi ta regija postala zgled stabilnosti in razvoja; prav tako priporoča, da je treba jasno določiti povezave med varnostjo in razvojem, da bi povečali učinkovitost programov;

| 12. | poziva oblasti v sosednjih državah, naj med lokalnim prebivalstvom izvajajo kampanje za povečanje ozaveščenosti ter jih na ta način vključijo v reševanje težav; |
| --- | --- |

12.

poziva oblasti v sosednjih državah, naj med lokalnim prebivalstvom izvajajo kampanje za povečanje ozaveščenosti ter jih na ta način vključijo v reševanje težav;

| 13. | poziva EU in njene države članice, naj v sodelovanju z državami saharsko-sahelske regije, Združenimi narodi ter ostalimi mednarodnimi partnerji uporabijo vse razpoložljive vire za spodbujanje varnosti in razvoja v tej regiji; |
| --- | --- |

13.

poziva EU in njene države članice, naj v sodelovanju z državami saharsko-sahelske regije, Združenimi narodi ter ostalimi mednarodnimi partnerji uporabijo vse razpoložljive vire za spodbujanje varnosti in razvoja v tej regiji;

| 14. | podpira pobude Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) in njenih mednarodnih partnerjev za preprečevanje in boj proti trgovini z drogami in ljudmi ter organiziranemu kriminalu z razvijanjem regionalnih akcijskih načrtov, zlasti pa z vzpostavitvijo urada posebnega svetovalca za droge, trgovino z ljudmi in kriminal pri predsedniku Komisije ECOWAS; |
| --- | --- |

14.

podpira pobude Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) in njenih mednarodnih partnerjev za preprečevanje in boj proti trgovini z drogami in ljudmi ter organiziranemu kriminalu z razvijanjem regionalnih akcijskih načrtov, zlasti pa z vzpostavitvijo urada posebnega svetovalca za droge, trgovino z ljudmi in kriminal pri predsedniku Komisije ECOWAS;

| 15. | poudarja, da je treba sprejeti učinkovite ukrepe za prekinitev virov financiranja, ki jih uporabljajo teroristi in njihovi sostorilci, in poziva države v tej regiji, naj sprejmejo ukrepe, ki jih zagovarja Urad Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), kot so reforma kazenskopravnega sistema, sprejetje protikorupcijske zakonodaje, boljše spremljanje trgovine z lahkim strelnim orožjem in zamrznitev bančnih računov osumljencev; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba sprejeti učinkovite ukrepe za prekinitev virov financiranja, ki jih uporabljajo teroristi in njihovi sostorilci, in poziva države v tej regiji, naj sprejmejo ukrepe, ki jih zagovarja Urad Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), kot so reforma kazenskopravnega sistema, sprejetje protikorupcijske zakonodaje, boljše spremljanje trgovine z lahkim strelnim orožjem in zamrznitev bančnih računov osumljencev;

| 16. | pozdravlja mednarodni pritisk na države, ki zagotavljajo materialno in finančno podporo terorističnim skupinam, in se zavezuje k izvajanju političnega pritiska, da bi se soočila z izjemnim porastom financiranja določenih terorističnih skupin; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja mednarodni pritisk na države, ki zagotavljajo materialno in finančno podporo terorističnim skupinam, in se zavezuje k izvajanju političnega pritiska, da bi se soočila z izjemnim porastom financiranja določenih terorističnih skupin;

| 17. | ostro obsoja podjetja in organizacije, za katere je splošno znano, da podpirajo teroristične organizacije, čeprav pri tem dejansko ne kršijo zakonodaje; |
| --- | --- |

17.

ostro obsoja podjetja in organizacije, za katere je splošno znano, da podpirajo teroristične organizacije, čeprav pri tem dejansko ne kršijo zakonodaje;

| 18. | spodbuja zagotavljanje podpore Afriškemu centru za študije in raziskave na področju terorizma (ACSRT), ki omogoča izvajanje pobud Afriške unije (AU) za boj proti terorizmu, v njegovih prizadevanjih za razvoj tajne podatkovne baze, ki bo vsebovala imena osumljencev terorizma in podatke o trendih na področju terorističnih dejavnosti; |
| --- | --- |

18.

spodbuja zagotavljanje podpore Afriškemu centru za študije in raziskave na področju terorizma (ACSRT), ki omogoča izvajanje pobud Afriške unije (AU) za boj proti terorizmu, v njegovih prizadevanjih za razvoj tajne podatkovne baze, ki bo vsebovala imena osumljencev terorizma in podatke o trendih na področju terorističnih dejavnosti;

| 19. | pozdravlja dejstvo, da se je uporaba sredstev iz „instrumenta EU za stabilnost“ razširila tudi na saharsko-sahelsko regijo; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja dejstvo, da se je uporaba sredstev iz „instrumenta EU za stabilnost“ razširila tudi na saharsko-sahelsko regijo;

| 20. | spodbuja krepitev zmogljivosti znotraj mednarodnega okvira, kot so Združeni narodi; |
| --- | --- |

20.

spodbuja krepitev zmogljivosti znotraj mednarodnega okvira, kot so Združeni narodi;

| 21. | poziva k temu, da bi bili vsi sprejeti ukrepi za boj proti terorizmu skladni z mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah in protokoli; |
| --- | --- |

21.

poziva k temu, da bi bili vsi sprejeti ukrepi za boj proti terorizmu skladni z mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah in protokoli;

| 22. | vztraja pri potrebi po zagotavljanju ravnotežja med bojem proti terorističnim skupinam in razvojem regije; |
| --- | --- |

22.

vztraja pri potrebi po zagotavljanju ravnotežja med bojem proti terorističnim skupinam in razvojem regije;

| 23. | poziva Evropsko unijo, naj v okviru regionalnih okvirnih programov (RIP) in nacionalnih okvirnih programov (NIP) okrepi svoje ukrepe, namenjene podpori prebivalstvu te regije, in mu pomaga zagotoviti boljši dostop do vodnih virov ter javnih zdravstvenih in izobraževalnih storitev, pa tudi do boljše infrastrukture, ki bi spodbudila poslovne in trgovinske dejavnosti v regiji; |
| --- | --- |

23.

poziva Evropsko unijo, naj v okviru regionalnih okvirnih programov (RIP) in nacionalnih okvirnih programov (NIP) okrepi svoje ukrepe, namenjene podpori prebivalstvu te regije, in mu pomaga zagotoviti boljši dostop do vodnih virov ter javnih zdravstvenih in izobraževalnih storitev, pa tudi do boljše infrastrukture, ki bi spodbudila poslovne in trgovinske dejavnosti v regiji;

| 24. | poudarja, da dejavnosti nevladnih organizacij znatno prispevajo k razvoju, demokraciji in človekovim pravicam ter da bi posvetovanje z njimi koristilo pri pridobivanju dragocenih informacij o razmerah na terenu; poleg tega poudarja, da represivni protiteroristični ukrepi nevladnih organizacij ne bi smeli ovirati pri uresničevanju ciljev na področju razvoja, demokracije in človekovih pravic; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da dejavnosti nevladnih organizacij znatno prispevajo k razvoju, demokraciji in človekovim pravicam ter da bi posvetovanje z njimi koristilo pri pridobivanju dragocenih informacij o razmerah na terenu; poleg tega poudarja, da represivni protiteroristični ukrepi nevladnih organizacij ne bi smeli ovirati pri uresničevanju ciljev na področju razvoja, demokracije in človekovih pravic;

| 25. | poudarja, da je Sahel ena izmed regij, ki so jo podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti najbolj prizadele, kar ima močan vpliv na kmetijstvo ter življenja kmetov in lokalnega prebivalstva in bo tudi v bodoče povečevalo revščino in neenakosti; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je Sahel ena izmed regij, ki so jo podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti najbolj prizadele, kar ima močan vpliv na kmetijstvo ter življenja kmetov in lokalnega prebivalstva in bo tudi v bodoče povečevalo revščino in neenakosti;

| 26. | poziva Evropsko komisijo, naj podpre ukrepe za obrnitev postopnega širjenja puščav v tej regiji, tudi z uporabo raziskav in lokalnega znanja na tem področju; |
| --- | --- |

26.

poziva Evropsko komisijo, naj podpre ukrepe za obrnitev postopnega širjenja puščav v tej regiji, tudi z uporabo raziskav in lokalnega znanja na tem področju;

| 27. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov in vladam držav v saharsko-sahelski regiji. |
| --- | --- |

27.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov in vladam držav v saharsko-sahelski regiji.

IZJAVA

ob razglasitvi rezultatov drugega kroga predsedniških volitev, ki so potekale 28. novembra 2010 v Slonokoščeni obali

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

na zasedanju v Kinšasi (Demokratična republika Kongo) od 2. do 4. decembra 2010,

ob upoštevanju določb volilnega zakonika Slonokoščene obale,

ob upoštevanju kodeksa ravnanja, ki velja za politične stranke, skupine in sile ter kandidate na volitvah v Slonokoščeni obali,

ob upoštevanju nevarnosti, ki jo lahko predstavljajo kakršni koli zapleti volilnega postopka za politično in družbeno ravnotežje, ki ga je Slonokoščena obala le stežka dosegla, ter za stabilnost celotne podregije,

ob upoštevanju predhodnih sklepov misij za opazovanje volitev, ki so jih odposlale številne mednarodne organizacije, še posebej pa Afriška unija, Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS) in Evropska unija, v katerih so misije navedle, da je drugi krog predsedniških volitev potekal v svobodnem in demokratičnem ozračju,

| 1. | obžaluje nasilne spopade, ki so izbruhnili v nekaterih delih države med čakanjem na razglasitev začasnih volilnih rezultatov in v katerih je umrlo več ljudi; |
| --- | --- |

1.

obžaluje nasilne spopade, ki so izbruhnili v nekaterih delih države med čakanjem na razglasitev začasnih volilnih rezultatov in v katerih je umrlo več ljudi;

| 2. | obžaluje, da je bilo pravilno delovanje neodvisne volilne komisije Slonokoščene obale onemogočeno, zaradi česar ta ni mogla razglasiti začasnih rezultatov drugega kroga predsedniških volitev v časovnih rokih, predpisanih v volilnem zakoniku; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da je bilo pravilno delovanje neodvisne volilne komisije Slonokoščene obale onemogočeno, zaradi česar ta ni mogla razglasiti začasnih rezultatov drugega kroga predsedniških volitev v časovnih rokih, predpisanih v volilnem zakoniku;

| 3. | poziva vse udeležene strani, naj se po razglasitvi uradnih rezultatov s strani Ustavnega sveta Slonokoščene obale odzovejo čim bolj zadržano in se v primeru pritožb poslužujejo ustreznih pravnih poti; |
| --- | --- |

3.

poziva vse udeležene strani, naj se po razglasitvi uradnih rezultatov s strani Ustavnega sveta Slonokoščene obale odzovejo čim bolj zadržano in se v primeru pritožb poslužujejo ustreznih pravnih poti;

| 4. | opozarja Ustavni svet, da je treba vse odločitve sprejeti na objektivni podlagi ter z veliko mero dolžnosti in odgovornosti do prebivalstva Slonokoščene obale; |
| --- | --- |

4.

opozarja Ustavni svet, da je treba vse odločitve sprejeti na objektivni podlagi ter z veliko mero dolžnosti in odgovornosti do prebivalstva Slonokoščene obale;

| 5. | obsoja odločitev Ustavnega sveta o razveljavitvi začasnih rezultatov, ki jih je objavila neodvisna volilna komisija Slonokoščene obale, ne da bi pred tem izpeljal postopek, predpisan v volilnem zakoniku; |
| --- | --- |

5.

obsoja odločitev Ustavnega sveta o razveljavitvi začasnih rezultatov, ki jih je objavila neodvisna volilna komisija Slonokoščene obale, ne da bi pred tem izpeljal postopek, predpisan v volilnem zakoniku;

| 6. | ne priznava rezultatov, ki jih je razglasil Ustavni svet, saj meni, da so v nasprotju z voljo, ki jo je ljudstvo Slonokoščene obale izrazilo na voliščih. |
| --- | --- |

6.

ne priznava rezultatov, ki jih je razglasil Ustavni svet, saj meni, da so v nasprotju z voljo, ki jo je ljudstvo Slonokoščene obale izrazilo na voliščih.

---

(1)  Sprejeta na zasedanju skupne parlamentarne skupščine AKP-EU 4. decembra 2010 v Kinšasi (Demokratična republika Kongo).

1

(2)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 96.

2

(3)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 85.

3

(4)  Sprejeta na zasedanju skupne parlamentarne skupščine AKP-EU 4. decembra 2010 v Kinšasi (Demokratična republika Kongo).

4

(5)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 25.

5

(6)  UL C 193, 16.7.2010, str. 20.

6

(7)  Københavnski dogovor.

7

(8)  Izkoriščenega je le 7 % vodnega in 1 % geotermalnega potenciala.

8

(9)  Sprejeta na zasedanju skupne parlamentarne skupščine AKP-EU 4. decembra 2010 v Kinšasi (Demokratična republika Kongo).

9

(10)  UL C 271, 25.10.2008, str. 32.

10

(11)  FAO, The State of Food Insecurity in the World: Addressing food security in protracted crises (Stanje glede negotovosti preskrbe s hrano v svetu: varna preskrba s hrano v dolgotrajnih krizah), 2010.

11

The State of Food Insecurity in the World: Addressing food security in protracted crises

(12)  Stocktaking on the Millennium Development Goals (Pregled stanja pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja), UNDP, UNFPA, UNICEF (koordinator) in WFP, januar 2010.

12

Stocktaking on the Millennium Development Goals

(13)  Progress for children - Achieving the MDGs with equity (Napredek za otroke: Doseganje razvojnih ciljev tisočletja s pravičnostjo), UNICEF, september 2010.

13

Progress for children - Achieving the MDGs with equity

(14)  Progress for children - Achieving the MDGs with equity (Napredek za otroke: Doseganje razvojnih ciljev tisočletja s pravičnostjo), UNICEF, september 2010.

14

Progress for children - Achieving the MDGs with equity

(15)  UNESCO Policy Brief on Early Childhood Inclusion of Children with Disabilities: The Early Childhood Imperative (Vključevanje invalidnih otrok v zgodnjem otroštvu: nujnost v zgodnjem otroštvu), UNESCO Policy Brief, št. 46 / april–junij 2009.

15

Inclusion of Children with Disabilities: The Early Childhood Imperative

(16)  UNICEF, Progress for children - Achieving the MDGs with equity (Napredek za otroke: Doseganje razvojnih ciljev tisočletja s pravičnostjo), št. 9, september 2010.

16

Progress for children - Achieving the MDGs with equity

(17)  Stocktaking on the Millennium Development Goals (Pregled stanja pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja), UNDP, UNFPA, UNICEF (koordinator) in WFP, januar 2010.

17

Stocktaking on the Millennium Development Goals

(18)  Skupna izjava Irine Bokove, generalne direktorice Organizacije ZN za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO), Helen Clark, administratorke Programa ZN za razvoj (UNDP), Anthonyja Lakea, izvršnega direktorja Sklada ZN za otroke (UNICEF), in Juana Somavie, generalnega direktorja Mednarodne organizacije dela (ILO), z dne 5. oktobra 2010.

18

(19)  Progress for children - Achieving the MDGs with equity (Napredek za otroke: Doseganje razvojnih ciljev tisočletja s pravičnostjo), UNICEF, september 2010.

19

Progress for children - Achieving the MDGs with equity

(20)  UNICEF, Progress for children - Achieving the MDGs with equity (Napredek za otroke: Doseganje razvojnih ciljev tisočletja s pravičnostjo), št. 9, september 2010.

20

Progress for children - Achieving the MDGs with equity

(21)  Accelerating action against Child Labour (Pospeševanje ukrepov proti delu otrok), ILO, 2010

21

Accelerating action against Child Labour

(22)  KOM(2010)159.

22

(23)  Sprejeta na zasedanju skupne parlamentarne skupščine AKP-EU 4. decembra 2010 v Kinšasi (Demokratična republika Kongo).

23

(24)  UL C 271, 25.10.2008, str. 32.

24

(25)  UL C 297 E, 20.11.2008, str. 201.

25

(26)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 10.

26

(27)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 69.

27

(28)  Na ta dan sprejeta besedila, P7_TA(2010)0174.

28

(29)  UL C 58, 1.3.2008, str. 44.

29

(30)  Sprejeta na zasedanju skupne parlamentarne skupščine AKP-EU 4. decembra 2010 v Kinšasi (Demokratična republika Kongo).

30

(31)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

31

(32)  http://www.potomacinstitute.org/attachments/525_Maghreb%20Terrorism%20report.pdf

32

---