# Eiropas Savienības C 99/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2011.099.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 99 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 31. marts |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2011.099.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 99

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 31. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2011/C 099/01 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2011. gada 16. februāris) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noguldījumu garantiju sistēmām (pārstrādāta versija) un priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (CON/2011/12) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Centrālā banka

2011/C 099/01

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2011. gada 16. februāris) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noguldījumu garantiju sistēmām (pārstrādāta versija) un priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (CON/2011/12)

1

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 099/02 | Euro maiņas kurss | 8 |
| 2011/C 099/03 | Komisijas paziņojums – Norāžu dokuments par Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta piemērošanu izvēles kārtā | 9 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2011/C 099/02

Euro maiņas kurss

8

2011/C 099/03

Komisijas paziņojums – Norāžu dokuments par Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta piemērošanu izvēles kārtā

9

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 099/04 | Uzaicinājums iesniegt pieteikumus uz pētnieku stipendijām kopīgās Eiropas Metroloģijas pētniecības programmas (EMRP) darba programmā | 29 |
| 2011/C 099/05 | Īpašs uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – EAC/16/11 – Erasmus Universitātes harta 2012. gadam | 30 |
| | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde |
| 2011/C 099/06 | Aicinājums pieteikties konkursam zinātnes ekspertiem, kurus varētu atlasīt dalībai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātnes ekspertu grupās un zinātniskajā komitejā (Parma, Itālija) | 31 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 099/07 | Paziņojums par antidempinga pasākumiem, kas ir spēkā attiecībā uz tērauda trošu un tauvu importu Savienībā ar izcelsmi cita starpā Ķīnā un kas ir paplašināti, attiecinot tos uz tērauda trošu un tauvu importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā: tā uzņēmuma adreses maiņa, kas atbrīvots no paplašināto pasākumu piemērošanas | 38 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2011/C 099/04

Uzaicinājums iesniegt pieteikumus uz pētnieku stipendijām kopīgās Eiropas Metroloģijas pētniecības programmas (EMRP) darba programmā

EMRP

29

2011/C 099/05

Īpašs uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – EAC/16/11 – Erasmus Universitātes harta 2012. gadam

Erasmus

30

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

2011/C 099/06

Aicinājums pieteikties konkursam zinātnes ekspertiem, kurus varētu atlasīt dalībai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātnes ekspertu grupās un zinātniskajā komitejā (Parma, Itālija)

31

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2011/C 099/07

Paziņojums par antidempinga pasākumiem, kas ir spēkā attiecībā uz tērauda trošu un tauvu importu Savienībā ar izcelsmi cita starpā Ķīnā un kas ir paplašināti, attiecinot tos uz tērauda trošu un tauvu importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā: tā uzņēmuma adreses maiņa, kas atbrīvots no paplašināto pasākumu piemērošanas

38

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Centrālā banka

| 31.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2011. gada 16. februāris)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noguldījumu garantiju sistēmām (pārstrādāta versija) un priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām

(CON/2011/12)

2011/C 99/01

Ievads un tiesiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2010. gada 22. septembrī saņēma Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noguldījumu garantiju sistēmām (pārstrādāta versija) (1) (tālāk tekstā – “ierosinātā pārstrādātā direktīva”). ECB 2010. gada 30. septembrī saņēma Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (2) (tālāk tekstā – “ierosinātie direktīvas grozījumi”).

ECB kompetence sniegt atzinumu balstās Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktā un 282. panta 5. punktā, jo ierosinātā pārstrādātā direktīva un ierosinātie direktīvas grozījumi satur noteikumus, kas skar Eiropas Centrālo banku sistēmas uzdevumu sniegt palīdzību tādas politikas sekmīgā īstenošanā, kas attiecas uz finanšu sistēmas stabilitāti, kā noteikts Līguma 127. panta 5. punktā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | ECB atzinīgi vērtē ierosinātās pārstrādātās direktīvas mērķi noteikt visaptverošu, vairāk saskaņotu noguldījumu garantiju sistēmu (NGS) regulējumu. ECB pateicas, ka ierosinātajā pārstrādātajā direktīvā iekļauti vairāki ieteikumi, kas izteikti: a) ECB Atzinumā CON/2008/70 (3) par iepriekšējiem grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvā 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām (4); un b) Eurosistēmas viedoklī par Eiropas Komisijas sabiedrisko apspriešanos par Direktīvas 94/19/EK pārskatīšanu (5). ECB pateicas, ka ierosinātajā pārstrādātajā direktīvā iekļauti tās ieteikumi: a) turpināt saskaņot atbilstības kritērijus un noguldījumu garantiju seguma līmeņus (6); b) stiprināt informācijas sniegšanas prasības, kas kredītiestādēm noteiktas attiecībā uz noguldījumu garantiju apmēru, kas sniegtas ar attiecīgo NGS palīdzību (7); c) visās NGS ieviest daļēju iepriekšējas finansēšanas mehānismu (8). ECB šos NGS regulējuma elementus uzskata par būtiskiem no finanšu stabilitātes viedokļa. |
| --- | --- |

1.

ECB atzinīgi vērtē ierosinātās pārstrādātās direktīvas mērķi noteikt visaptverošu, vairāk saskaņotu noguldījumu garantiju sistēmu (NGS) regulējumu. ECB pateicas, ka ierosinātajā pārstrādātajā direktīvā iekļauti vairāki ieteikumi, kas izteikti: a) ECB Atzinumā CON/2008/70 (3) par iepriekšējiem grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvā 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām (4); un b) Eurosistēmas viedoklī par Eiropas Komisijas sabiedrisko apspriešanos par Direktīvas 94/19/EK pārskatīšanu (5). ECB pateicas, ka ierosinātajā pārstrādātajā direktīvā iekļauti tās ieteikumi: a) turpināt saskaņot atbilstības kritērijus un noguldījumu garantiju seguma līmeņus (6); b) stiprināt informācijas sniegšanas prasības, kas kredītiestādēm noteiktas attiecībā uz noguldījumu garantiju apmēru, kas sniegtas ar attiecīgo NGS palīdzību (7); c) visās NGS ieviest daļēju iepriekšējas finansēšanas mehānismu (8). ECB šos NGS regulējuma elementus uzskata par būtiskiem no finanšu stabilitātes viedokļa.

| 2. | ECB arī atzīmē, ka Eiropas Komisijas ziņojumā, kas pievienots ierosinātajai pārstrādātajai direktīvai (9), apsvērta turpmāku Savienības līmeņa noteikumu izstrāde, lai koordinētu noguldījumu garantijas pēc tam, kad to fondu iepriekš noteiktie mērķapjomi ir sasniegti. Tajā pašā laikā nesenais Komisijas paziņojums par ES regulējumu krīžu pārvaldībai finanšu sektorā (10) atsaucas uz NGS sinerģijas iespējām un jaunajiem finanšu iestāžu atveseļošanas fondiem. Eurosistēma ir ļoti ieinteresēta šajā jautājumā, ņemot vērā tās lomu finanšu stabilitātes nodrošināšanā, un sekos šī darba progresam, sadarbojoties ar Komisiju. |
| --- | --- |

2.

ECB arī atzīmē, ka Eiropas Komisijas ziņojumā, kas pievienots ierosinātajai pārstrādātajai direktīvai (9), apsvērta turpmāku Savienības līmeņa noteikumu izstrāde, lai koordinētu noguldījumu garantijas pēc tam, kad to fondu iepriekš noteiktie mērķapjomi ir sasniegti. Tajā pašā laikā nesenais Komisijas paziņojums par ES regulējumu krīžu pārvaldībai finanšu sektorā (10) atsaucas uz NGS sinerģijas iespējām un jaunajiem finanšu iestāžu atveseļošanas fondiem. Eurosistēma ir ļoti ieinteresēta šajā jautājumā, ņemot vērā tās lomu finanšu stabilitātes nodrošināšanā, un sekos šī darba progresam, sadarbojoties ar Komisiju.

| 3. | ECB atzīst, ka ierosinātā pārstrādātā direktīva, kas atjaunina Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 3. marta Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (11), veicinās ieguldītāju kompensācijas sistēmu saskaņošanu Savienībā. Lai gan ECB nesniedz sīkākus komentārus par šo tiesību aktu, ECB uzskata par svarīgu, ka Savienības regulējums turpina balstīties uz pieņēmumu par noguldītāju un ieguldītāju atšķirīgiem riska profiliem. |
| --- | --- |

3.

ECB atzīst, ka ierosinātā pārstrādātā direktīva, kas atjaunina Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 3. marta Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (11), veicinās ieguldītāju kompensācijas sistēmu saskaņošanu Savienībā. Lai gan ECB nesniedz sīkākus komentārus par šo tiesību aktu, ECB uzskata par svarīgu, ka Savienības regulējums turpina balstīties uz pieņēmumu par noguldītāju un ieguldītāju atšķirīgiem riska profiliem.

Īpaši apsvērumi attiecībā uz NGS

Piemērošanas joma

| 4. | Ierosinātā pārstrādātā direktīva visām kredītiestādēm prasīs kļūt par dalībniecēm NGS, kas sniedz noguldījumu garantijas, ievērojot saskaņotus noteikumus (12), un parasti gūst līdzekļus no NGS dalībnieku individuālām iepriekšējām iemaksām. ECB uzskata, ka šādi saskaņoti noteikumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences nosacījumus Savienības vienotā finanšu pakalpojumu tirgus kontekstā. Bāzeles Banku uzraudzības komiteja (BBUK) arī atbalsta pēc iespējas plašāku dalību NGS (13). Tajā pašā laikā ECB to, ka dažās dalībvalstīs ilgstoši veiksmīgi darbojas pašpalīdzības un brīvprātīgās sistēmas, kas noguldījumu aizsardzību nodrošina, izmantojot citus mehānismus, kas nav iepriekš noteiktas noguldījumu garantijas, piem., izmantojot savstarpējus ārkārtas palīdzības mehānismus. ECB saprot, ka ierosinātās pārstrādātās direktīvas mērķis nav ierobežot pašpalīdzības un brīvprātīgo sistēmu turpmākās iespējas piedāvāt aizsardzību to dalībniekiem šīm sistēmām raksturīgajā veidā, šo aizsardzību sniedzot paralēli noguldījumu garantijām, ko šādu dalībnieku klienti saņems saskaņā ar ierosināto pārstrādāto direktīvu. Šajā sakarā ECB atzinīgi vērtē 10 gadu pārejas periodu plānotā iepriekšējā finansējuma mērķapjoma sasniegšanai, kas ierosinātajā pārstrādātajā direktīvā noteikts, lai atvieglotu slogu kredītiestādēm, kurām iepriekš nebija pienākuma veikt iemaksas NGS (14). |
| --- | --- |

4.

Ierosinātā pārstrādātā direktīva visām kredītiestādēm prasīs kļūt par dalībniecēm NGS, kas sniedz noguldījumu garantijas, ievērojot saskaņotus noteikumus (12), un parasti gūst līdzekļus no NGS dalībnieku individuālām iepriekšējām iemaksām. ECB uzskata, ka šādi saskaņoti noteikumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences nosacījumus Savienības vienotā finanšu pakalpojumu tirgus kontekstā. Bāzeles Banku uzraudzības komiteja (BBUK) arī atbalsta pēc iespējas plašāku dalību NGS (13). Tajā pašā laikā ECB to, ka dažās dalībvalstīs ilgstoši veiksmīgi darbojas pašpalīdzības un brīvprātīgās sistēmas, kas noguldījumu aizsardzību nodrošina, izmantojot citus mehānismus, kas nav iepriekš noteiktas noguldījumu garantijas, piem., izmantojot savstarpējus ārkārtas palīdzības mehānismus. ECB saprot, ka ierosinātās pārstrādātās direktīvas mērķis nav ierobežot pašpalīdzības un brīvprātīgo sistēmu turpmākās iespējas piedāvāt aizsardzību to dalībniekiem šīm sistēmām raksturīgajā veidā, šo aizsardzību sniedzot paralēli noguldījumu garantijām, ko šādu dalībnieku klienti saņems saskaņā ar ierosināto pārstrādāto direktīvu. Šajā sakarā ECB atzinīgi vērtē 10 gadu pārejas periodu plānotā iepriekšējā finansējuma mērķapjoma sasniegšanai, kas ierosinātajā pārstrādātajā direktīvā noteikts, lai atvieglotu slogu kredītiestādēm, kurām iepriekš nebija pienākuma veikt iemaksas NGS (14).

| 5. | ECB iesaka (15) ierosinātās pārstrādātās direktīvas regulējuma nepiemērošanu valsts iestāžu turētajiem noguldījumiem izteikt, izmantojot precīzāko formulējumu Direktīvā 94/19/EK, un atsaukties uz “valdību un centrālajām administrācijas iestādēm” un “apgabalu, reģionu, vietējām un pilsētu pašvaldību iestādēm” (16). |
| --- | --- |

5.

ECB iesaka (15) ierosinātās pārstrādātās direktīvas regulējuma nepiemērošanu valsts iestāžu turētajiem noguldījumiem izteikt, izmantojot precīzāko formulējumu Direktīvā 94/19/EK, un atsaukties uz “valdību un centrālajām administrācijas iestādēm” un “apgabalu, reģionu, vietējām un pilsētu pašvaldību iestādēm” (16).

Atmaksāšanas periods

| 6. | ECB atzinīgi vērtē garantēto noguldījumu atmaksāšanas perioda turpmākas samazināšanas principu (17). Tomēr var izrādīties grūti sasniegt ierosināto samazinājumu līdz septiņām dienām, jo tas tiek paredzēts drīz pēc sākotnējā samazinājuma līdz 20 dienām ieviešanas, kas dalībvalstīm bija jāizdara līdz 2010. gada beigām (18). ECB iesaka (19) ierosināto pārstrādāto direktīvu grozīt, nosakot, ka Komisija: i) sagatavos pārskatu par sākotnējā samazinājuma līdz 20 dienām ieviešanu; un ii) balstoties uz pārskata rezultātiem, formulēs priekšlikumus atmaksāšanas perioda iespējamam papildu samazinājumam vai samazinājumiem. |
| --- | --- |

6.

ECB atzinīgi vērtē garantēto noguldījumu atmaksāšanas perioda turpmākas samazināšanas principu (17). Tomēr var izrādīties grūti sasniegt ierosināto samazinājumu līdz septiņām dienām, jo tas tiek paredzēts drīz pēc sākotnējā samazinājuma līdz 20 dienām ieviešanas, kas dalībvalstīm bija jāizdara līdz 2010. gada beigām (18). ECB iesaka (19) ierosināto pārstrādāto direktīvu grozīt, nosakot, ka Komisija: i) sagatavos pārskatu par sākotnējā samazinājuma līdz 20 dienām ieviešanu; un ii) balstoties uz pārskata rezultātiem, formulēs priekšlikumus atmaksāšanas perioda iespējamam papildu samazinājumam vai samazinājumiem.

Finansēšana

| 7. | Saskaņā ar ierosināto pārstrādāto direktīvu iepriekšējā finansējuma līmeni, kas noteikts kā procentuālā daļa no atbilstīgajiem noguldījumiem, NGS jāsasniedz 10 gadu pārejas periodā (20). ECB atzinīgi vērtē iepriekšējas finansēšanas mērķapjoma nepārprotamu noteikšanu, kas ievērojami uzlabo finanšu stabilitāti un vienlīdzīgas konkurences nosacījumus, novirzot NGS finansēšanas slogu uz dalībniecēm kredītiestādēm, t.i., struktūrām, kas kontrolē NGS apdrošinātos riskus. ECB saprot, ka iepriekšējas finansēšanas līmenis tiek noteikts debatēs, kas ir daļa no Savienības likumdošanas procesa. ECB iesaka (21) šādu iepriekšējas finansēšanas līmeni noteikt, atsaucoties uz “nodrošinātajiem noguldījumiem”, t.i., atbilstīgajiem noguldījumiem, kas nepārsniedz nodrošinājuma līmeni (22), ņemot vērā, ka nodrošinātie noguldījumi labāk nekā atbilstīgie noguldījumi atspoguļo NGS saistību līmeni. |
| --- | --- |

7.

Saskaņā ar ierosināto pārstrādāto direktīvu iepriekšējā finansējuma līmeni, kas noteikts kā procentuālā daļa no atbilstīgajiem noguldījumiem, NGS jāsasniedz 10 gadu pārejas periodā (20). ECB atzinīgi vērtē iepriekšējas finansēšanas mērķapjoma nepārprotamu noteikšanu, kas ievērojami uzlabo finanšu stabilitāti un vienlīdzīgas konkurences nosacījumus, novirzot NGS finansēšanas slogu uz dalībniecēm kredītiestādēm, t.i., struktūrām, kas kontrolē NGS apdrošinātos riskus. ECB saprot, ka iepriekšējas finansēšanas līmenis tiek noteikts debatēs, kas ir daļa no Savienības likumdošanas procesa. ECB iesaka (21) šādu iepriekšējas finansēšanas līmeni noteikt, atsaucoties uz “nodrošinātajiem noguldījumiem”, t.i., atbilstīgajiem noguldījumiem, kas nepārsniedz nodrošinājuma līmeni (22), ņemot vērā, ka nodrošinātie noguldījumi labāk nekā atbilstīgie noguldījumi atspoguļo NGS saistību līmeni.

| 8. | Attiecībā uz NGS dalībnieku individuālo maksājumu aprēķināšanu ECB principā atzinīgi vērtē ierosināto modeli iemaksas daļēji noteikt, ņemot vērā risku, noteikumiem nodrošinot dažādu aktīvu grupu salīdzināmību (23). Šis modelis, kas ņem vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra ieteikumus (24), vērsts uz to, lai saglabātu pietiekami vienkāršus aprēķinus, kas ļauj salīdzināt individuālās iemaksas, tajā pašā laikā piemērojot vairākus attiecīgus galvenos (uz risku pamatotus) un papildu (uz risku nepamatotus) rādītājus. ECB iesaka (25) ierosinātajā pārstrādātajā direktīvā paredzēt detalizētus aprēķinu metodikas elementus, kas jāprecizē tehniskajos standartos un pamatnostādnēs, kas veicina vienlīdzīgu attieksmi un ko izstrādā Eiropas banku iestāde (EBI), pamatojoties uz empīriskajiem datiem. |
| --- | --- |

8.

Attiecībā uz NGS dalībnieku individuālo maksājumu aprēķināšanu ECB principā atzinīgi vērtē ierosināto modeli iemaksas daļēji noteikt, ņemot vērā risku, noteikumiem nodrošinot dažādu aktīvu grupu salīdzināmību (23). Šis modelis, kas ņem vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra ieteikumus (24), vērsts uz to, lai saglabātu pietiekami vienkāršus aprēķinus, kas ļauj salīdzināt individuālās iemaksas, tajā pašā laikā piemērojot vairākus attiecīgus galvenos (uz risku pamatotus) un papildu (uz risku nepamatotus) rādītājus. ECB iesaka (25) ierosinātajā pārstrādātajā direktīvā paredzēt detalizētus aprēķinu metodikas elementus, kas jāprecizē tehniskajos standartos un pamatnostādnēs, kas veicina vienlīdzīgu attieksmi un ko izstrādā Eiropas banku iestāde (EBI), pamatojoties uz empīriskajiem datiem.

| 9. | Ja iepriekšējais finansējums ir nepietiekams atmaksāšanai noguldītājiem, ierosinātā pārstrādātā direktīva nosaka vēlākas papildu finansēšanas trīs posmus. ECB šajā sakarā ir šādi apsvērumi:






  9.1. | Pirmkārt, NGS dalībniekiem tiks prasīts veikt ārkārtas iemaksas līdz 0,5 % apmērā no atbilstīgajiem noguldījumiem (26). ECB atzinīgi vērtē šo risinājumu, kas iesaista pašu finanšu sektoru ārkārtas prasību izpildē, tādējādi ierobežojot NGS mehānismiem piemītošās morālā kaitējuma iespējas un radot pamatu efektīvam spiedienam no pārējo dalībnieku puses. |
| --- | --- | --- |

9.

Ja iepriekšējais finansējums ir nepietiekams atmaksāšanai noguldītājiem, ierosinātā pārstrādātā direktīva nosaka vēlākas papildu finansēšanas trīs posmus. ECB šajā sakarā ir šādi apsvērumi:

9.1.

Pirmkārt, NGS dalībniekiem tiks prasīts veikt ārkārtas iemaksas līdz 0,5 % apmērā no atbilstīgajiem noguldījumiem (26). ECB atzinīgi vērtē šo risinājumu, kas iesaista pašu finanšu sektoru ārkārtas prasību izpildē, tādējādi ierobežojot NGS mehānismiem piemītošās morālā kaitējuma iespējas un radot pamatu efektīvam spiedienam no pārējo dalībnieku puses.

| 9.2. | Otrkārt, var tikt aktivizēta savstarpējās aizņemšanās sistēma, kas ļauj jebkurai kādā dalībvalstī funkcionējošai NGS sniegt citai šādai NGS aizdevumu, kura apjoms nav lielāks par 0,5 % no tās atbilstīgajiem noguldījumiem, un piecu gadu laikā saņemt to atpakaļ ar procentiem (27). ECB atzīmē, ka pārrobežu aizņemšanās līgumu starp NGS aktivizēšana var radīt gadījumus, kuros aizdevējai NGS vēlāk jāsedz pašai savas atmaksāšanas vajadzības vai kuros aizņēmējai NGS ir plašāks funkciju loks kā aizdevējai NGS, piem., ja tai ir tiesības veikt rekapitalizāciju vai izsniegt kredītus grūtībās nonākušai kredītiestādei savā dalībvalstī. Tādēļ ECB atzinīgi novērtē ierosinātajā pārstrādātajā direktīvā noteiktos ierobežojumus, t. sk. ierobežojumu, ka aizņemtie līdzekļi var tikt izmantoti vienīgi noguldījumu prasību apmaksai (28). ECB saprot, ka likumdošanas diskusijas par ierosināto pārstrādāto direktīvu pašreizēja stadijā NGS aizņemšanās līgumi būs brīvprātīgi. Vēl daži elementi, kas jāizvērtē, regulējot šo jautājumu, ir: i) aizņemšanās līgumu aktivizācijas minimālie priekšnoteikumi, kas saistīti ar to, ka aizņēmējai NGS beigušies citi finanšu ieguves avoti; un ii) nosacījumi, saskaņā ar kuriem aizdevums var tikt izsniegts, t. sk. atmaksas aizdevējai NGS nodrošinājums. Tajā pašā laikā par to, vai NGS savi līdzekļi krīzes pārvaldības nolūkā jāizmanto plašākiem mērķiem kā tikai kompensācijām noguldītājiem, ir nepieciešamas plašākas debates (29). ECB uzskata, ka šis jautājums jārisina likumdošanas darbā, kas uzsākts ar Komisijas paziņojumu par krīžu pārvarēšanu. |
| --- | --- |

9.2.

Otrkārt, var tikt aktivizēta savstarpējās aizņemšanās sistēma, kas ļauj jebkurai kādā dalībvalstī funkcionējošai NGS sniegt citai šādai NGS aizdevumu, kura apjoms nav lielāks par 0,5 % no tās atbilstīgajiem noguldījumiem, un piecu gadu laikā saņemt to atpakaļ ar procentiem (27). ECB atzīmē, ka pārrobežu aizņemšanās līgumu starp NGS aktivizēšana var radīt gadījumus, kuros aizdevējai NGS vēlāk jāsedz pašai savas atmaksāšanas vajadzības vai kuros aizņēmējai NGS ir plašāks funkciju loks kā aizdevējai NGS, piem., ja tai ir tiesības veikt rekapitalizāciju vai izsniegt kredītus grūtībās nonākušai kredītiestādei savā dalībvalstī. Tādēļ ECB atzinīgi novērtē ierosinātajā pārstrādātajā direktīvā noteiktos ierobežojumus, t. sk. ierobežojumu, ka aizņemtie līdzekļi var tikt izmantoti vienīgi noguldījumu prasību apmaksai (28). ECB saprot, ka likumdošanas diskusijas par ierosināto pārstrādāto direktīvu pašreizēja stadijā NGS aizņemšanās līgumi būs brīvprātīgi. Vēl daži elementi, kas jāizvērtē, regulējot šo jautājumu, ir: i) aizņemšanās līgumu aktivizācijas minimālie priekšnoteikumi, kas saistīti ar to, ka aizņēmējai NGS beigušies citi finanšu ieguves avoti; un ii) nosacījumi, saskaņā ar kuriem aizdevums var tikt izsniegts, t. sk. atmaksas aizdevējai NGS nodrošinājums. Tajā pašā laikā par to, vai NGS savi līdzekļi krīzes pārvaldības nolūkā jāizmanto plašākiem mērķiem kā tikai kompensācijām noguldītājiem, ir nepieciešamas plašākas debates (29). ECB uzskata, ka šis jautājums jārisina likumdošanas darbā, kas uzsākts ar Komisijas paziņojumu par krīžu pārvarēšanu.

| 9.3. | Treškārt, kā galējam līdzeklim NGS rīcībā jābūt alternatīviem finansēšanas mehānismiem. Tomēr ECB atzīmē, ka, ciktāl tas attiecas uz centrālo banku iespējamo iesaistīšanos, NGS finansēšanas mehānismiem jāievēro Līgumā noteiktais monetārās finansēšanas aizliegums un jo īpaši aizliegums nacionālajām centrālajām bankām pieļaut konta pārtēriņu vai sniegt jebkādu citu kredītu Līguma 123. panta nozīmē, kas precīzāk noteikta Savienības sekundārajos tiesību aktos un ECB norādījumos (30). |
| --- | --- |

9.3.

Treškārt, kā galējam līdzeklim NGS rīcībā jābūt alternatīviem finansēšanas mehānismiem. Tomēr ECB atzīmē, ka, ciktāl tas attiecas uz centrālo banku iespējamo iesaistīšanos, NGS finansēšanas mehānismiem jāievēro Līgumā noteiktais monetārās finansēšanas aizliegums un jo īpaši aizliegums nacionālajām centrālajām bankām pieļaut konta pārtēriņu vai sniegt jebkādu citu kredītu Līguma 123. panta nozīmē, kas precīzāk noteikta Savienības sekundārajos tiesību aktos un ECB norādījumos (30).

| 10. | ECB saprot, ka tiek vērtēts, vai var atsaukt sākotnējo ierosinājumu noteikt ierobežojumus NGS noguldījumu un ieguldījumu kopējai summai attiecībā uz vienu juridisku vai fizisku personu (31). ECB uzskata, ka šādi iespējami ieguldījumu ierobežojumi jāvērtē, t. sk. ņemot vērā ietekmi, kāda tiem var būt uz konkrētu aktīvu grupu instrumentu tirgiem. Šajā sakarā īpaši apsvērumi var attiekties uz NGS ieguldījumiem instrumentos, ko emitējušas dalībvalstu publiskā sektora iestādes. |
| --- | --- |

10.

ECB saprot, ka tiek vērtēts, vai var atsaukt sākotnējo ierosinājumu noteikt ierobežojumus NGS noguldījumu un ieguldījumu kopējai summai attiecībā uz vienu juridisku vai fizisku personu (31). ECB uzskata, ka šādi iespējami ieguldījumu ierobežojumi jāvērtē, t. sk. ņemot vērā ietekmi, kāda tiem var būt uz konkrētu aktīvu grupu instrumentu tirgiem. Šajā sakarā īpaši apsvērumi var attiekties uz NGS ieguldījumiem instrumentos, ko emitējušas dalībvalstu publiskā sektora iestādes.

| 11. | Visbeidzot, ECB no finanšu integrācijas viedokļa atbalsta ierosinātās pārstrādātās direktīvas noteikumu, saskaņā ar kuru kredītiestādēm, kas vairs nav sistēmas dalībnieces un kas pievienojas citai sistēmai, atmaksā pēdējo sešu mēnešu iemaksas vai pārskaita tās uz jauno sistēmu (32). Šis noteikums var veicināt kredītiestāžu pārrobežu reorganizāciju. Tomēr, lai novērstu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, šai iespējai jāattiecas uz veikto iemaksu nodošanu jaunajai sistēmai (izslēdzot iespēju tās atmaksāt), un tā neaptver ārkārtas iemaksas, kas veiktas, lai segtu sākotnējās NGS nepietiekamos resursus (33). |
| --- | --- |

11.

Visbeidzot, ECB no finanšu integrācijas viedokļa atbalsta ierosinātās pārstrādātās direktīvas noteikumu, saskaņā ar kuru kredītiestādēm, kas vairs nav sistēmas dalībnieces un kas pievienojas citai sistēmai, atmaksā pēdējo sešu mēnešu iemaksas vai pārskaita tās uz jauno sistēmu (32). Šis noteikums var veicināt kredītiestāžu pārrobežu reorganizāciju. Tomēr, lai novērstu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, šai iespējai jāattiecas uz veikto iemaksu nodošanu jaunajai sistēmai (izslēdzot iespēju tās atmaksāt), un tā neaptver ārkārtas iemaksas, kas veiktas, lai segtu sākotnējās NGS nepietiekamos resursus (33).

Uzraudzība

| 12. | ECB atzinīgi vērtē, ka dalībvalstu veiktā NGS uzraudzība tiks uzlabota, izmantojot stresa testus, un ka tie tiks pakļauti salīdzinošajai novērtēšanai, ko veiks EBI un Eiropas Noguldījumu apdrošinātāju forums (34). Tas, ka EBI saņems informāciju no NGS un kompetentajām iestādēm, jo īpaši attiecībā uz NGS finansēšanu un pārrobežu kreditēšanu NGS starpā, var palīdzēt nodrošināt vienlīdzīgas konkurences apstākļus un atrisināt dažas no iepriekš tekstā minētajām iespējamām problēmām saistībā ar pārrobežu aizņemšanās līgumiem. |
| --- | --- |

12.

ECB atzinīgi vērtē, ka dalībvalstu veiktā NGS uzraudzība tiks uzlabota, izmantojot stresa testus, un ka tie tiks pakļauti salīdzinošajai novērtēšanai, ko veiks EBI un Eiropas Noguldījumu apdrošinātāju forums (34). Tas, ka EBI saņems informāciju no NGS un kompetentajām iestādēm, jo īpaši attiecībā uz NGS finansēšanu un pārrobežu kreditēšanu NGS starpā, var palīdzēt nodrošināt vienlīdzīgas konkurences apstākļus un atrisināt dažas no iepriekš tekstā minētajām iespējamām problēmām saistībā ar pārrobežu aizņemšanās līgumiem.

Redakcionāli priekšlikumi

Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt ierosinātajā pārstrādātajā direktīvā, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti pielikumā.

Frankfurtē pie Mainas, 2011. gada 16. februārī

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2010) 368 galīgā redakcija.

1

(2)  COM(2010) 371 galīgā redakcija.

2

(3)  ECB Atzinums CON/2008/70 par grozījumiem Direktīvā par noguldījumu garantiju sistēmām attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas aizkavējumu (OV C 314, 9.12.2008., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 135, 31.5.1994., 5. lpp. Grozījumu priekšlikumi, par kuriem sniegti komentāri Atzinumā CON/2008/70, tika pieņemti kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Direktīva 2009/14/EK, ar ko Direktīvu 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām groza attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas aizkavējumu (OV L 68, 13.3.2009., 3. lpp.).

4

(5)  Sk. “The Eurosystem’s stance on the Commission’s consultation document on the review of Directive 94/19/EC on deposit-guarantee schemes”, 2009. gada augusts (turpmāk – Eurosistēmas “2009. gada viedoklis”), pieejams ECB interneta lapā http://www.ecb.europa.eu

5

(6)  Sk. Eurosistēmas 2009. gada viedokļa 4. lpp.

6

(7)  Sk. Eurosistēmas 2009. gada viedokļa 7. lpp.

7

(8)  Sk. Eurosistēmas 2009. gada viedokļa 12. lpp.

8

(9)  Sk. Komisijas 12.7.2010. ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Direktīvas 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām pārskatīšana”, 12.7.2010., COM(2010) 369 galīgā redakcija, 4. lpp.

9

(10)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padomei, Reģionu komitejai un Eiropas Centrālajai bankai, “An EU Framework for Crisis Management in the Financial Sector”, 20.10.2010., COM(2010) 579 galīgā redakcija, (turpmāk – “Komisijas paziņojums par krīžu pārvaldību”), 5.2. sadaļa, 15. lpp., sk. arī ierosinātās pārstrādātās direktīvas 22. apsvēruma pēdējo teikumu un ierosinātās pārstrādātās direktīvas paskaidrojuma raksta 7.4. sadaļu, 8. lpp.

10

(11)  OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.

11

(12)  Sk. ierosinātās pārstrādātās direktīvas 3. panta 1. punktu.

12

(13)  Sk. BBUK, “Core Principles for Effective Deposit Insurance Systems. A proposed methodology for compliance assessment”, 2010. gada 25. novembra apspriešanās dokuments, kas publicēts komentāru sniegšanai līdz 2010. gada 8. decembrim (turpmāk – “BBUK apspriešanās dokuments”), 15. lpp. (“8. princips – Obligāta līdzdalība”), pieejams BBUK interneta lapā http://www.bis.org

13

(14)  Sk. ierosinātās pārstrādātās direktīvas 20. panta 1. punkta otro daļu saistībā ar 9. panta 1. punkta trešo daļu un 2. panta 1. punkta h) apakšpunktu; sk. arī ierosinātās pārstrādātās direktīvas paskaidrojuma raksta 7.4. sadaļu, 7. lpp., sk. arī ierosinātās pārstrādātās direktīvas 16. apsvērumu un ierosinātās pārstrādātās direktīvas paskaidrojuma raksta 7.5. sadaļu, 8. lpp.

14

(15)  Sk. ierosināto 2. grozījumu šī atzinuma pielikumā.

15

(16)  Sk. Direktīvas 94/19/EK I pielikuma 3. un 4. punktu.

16

(17)  Sk. ierosinātās pārstrādātās direktīvas 7. panta 1. punkta pirmo daļu.

17

(18)  Sk. Direktīvas 94/19/EK 10. pantu, kas grozīts ar Direktīvas 2009/14/EK 1. panta 6. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 2. panta 1. punkta otro daļu.

18

(19)  Sk. ierosināto 3. grozījumu šī atzinuma pielikumā.

19

(20)  Skat. 14. atsauci.

20

(21)  Sk. ierosināto 1. grozījumu šī atzinuma pielikumā.

21

(22)  Ierosinātās pārstrādātās direktīvas 2. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

22

(23)  Sk. ierosinātās pārstrādātās direktīvas 11. pantu un I un II pielikumu.

23

(24)  Eiropas Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (2009. gada jūnijs), “Possible Models for risk-based contributions to EU Deposit Guarantee Schemes”.

24

(25)  Sk. ierosināto 4. grozījumu šī atzinuma pielikumā.

25

(26)  Sk. ierosinātās pārstrādātās direktīvas 9. panta 3. punktu.

26

(27)  Sk. ierosinātās pārstrādātās direktīvas 10. pantu.

27

(28)  Sk. ierosinātās pārstrādātās direktīvas 10. panta 1. punkta d) apakšpunktu.

28

(29)  Sk. BBUK Apspriešanās dokumentu, 33. lpp.

29

(30)  Sk. Eurosistēmas 2009. gada viedokļa 11. lpp.

30

(31)  Ierosinātās pārstrādātās direktīvas 9. panta 2. punkts.

31

(32)  Sk. ierosinātās pārstrādātās direktīvas 12. panta 3. punktu.

32

(33)  Sk. ierosināto 5. grozījumu šī atzinuma pielikumā.

33

(34)  Sk. ierosinātās pārstrādātās direktīvas 3. panta 6. punktu.

34

---

PIELIKUMS

Redakcionāli priekšlikumi

| Komisijas ierosinātais teksts | ECB ierosinātie grozījumi (1) |
| --- | --- |
| ECB ieteiktie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noguldījumu garantiju sistēmām (pārstrādāta versija) |
| 1.
     
  grozījums |
| Ierosinātās pārstrādātās direktīvas 2. panta 1. punkta h) apakšpunkts |
| “h) | “mērķapjoms” ir 1,5 % no atbilstīgajiem noguldījumiem, par kuru segumu ir atbildīga noguldījumu garantiju sistēma;” |

Komisijas ierosinātais teksts

ECB ierosinātie grozījumi (1)

ECB ieteiktie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noguldījumu garantiju sistēmām (pārstrādāta versija)

1.
     
  grozījums

Ierosinātās pārstrādātās direktīvas 2. panta 1. punkta h) apakšpunkts

“h)

“mērķapjoms” ir 1,5 % no atbilstīgajiem noguldījumiem, par kuru segumu ir atbildīga noguldījumu garantiju sistēma;”

| “h) | “mērķapjoms” ir 1,5 % no nodrošinātajiem noguldījumiem, par kuru segumu ir atbildīga noguldījumu garantiju sistēma;” |
| --- | --- |

“h)

“mērķapjoms” ir 1,5 % no nodrošinātajiem noguldījumiem, par kuru segumu ir atbildīga noguldījumu garantiju sistēma;”

Paskaidrojums

Iepriekšējas finansēšanas līmenis jānosaka, atsaucoties uz “nodrošinātajiem noguldījumiem”, t. i. atbilstīgajiem noguldījumiem, kas nepārsniedz nodrošinājuma līmeni, ņemot vērā, ka nodrošinātie noguldījumi precīzāk nekā atbilstīgie noguldījumi atspoguļo NGS saistību līmeni.

2.
     
  grozījums

Ierosinātās pārstrādātās direktīvas 4. panta 1. punkta j) apakšpunkts

| “j) | iestāžu noguldījumus;” |
| --- | --- |

“j)

iestāžu noguldījumus;”

| “j) | valdības un centrālās administrācijas iestāžu, kā arī apgabalu, reģionu, vietējo un pilsētu pašvaldību iestāžu noguldījumus;” |
| --- | --- |

“j)

valdības un centrālās administrācijas iestāžu, kā arī apgabalu, reģionu, vietējo un pilsētu pašvaldību iestāžu noguldījumus;”

Paskaidrojums

Noteikumu nepiemērošana publisko iestāžu noguldījumiem jānosaka, izmantojot precīzāko sākotnējo formulējumu Direktīvā 94/19/EK.

3.
     
  grozījums

Ierosinātās pārstrādātās direktīvas 7. panta 1. punkts

“1.   Nepieejamus noguldījumus noguldījumu garantiju sistēmas spēj izmaksāt 7 dienās pēc dienas, kad kompetentās iestādes veic 2. panta 1. punkta e) apakšpunkta i) punktā minēto konstatāciju vai tiesu iestāde pieņem 2. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktā minēto lēmumu.”

“1.   Nepieejamus noguldījumus noguldījumu garantiju sistēmas spēj izmaksāt 20 darbdienās pēc dienas, kad kompetentās iestādes veic 2. panta 1. punkta e) apakšpunkta i) punktā minēto konstatāciju vai tiesu iestāde pieņem 2. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktā minēto lēmumu.

Līdz [2012. gada 1. aprīlim] Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu, kas balstās uz apspriešanos, kurā: a) izvērtēta atmaksāšanas perioda samazināšanas līdz 20 darbdienām ieviešana; un b) pamatojoties uz šī vērtējumu, apsvērta iespēja veikt atmaksāšanas perioda papildu samazinājumu vai samazinājumus.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Var izrādīties grūti sasniegt ierosināto samazinājumu līdz septiņām dienām, jo tas tiek paredzēts drīz pēc sākotnējā samazinājuma līdz 20 dienām ieviešanas, kā termiņš bija 2010. gada beigas. Ierosinātajā pārstrādātajā direktīvā jānosaka, ka Komisija pārskatīs sākotnējā samazinājuma līdz 20 dienām ieviešanu un, balstoties uz pārskata rezultātiem, ieteiks grafiku atmaksāšanas perioda papildu samazinājumam vai samazinājumiem.

Var izrādīties grūti sasniegt ierosināto samazinājumu līdz septiņām dienām, jo tas tiek paredzēts drīz pēc sākotnējā samazinājuma līdz 20 dienām ieviešanas, kā termiņš bija 2010. gada beigas. Ierosinātajā pārstrādātajā direktīvā jānosaka, ka Komisija pārskatīs sākotnējā samazinājuma līdz 20 dienām ieviešanu un, balstoties uz pārskata rezultātiem, ieteiks grafiku atmaksāšanas perioda papildu samazinājumam vai samazinājumiem.

4.
     
  grozījums

4.

grozījums

Ierosinātās pārstrādātās direktīvas 11. panta 3.–5. punkts

“3.   Šā panta 2. punkts neattiecas uz noguldījumu garantiju sistēmām, kas minētas 1. panta 2. punktā.

4.   Lai nodrošinātu to, ka tiek konkretizēti definīciju elementi un metodes, kas minētas II pielikuma A daļā, Komisijai deleģē pilnvaras. Šo regulatīvo standartu projektus pieņem saskaņā ar [EBI regulas] 7. līdz 7.d pantu. Eiropas Banku iestāde var izstrādāt regulatīvo standartu projektu, ko iesniedz Komisijā.

5.   Līdz 2012. gada 31. decembrim Eiropas Banku iestāde izdod pamatnostādnes par II pielikuma B daļas piemērošanu saskaņā ar [EBI regulas 8. pantu].”

“3.   Šā panta 2. punkts neattiecas uz noguldījumu garantiju sistēmām, kas minētas 1. panta 3. punktā.

4.   Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt regulatīvos tehniskos standartus, kas konkretizē definīcijas un metodes, riska galveno rādītāju aprēķināšanai saskaņā ar II pielikuma A daļu, . Šos regulatīvos tehniskos standartus pieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010
  10. līdz 14. pantu.

Komisija jo īpaši ņem vērā, ka uz risku balstīto iemaksu aprēķināšanas metodes jāpamato ar pārbaudītiem empīriskiem datiem, un tām jāveicina vienlīdzīga attieksme.

5.   Līdz [2011. gada 31. decembrim] Eiropas Banku iestāde (EBI) izdod pamatnostādnes par II pielikuma B daļas riska papildu rādītāju piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/201016. pantu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Par ierosināto metodi uz risku balstītu iemaksu NGS aprēķināšanai var diskutēt. Uzdodot EBI šajā sakarā pieņemt pamatnostādnes un tehniskos standartus, tiks dota iespēja izstrādāt piemērotu metodi, kas balstās uz pārbaudītiem tehniskajiem datiem un veicina vienlīdzīgu attieksmi.

Par ierosināto metodi uz risku balstītu iemaksu NGS aprēķināšanai var diskutēt. Uzdodot EBI šajā sakarā pieņemt pamatnostādnes un tehniskos standartus, tiks dota iespēja izstrādāt piemērotu metodi, kas balstās uz pārbaudītiem tehniskajiem datiem un veicina vienlīdzīgu attieksmi.

5.
     
  grozījums

5.

grozījums

Ierosinātās pārstrādātās direktīvas 12. panta 3. punkts

“3.   Ja kredītiestāde vairs nav sistēmas dalībniece un pievienojas citai sistēmai, iemaksas, kas veiktas 6 mēnešu laikā pirms dalības pārtraukšanas, atmaksā vai pārved uz citu sistēmu. Tas neattiecas uz gadījumu, ja kredītiestāde ir izslēgta no sistēmas saskaņā ar 3. panta 3. punktu.”

“3.   Ja kredītiestāde vairs nav sistēmas dalībniece un pievienojas citai sistēmai, iemaksas, izņemot 9. panta 3. punktā minētās ārkārtas iemaksas, ko šāda kredītiestāde veikusi 6 mēnešu laikā pirms dalības pārtraukšanas, pārved uz citu sistēmu. Tas neattiecas uz gadījumu, ja kredītiestāde ir izslēgta no sistēmas saskaņā ar 3. panta 3. punktu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Lai novērstu iespējamu ļaunprātīgu šī noteikuma izmantošanu, iemaksu nodošana jaunai sistēmai nevar attiekties uz ārkārtas iemaksām, kas veiktas, lai segtu sākotnējās NGS nepietiekamos resursus, un ir jānovērš veikto iemaksu atmaksāšana.

Lai novērstu iespējamu ļaunprātīgu šī noteikuma izmantošanu, iemaksu nodošana jaunai sistēmai nevar attiekties uz ārkārtas iemaksām, kas veiktas, lai segtu sākotnējās NGS nepietiekamos resursus, un ir jānovērš veikto iemaksu atmaksāšana.

---

(1)  Teksts treknrakstā ir teksts, kuru ECB ierosina iekļaut kā jaunu tekstu. Nosvītrotais teksts ir teksts, kuru ECB ierosina svītrot.

1

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 31.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/8

---

Euro maiņas kurss (1)

2011. gada 30. marts

2011/C 99/02

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4090 |
| JPY | Japānas jena | 117,01 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4573 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87890 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,9185 |
| CHF | Šveices franks | 1,2993 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8675 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,528 |
| HUF | Ungārijas forints | 267,10 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7093 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9880 |
| RON | Rumānijas leja | 4,1035 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1920 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3668 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3674 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,9696 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8544 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7782 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 551,03 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,6264 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,2381 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3775 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 308,75 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2629 |
| PHP | Filipīnu peso | 61,119 |
| RUB | Krievijas rublis | 40,2462 |
| THB | Taizemes bāts | 42,720 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,3128 |
| MXN | Meksikas peso | 16,7932 |
| INR | Indijas rūpija | 63,0560 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4090

JPY

Japānas jena

117,01

DKK

Dānijas krona

7,4573

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87890

SEK

Zviedrijas krona

8,9185

CHF

Šveices franks

1,2993

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,8675

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,528

HUF

Ungārijas forints

267,10

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7093

PLN

Polijas zlots

3,9880

RON

Rumānijas leja

4,1035

TRY

Turcijas lira

2,1920

AUD

Austrālijas dolārs

1,3668

CAD

Kanādas dolārs

1,3674

HKD

Hongkongas dolārs

10,9696

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8544

SGD

Singapūras dolārs

1,7782

KRW

Dienvidkorejas vona

1 551,03

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,6264

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,2381

HRK

Horvātijas kuna

7,3775

IDR

Indonēzijas rūpija

12 308,75

MYR

Malaizijas ringits

4,2629

PHP

Filipīnu peso

61,119

RUB

Krievijas rublis

40,2462

THB

Taizemes bāts

42,720

BRL

Brazīlijas reāls

2,3128

MXN

Meksikas peso

16,7932

INR

Indijas rūpija

63,0560

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 31.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/9

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Norāžu dokuments par Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta piemērošanu izvēles kārtā

2011/C 99/03

1.   IEVADS

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvas 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), 10.c pants paredz dalībvalstīm, kuru elektrosistēmas atbilst noteiktiem kritērijiem, iespēju pagaidu kārtībā piešķirt bezmaksas emisiju kvotas elektroenerģijas ražošanas iekārtām. Kritēriji attiecas uz nepieciešamību modernizēt energosistēmu, un dalībvalstīm, kas nolemj izmantot šo iespēju, vienlaikus jāveic pasākumi, lai nodrošinātu investīcijas energosistēmā, piemēram, infrastruktūras modernizācijā, tīrās tehnoloģijās u. tml., apjomā, kas atbilst bez maksas piešķirto emisiju kvotu vērtībai. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvas 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), 10.c pants paredz dalībvalstīm, kuru elektrosistēmas atbilst noteiktiem kritērijiem, iespēju pagaidu kārtībā piešķirt bezmaksas emisiju kvotas elektroenerģijas ražošanas iekārtām. Kritēriji attiecas uz nepieciešamību modernizēt energosistēmu, un dalībvalstīm, kas nolemj izmantot šo iespēju, vienlaikus jāveic pasākumi, lai nodrošinātu investīcijas energosistēmā, piemēram, infrastruktūras modernizācijā, tīrās tehnoloģijās u. tml., apjomā, kas atbilst bez maksas piešķirto emisiju kvotu vērtībai.

| (2) | Jāuzsver, ka kritērijiem atbilstošām dalībvalstīm nav pienākuma izmantot piedāvāto iespēju, un tās, ņemot vērā negūtos izsoles ieņēmumus, var nolemt no tās atteikties. Taču tām valstīm, kas piesakās šai iespējai, jāievēro Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Jāuzsver, ka kritērijiem atbilstošām dalībvalstīm nav pienākuma izmantot piedāvāto iespēju, un tās, ņemot vērā negūtos izsoles ieņēmumus, var nolemt no tās atteikties. Taču tām valstīm, kas piesakās šai iespējai, jāievēro Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta noteikumi.

| (3) | Lai varētu optimāli izmantot emisiju tirdzniecības priekšrocības un izvairīties no konkurences kropļojumiem iekšējā tirgū, vajadzīga harmonizēta emisiju tirdzniecības sistēma. Tāpēc Direktīva 2003/87/EK paredz, ka pamatprincips emisijas kvotu piešķiršanā ir izsole, jo tā ir visvienkāršākā sistēma, kas tiek uzskatīta arī par ekonomiski efektīvāko. Izsole nodrošina arī vienādus spēles noteikumus konkurences attīstībai iekšējā elektroenerģijas tirgū. |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu optimāli izmantot emisiju tirdzniecības priekšrocības un izvairīties no konkurences kropļojumiem iekšējā tirgū, vajadzīga harmonizēta emisiju tirdzniecības sistēma. Tāpēc Direktīva 2003/87/EK paredz, ka pamatprincips emisijas kvotu piešķiršanā ir izsole, jo tā ir visvienkāršākā sistēma, kas tiek uzskatīta arī par ekonomiski efektīvāko. Izsole nodrošina arī vienādus spēles noteikumus konkurences attīstībai iekšējā elektroenerģijas tirgū.

| (4) | Turklāt Direktīvā 2003/87/EK ir skaidri noteikts, ka elektroenerģijas nozarē no 2013. gada visas kvotas ir jāizsola, ņemot vērā iespēju šajā nozarē novirzīt CO2 alternatīvās izmaksas uz patērētājiem, iekļaujot tās elektroenerģijas cenās, un tādējādi radīt papildu peļņu (virspeļņu jeb “windfall profits”). Izsole novērsīs šādas papildu peļņas iespējas. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt Direktīvā 2003/87/EK ir skaidri noteikts, ka elektroenerģijas nozarē no 2013. gada visas kvotas ir jāizsola, ņemot vērā iespēju šajā nozarē novirzīt CO2 alternatīvās izmaksas uz patērētājiem, iekļaujot tās elektroenerģijas cenās, un tādējādi radīt papildu peļņu (virspeļņu jeb “windfall profits”). Izsole novērsīs šādas papildu peļņas iespējas.

| (5) | Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta noteikumi atkāpjas no vairākiem Direktīvas 2003/87/EK pamatprincipiem, tas ir, pilnībā harmonizētas pieejas kvotu piešķiršanai visā Savienībā, izsoles kā pamata metodes ieviešanas un skaidri noteikta principa nepiešķirt bezmaksas emisiju kvotas elektroenerģijas ražošanā. Šo principu un noteikumu mērķis ir panākt pēc iespējas lielāku sistēmas ekonomisko efektivitāti. Tāpēc 10.c panta īstenošanai nevajadzētu traucēt sasniegt šos vispārējos Direktīvas 2003/87/EK noteikumus un mērķus. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta noteikumi atkāpjas no vairākiem Direktīvas 2003/87/EK pamatprincipiem, tas ir, pilnībā harmonizētas pieejas kvotu piešķiršanai visā Savienībā, izsoles kā pamata metodes ieviešanas un skaidri noteikta principa nepiešķirt bezmaksas emisiju kvotas elektroenerģijas ražošanā. Šo principu un noteikumu mērķis ir panākt pēc iespējas lielāku sistēmas ekonomisko efektivitāti. Tāpēc 10.c panta īstenošanai nevajadzētu traucēt sasniegt šos vispārējos Direktīvas 2003/87/EK noteikumus un mērķus.

| (6) | Ņemot vērā iepriekšminēto un daudzu dalībvalstu bažas par iespējamiem konkurences kropļojumiem, ko varētu radīt Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta piemērošana, Komisija uzskata, ka tai ir jāsagatavo norādes par 10.c panta īstenošanu turpmāk uzskaitīto iemeslu dēļ.






  — | Direktīvā noteikts, ka Komisijai jāizvērtē individuālie pieteikumi no dalībvalstīm, kas vēlas piemērot Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu. Pieņemot šo norāžu dokumentu, Komisija izveido pārredzamu pamatu vērtējumam. |
| --- | --- | --- |

(6)

Ņemot vērā iepriekšminēto un daudzu dalībvalstu bažas par iespējamiem konkurences kropļojumiem, ko varētu radīt Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta piemērošana, Komisija uzskata, ka tai ir jāsagatavo norādes par 10.c panta īstenošanu turpmāk uzskaitīto iemeslu dēļ.

—

Direktīvā noteikts, ka Komisijai jāizvērtē individuālie pieteikumi no dalībvalstīm, kas vēlas piemērot Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu. Pieņemot šo norāžu dokumentu, Komisija izveido pārredzamu pamatu vērtējumam.

| — | Direktīvas 2003/87/EK 10.c pants paredz izņēmumu no Direktīvas 2003/87/EK pamatprincipiem. Ir jānodrošina, lai šo izņēmumu interpretētu un piemērotu tā, ka tas netraucē sasniegt vispārējos mērķus, ko paredz direktīva. |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 10.c pants paredz izņēmumu no Direktīvas 2003/87/EK pamatprincipiem. Ir jānodrošina, lai šo izņēmumu interpretētu un piemērotu tā, ka tas netraucē sasniegt vispārējos mērķus, ko paredz direktīva.

| — | Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 3. punktā Komisijai tiek uzlikts pienākums komiteju procedūrā sagatavot pamatnostādnes “lai nodrošinātu, ka piešķiršanas metodika nepamatoti nekropļo konkurenci un cik iespējams samazina emisiju pazemināšanas stimulu negatīvās sekas”, taču kopīga izpratne vajadzīga arī par citiem ar piešķiršanas metodiku saistītiem elementiem, piemēram, par 10.c panta 2. punktā noteikto maksimālo bezmaksas emisijas kvotu skaitu. |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 3. punktā Komisijai tiek uzlikts pienākums komiteju procedūrā sagatavot pamatnostādnes “lai nodrošinātu, ka piešķiršanas metodika nepamatoti nekropļo konkurenci un cik iespējams samazina emisiju pazemināšanas stimulu negatīvās sekas”, taču kopīga izpratne vajadzīga arī par citiem ar piešķiršanas metodiku saistītiem elementiem, piemēram, par 10.c panta 2. punktā noteikto maksimālo bezmaksas emisijas kvotu skaitu.

| — | Direktīvas 2003/87/EK 10.c pants attiecas tikai uz elektroenerģijas ražošanas nozari. Tāpēc ir vajadzīga kopīga izpratne par to, kuras iekārtas ir tiesīgas pagaidu kārtībā saņemt bezmaksas emisijas kvotas saskaņā ar šo noteikumu. |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2003/87/EK 10.c pants attiecas tikai uz elektroenerģijas ražošanas nozari. Tāpēc ir vajadzīga kopīga izpratne par to, kuras iekārtas ir tiesīgas pagaidu kārtībā saņemt bezmaksas emisijas kvotas saskaņā ar šo noteikumu.

| — | Direktīvā 2003/87/EK nav definēti vairāki tehniski termini, kas parādās tās 10.c pantā (piemēram, valsts galīgais bruto patēriņš, bezmaksas emisijas kvotu tirgus vērtība). Lai šie noteikumi tiktu konsekventi piemēroti visās dalībvalstīs, kas var izmantot 10.c pantu, vajadzīgas nepārprotamas norādes. |
| --- | --- |

—

Direktīvā 2003/87/EK nav definēti vairāki tehniski termini, kas parādās tās 10.c pantā (piemēram, valsts galīgais bruto patēriņš, bezmaksas emisijas kvotu tirgus vērtība). Lai šie noteikumi tiktu konsekventi piemēroti visās dalībvalstīs, kas var izmantot 10.c pantu, vajadzīgas nepārprotamas norādes.

| — | Daži Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta noteikumi paredz dalībvalstīm zināmu rīcības brīvību to īstenošanā. Tas jo īpaši attiecas uz katras dalībvalsts plānu un ar to saistītajām investīcijām. Citi noteikumi Direktīvā 2003/87/EK ievieš jaunus elementus, kas jāsaskaņo ar sistēmas pieeju, kura ir balstīta uz tirgu. 10.c panta īstenošana nedrīkst ne būt pretrunā Direktīvas 2003/87/EK mērķiem, ne apdraudēt vienādus spēles noteikumus Savienības iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

—

Daži Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta noteikumi paredz dalībvalstīm zināmu rīcības brīvību to īstenošanā. Tas jo īpaši attiecas uz katras dalībvalsts plānu un ar to saistītajām investīcijām. Citi noteikumi Direktīvā 2003/87/EK ievieš jaunus elementus, kas jāsaskaņo ar sistēmas pieeju, kura ir balstīta uz tirgu. 10.c panta īstenošana nedrīkst ne būt pretrunā Direktīvas 2003/87/EK mērķiem, ne apdraudēt vienādus spēles noteikumus Savienības iekšējā tirgū.

2.   MAKSIMĀLAIS EMISIJAS KVOTU SKAITS, KO PAGAIDU KĀRTĪBĀ BEZ MAKSAS PIEŠĶIR DALĪBVALSTS LĪMENĪ

2.1.   Maksimālā skaita noteikšana

| (7) | Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 2. punktā ir noteikts maksimālais emisijas kvotu skaits, ko bez maksas var piešķirt atbilstīgajām iekārtām atbilstīgajās dalībvalstīs līdz 2013. gadam. Saskaņā ar minēto tiesību normu šim skaitam turpmākajos gados ir jāsamazinās, līdz 2020. gadā emisijas kvotas bez maksas vairs nepiešķir. |
| --- | --- |

(7)

Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 2. punktā ir noteikts maksimālais emisijas kvotu skaits, ko bez maksas var piešķirt atbilstīgajām iekārtām atbilstīgajās dalībvalstīs līdz 2013. gadam. Saskaņā ar minēto tiesību normu šim skaitam turpmākajos gados ir jāsamazinās, līdz 2020. gadā emisijas kvotas bez maksas vairs nepiešķir.

| (8) | Izvērtējot pieteikumu saskaņā ar 10.c panta 6. punktu, Komisija analizēs, vai maksimālais emisijas kvotu skaits, ko 2013. gadā piešķir bez maksas atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, attiecīgajā dalībvalstī pārsniedz skaitu, kas aprēķināts saskaņā ar I pielikumu, kura pamatā ir 10.c panta 2. punkts. |
| --- | --- |

(8)

Izvērtējot pieteikumu saskaņā ar 10.c panta 6. punktu, Komisija analizēs, vai maksimālais emisijas kvotu skaits, ko 2013. gadā piešķir bez maksas atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, attiecīgajā dalībvalstī pārsniedz skaitu, kas aprēķināts saskaņā ar I pielikumu, kura pamatā ir 10.c panta 2. punkts.

2.2.   Pakāpenisks bezmaksas kvotu samazinājums

| (9) | Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 2. punktā skaidri noteikts: “Kopējā pagaidu bezmaksas kvotu sadale .. pakāpeniski samazinās, līdz 2020. gadā bezmaksas kvotas vairs netiek sadalītas.” Tāpēc obligāta ir ticama un pārliecinoša pakāpeniska samazinājuma līkne no bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanas sākumpunkta 2013. gadā līdz bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanas beigu punktam 2020. gadā. |
| --- | --- |

(9)

Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 2. punktā skaidri noteikts: “Kopējā pagaidu bezmaksas kvotu sadale .. pakāpeniski samazinās, līdz 2020. gadā bezmaksas kvotas vairs netiek sadalītas.” Tāpēc obligāta ir ticama un pārliecinoša pakāpeniska samazinājuma līkne no bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanas sākumpunkta 2013. gadā līdz bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanas beigu punktam 2020. gadā.

| (10) | Ņemot vērā tiesību aktos noteikto pienākumu pakāpeniski pilnīgi atteikties no bezmaksas emisijas kvotām, lielākais septiņu gadu laikā tās samazinot no maksimālā līmeņa 70 % līdz 0 %, ticama un pārliecinoša pakāpeniska samazinājuma līkne virzienā uz nevienas bezmaksas emisiju kvotas nepiešķiršanu 2020. gadā nozīmē skaidri izteiktu virzienu lejup, kas atspoguļojas starpposmos starp 70 % un 0 %. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā tiesību aktos noteikto pienākumu pakāpeniski pilnīgi atteikties no bezmaksas emisijas kvotām, lielākais septiņu gadu laikā tās samazinot no maksimālā līmeņa 70 % līdz 0 %, ticama un pārliecinoša pakāpeniska samazinājuma līkne virzienā uz nevienas bezmaksas emisiju kvotas nepiešķiršanu 2020. gadā nozīmē skaidri izteiktu virzienu lejup, kas atspoguļojas starpposmos starp 70 % un 0 %.

| (11) | Vērtējot pieteikumus, kas iesniegti atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktam, Komisija analizēs, vai dalībvalsts veic ticamu un pārliecinošu pakāpenisku pāreju uz visu kvotu izsolīšanu. Ja samazināšanu pārmērīgi atliek, visā periodā no 2013. līdz 2020. gadam kopā tiks piešķirts pārāk daudz bezmaksas emisijas kvotu un tādējādi radīsies nepamatoti konkurences kropļojumi Savienības tirgū. Tas neatbilst direktīvas 10.c panta 5. punktam. Komisija uzskata, ka dalībvalstīm ir zināma rīcības brīvība piemērotas samazinājuma trajektorijas izveidē. Komisijas viedoklis ir šāds: pakāpeniska samazinājuma nosacījums būs izpildīts un konkurence netiks nepamatoti kropļota, ja dalībvalsts paredzēs lineāru samazinājuma trajektoriju vai nelineāru samazinājuma trajektoriju, kurā bez maksas piešķirto emisijas kvotu skaita samazinājums starp jebkuriem diviem secīgiem gadiem periodā no 2013. līdz 2020. gadam atšķiras par ne vairāk kā 50 % no gada vidējā samazinājuma, kas vajadzīgs atlikušajos gados, lai 2020. gadā sasniegtu 0 %. |
| --- | --- |

(11)

Vērtējot pieteikumus, kas iesniegti atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktam, Komisija analizēs, vai dalībvalsts veic ticamu un pārliecinošu pakāpenisku pāreju uz visu kvotu izsolīšanu. Ja samazināšanu pārmērīgi atliek, visā periodā no 2013. līdz 2020. gadam kopā tiks piešķirts pārāk daudz bezmaksas emisijas kvotu un tādējādi radīsies nepamatoti konkurences kropļojumi Savienības tirgū. Tas neatbilst direktīvas 10.c panta 5. punktam. Komisija uzskata, ka dalībvalstīm ir zināma rīcības brīvība piemērotas samazinājuma trajektorijas izveidē. Komisijas viedoklis ir šāds: pakāpeniska samazinājuma nosacījums būs izpildīts un konkurence netiks nepamatoti kropļota, ja dalībvalsts paredzēs lineāru samazinājuma trajektoriju vai nelineāru samazinājuma trajektoriju, kurā bez maksas piešķirto emisijas kvotu skaita samazinājums starp jebkuriem diviem secīgiem gadiem periodā no 2013. līdz 2020. gadam atšķiras par ne vairāk kā 50 % no gada vidējā samazinājuma, kas vajadzīgs atlikušajos gados, lai 2020. gadā sasniegtu 0 %.

3.   ATBILSTĪGĀS IEKĀRTAS

3.1.   Atbilstības termiņš

| (12) | Lai iekārtas būtu tiesīgas saņemt bezmaksas emisijas kvotas elektroenerģijas ražošanai, tām jābūt sākušām darbību līdz 2008. gada 31. decembrim. Pieteikumā atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktam dalībvalstīm jāpierāda, ka iekārtas to attiecīgajā teritorijā, kas tiek uzskatītas par tiesīgām saņemt pagaidu bezmaksas emisijas kvotas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, atbilst šim nosacījumam, norādot šo iekārtu verificētās emisijas par periodu no 2008. līdz 2010. gadam, tostarp attiecīgās iekārtas atļaujas numuru un konta turētāju, kā tas reģistrēts Kopienas neatkarīgo darījumu žurnālā CITL. Šī informācija kalpo arī kā pierādījums, kas apliecina, ka iekārta joprojām darbojas un ka tās ekspluatācija pa šo laiku nav apturēta. |
| --- | --- |

(12)

Lai iekārtas būtu tiesīgas saņemt bezmaksas emisijas kvotas elektroenerģijas ražošanai, tām jābūt sākušām darbību līdz 2008. gada 31. decembrim. Pieteikumā atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktam dalībvalstīm jāpierāda, ka iekārtas to attiecīgajā teritorijā, kas tiek uzskatītas par tiesīgām saņemt pagaidu bezmaksas emisijas kvotas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, atbilst šim nosacījumam, norādot šo iekārtu verificētās emisijas par periodu no 2008. līdz 2010. gadam, tostarp attiecīgās iekārtas atļaujas numuru un konta turētāju, kā tas reģistrēts Kopienas neatkarīgo darījumu žurnālā CITL. Šī informācija kalpo arī kā pierādījums, kas apliecina, ka iekārta joprojām darbojas un ka tās ekspluatācija pa šo laiku nav apturēta.

| (13) | Iekārtas ir tiesīgas saņemt pagaidu bezmaksas emisijas kvotas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam arī tad, ja līdz 2008. gada 31. decembrim attiecīgais investīciju process ir “faktiski sākts”. |
| --- | --- |

(13)

Iekārtas ir tiesīgas saņemt pagaidu bezmaksas emisijas kvotas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam arī tad, ja līdz 2008. gada 31. decembrim attiecīgais investīciju process ir “faktiski sākts”.

| (14) | Tas nozīmē, ka lēmums būvēt jaunu elektrostaciju ticis pieņemts, nerēķinoties ar iespēju jaunajai stacijai saņemt bezmaksas emisijas kvotas. |
| --- | --- |

(14)

Tas nozīmē, ka lēmums būvēt jaunu elektrostaciju ticis pieņemts, nerēķinoties ar iespēju jaunajai stacijai saņemt bezmaksas emisijas kvotas.

| (15) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, investīciju process uzskatāms par faktiski sāktu ne vēlāk kā 2008. gada 31. decembrī, ja ir iespējams pierādīt, ka investīciju lēmumu nav ietekmējusi iespēja saņemt bezmaksas emisijas kvotas. Lai to apliecinātu, dalībvalstis var iesniegt pamatotus pierādījumus, ka:






  — | būvniecības darbi objektā 2008. gada 31. decembrī bija fiziski sākti un redzami vai |
| --- | --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, investīciju process uzskatāms par faktiski sāktu ne vēlāk kā 2008. gada 31. decembrī, ja ir iespējams pierādīt, ka investīciju lēmumu nav ietekmējusi iespēja saņemt bezmaksas emisijas kvotas. Lai to apliecinātu, dalībvalstis var iesniegt pamatotus pierādījumus, ka:

—

būvniecības darbi objektā 2008. gada 31. decembrī bija fiziski sākti un redzami vai

| — | investors (kas bieži ir arī stacijas operators) pirms 2008. gada 31. decembra bija noslēdzis līgumu par attiecīgās elektrostacijas būvniecību ar uzņēmumu, kas atbild par būvniecības darbiem. |
| --- | --- |

—

investors (kas bieži ir arī stacijas operators) pirms 2008. gada 31. decembra bija noslēdzis līgumu par attiecīgās elektrostacijas būvniecību ar uzņēmumu, kas atbild par būvniecības darbiem.

Komisija uzskata, ka minētajā situācijā faktiski sākti būvniecības darbi var ietvert arī attiecīgās elektrostacijas būvniecības sagatavošanas darbus, bet šo darbu pamatā vienmēr ir atbilstīgo valsts iestāžu izdota nepārprotama atļauja, ja tāda ir vajadzīga. Dalībvalstīm jāiesniedz šī atļauja, kurai jābūt juridiski derīgai un izdotai atbilstoši valsts vai Savienības tiesību aktiem. Ja sagatavošanās darbiem nav vajadzīga nepārprotama atļauja, jāiesniedz cits pierādījums, lai apliecinātu, ka būvniecības darbi ir faktiski sākti.

Šis saraksts nav izsmeļošs; dalībvalstis var sniegt citu dokumentāru pierādījumu par to, ka attiecīgo investīciju lēmumu nav ietekmējusi iespēja saņemt bezmaksas emisijas kvotas.

| (16) | Veicot izvērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 6. punktu, Komisijai būs vajadzīgi skaidri un pamatoti pierādījumi par minēto nosacījumu izpildi. Tāpēc pieteikumā atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktam dalībvalstīm jāiesniedz visa vajadzīgā informācija. Pretējā gadījumā Komisija neapstiprinās pieteikumā ietverto iekārtu sarakstu. |
| --- | --- |

(16)

Veicot izvērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 6. punktu, Komisijai būs vajadzīgi skaidri un pamatoti pierādījumi par minēto nosacījumu izpildi. Tāpēc pieteikumā atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktam dalībvalstīm jāiesniedz visa vajadzīgā informācija. Pretējā gadījumā Komisija neapstiprinās pieteikumā ietverto iekārtu sarakstu.

3.2.   Elektroenerģijas ražošanas iekārtas

| (17) | Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktu dalībvalstis var piešķirt pagaidu bezmaksas kvotas elektroenerģijas ražošanas iekārtām. Jēdziens “elektroenerģijas ražošanas iekārtas” (installations for electricity production) Direktīvā 2003/87/EK nav definēts. Tā kā minētā tiesību norma ir izņēmums no Direktīvas 2003/87/EK vispārējā principa nepiešķirt bezmaksas emisijas kvotas elektroenerģijas ražošanai, jēdziens jāinterpretē tā, lai nerastos pretruna direktīvas mērķiem. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktu dalībvalstis var piešķirt pagaidu bezmaksas kvotas elektroenerģijas ražošanas iekārtām. Jēdziens “elektroenerģijas ražošanas iekārtas” (installations for electricity production) Direktīvā 2003/87/EK nav definēts. Tā kā minētā tiesību norma ir izņēmums no Direktīvas 2003/87/EK vispārējā principa nepiešķirt bezmaksas emisijas kvotas elektroenerģijas ražošanai, jēdziens jāinterpretē tā, lai nerastos pretruna direktīvas mērķiem.

| (18) | Par labu šādai pieejai liecina arī nepieciešamība novērst negatīvu ietekmi, ko Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta īstenošana var atstāt uz attiecīgās dalībvalsts ražošanas nozari un Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(18)

Par labu šādai pieejai liecina arī nepieciešamība novērst negatīvu ietekmi, ko Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta īstenošana var atstāt uz attiecīgās dalībvalsts ražošanas nozari un Savienības tirgu.

| (19) | Lai definētu “elektroenerģijas ražošanas iekārtas” (installations for electricity production), tiek izmantots Direktīvas 2003/87/EK 3. panta u) punktā definētais jēdziens “elektroenerģijas ražošanas iekārta” (electricity generator), kas minēts arī šīs direktīvas 10.c panta 2. punktā. Saskaņā ar minēto definīciju jēdziens ietver visas iekārtas, kas ražo tikai elektroenerģiju, un iekārtas, kas ražo elektroenerģiju un siltumenerģiju (2). Taču iekārtas, kas papildus kurināmā sadedzināšanai, tas ir, elektroenerģijas un/vai siltumenerģijas ražošanai, veic citu darbību, kas minēta Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā, definīcijā neietilpst. |
| --- | --- |

(19)

Lai definētu “elektroenerģijas ražošanas iekārtas” (installations for electricity production), tiek izmantots Direktīvas 2003/87/EK 3. panta u) punktā definētais jēdziens “elektroenerģijas ražošanas iekārta” (electricity generator), kas minēts arī šīs direktīvas 10.c panta 2. punktā. Saskaņā ar minēto definīciju jēdziens ietver visas iekārtas, kas ražo tikai elektroenerģiju, un iekārtas, kas ražo elektroenerģiju un siltumenerģiju (2). Taču iekārtas, kas papildus kurināmā sadedzināšanai, tas ir, elektroenerģijas un/vai siltumenerģijas ražošanai, veic citu darbību, kas minēta Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā, definīcijā neietilpst.

| (20) | Pamatojoties uz minētajiem apsvērumiem, Komisija uzskata, ka bezmaksas emisijas kvotas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktam var saņemt:






  a) | iekārtas, kas atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 3. panta u) punkta definīcijai uzskatāmas par elektroenerģijas ražošanas iekārtām, un |
| --- | --- | --- |

(20)

Pamatojoties uz minētajiem apsvērumiem, Komisija uzskata, ka bezmaksas emisijas kvotas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktam var saņemt:

a)

iekārtas, kas atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 3. panta u) punkta definīcijai uzskatāmas par elektroenerģijas ražošanas iekārtām, un

| b) | gadījumā, kad iekārtas ražo elektroenerģiju un siltumenerģiju, – iekārtas, kurām tiek ņemtas vērā tikai tās emisijas, kas attiecas uz elektroenerģijas ražošanu. |
| --- | --- |

b)

gadījumā, kad iekārtas ražo elektroenerģiju un siltumenerģiju, – iekārtas, kurām tiek ņemtas vērā tikai tās emisijas, kas attiecas uz elektroenerģijas ražošanu.

| (21) | Veicot izvērtējumu atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 6. punktam, Komisija pārbaudīs, vai ir sniegti nepieciešamie pierādījumi par atbilstību minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(21)

Veicot izvērtējumu atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 6. punktam, Komisija pārbaudīs, vai ir sniegti nepieciešamie pierādījumi par atbilstību minētajiem kritērijiem.

| (22) | Lai noteiktu emisijas, kas attiecas uz elektroenerģijas ražošanu, iekārtās, kas ražo gan elektroenerģiju, gan siltumenerģiju, dalībvalstīm jānodrošina atbilstība īstenošanas pasākumiem saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu un jo īpaši 10.a panta 4. punktu, un jāatsaucas uz piešķiršanas metodiku saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(22)

Lai noteiktu emisijas, kas attiecas uz elektroenerģijas ražošanu, iekārtās, kas ražo gan elektroenerģiju, gan siltumenerģiju, dalībvalstīm jānodrošina atbilstība īstenošanas pasākumiem saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu un jo īpaši 10.a panta 4. punktu, un jāatsaucas uz piešķiršanas metodiku saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 3. punktu.

4.   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ VALSTS PLĀNU

4.1.   Valsts plāna principi

| (23) | Atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktam attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai investīciju valsts plānu. Komisija ierosina valsts plānā ievērot vairākus principus, lai nodrošinātu taisnīgu un konsekventu no Direktīvas 2003/87/EK kopumā un no tās 10.c panta izrietošo mērķu izpildi.
  1. princips. Valsts plānā jānorāda investīcijas, kas tieši vai netieši (investīcijas tīklos un papildpakalpojumos) palīdz izmaksu ziņā efektīvā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.
  2. princips. Valsts plānā norādītajām investīcijām jābūt izplānotām tā, lai tās nākotnē cik vien iespējams novērstu situācijas, kas minētas Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punkta a) (3) un b) (4) apakšpunktā un c) apakšpunkta pirmajā nosacījumā (5).
  3. princips. Investīcijām jābūt savstarpēji saderīgām un jāatbilst citiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Tās nedrīkst spēcināt dominējošu pozīciju un nepamatoti kropļot konkurenci un tirdzniecību iekšējā tirgū, bet, ja iespējams, tām jāveicina konkurence iekšējā elektroenerģijas tirgū.
  4. princips. Investīcijām, kas norādītas valsts plānā, jābūt papildus tām investīcijām, kas dalībvalstīm jāveic, lai izpildītu citus no Savienības tiesību aktiem izrietošus pienākumus vai tiesiskās prasības. Tāpat tās nedrīkst attiekties uz investīcijām, kas vajadzīgas, lai risinātu augošu elektroenerģijas piedāvājumu un pieprasījumu.
  5. princips. Valsts plānā norādītajām investīcijām jāveicina elektroenerģijas bilances un elektroenerģijas ražošanas energoapgādes avotu dažādošana un oglekļa dioksīda intensitātes samazināšanās.
  6. princips. Investīcijām jābūt ekonomiski dzīvotspējīgām, nesaņemot bezmaksas emisiju kvotas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, kad šādu kvotu pagaidu piešķiršana beigsies, izņemot dažas iepriekš noteiktas jaunās tehnoloģijas, kas joprojām atrodas demonstrējumu posmā un ir minētas III pielikumā. |
| --- | --- |

(23)

Atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktam attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai investīciju valsts plānu. Komisija ierosina valsts plānā ievērot vairākus principus, lai nodrošinātu taisnīgu un konsekventu no Direktīvas 2003/87/EK kopumā un no tās 10.c panta izrietošo mērķu izpildi.

1. princips. Valsts plānā jānorāda investīcijas, kas tieši vai netieši (investīcijas tīklos un papildpakalpojumos) palīdz izmaksu ziņā efektīvā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.

2. princips. Valsts plānā norādītajām investīcijām jābūt izplānotām tā, lai tās nākotnē cik vien iespējams novērstu situācijas, kas minētas Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punkta a) (3) un b) (4) apakšpunktā un c) apakšpunkta pirmajā nosacījumā (5).

3. princips. Investīcijām jābūt savstarpēji saderīgām un jāatbilst citiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Tās nedrīkst spēcināt dominējošu pozīciju un nepamatoti kropļot konkurenci un tirdzniecību iekšējā tirgū, bet, ja iespējams, tām jāveicina konkurence iekšējā elektroenerģijas tirgū.

4. princips. Investīcijām, kas norādītas valsts plānā, jābūt papildus tām investīcijām, kas dalībvalstīm jāveic, lai izpildītu citus no Savienības tiesību aktiem izrietošus pienākumus vai tiesiskās prasības. Tāpat tās nedrīkst attiekties uz investīcijām, kas vajadzīgas, lai risinātu augošu elektroenerģijas piedāvājumu un pieprasījumu.

5. princips. Valsts plānā norādītajām investīcijām jāveicina elektroenerģijas bilances un elektroenerģijas ražošanas energoapgādes avotu dažādošana un oglekļa dioksīda intensitātes samazināšanās.

6. princips. Investīcijām jābūt ekonomiski dzīvotspējīgām, nesaņemot bezmaksas emisiju kvotas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, kad šādu kvotu pagaidu piešķiršana beigsies, izņemot dažas iepriekš noteiktas jaunās tehnoloģijas, kas joprojām atrodas demonstrējumu posmā un ir minētas III pielikumā.

| (24) | Valsts plānā norādītajām investīcijām pēc iespējas jāatbilst šiem principiem. Ja nevar nodrošināt kādas investīciju pozīcijas atbilstību visiem šiem principiem, attiecīgajai dalībvalstij jāsniedz detalizēts pamatojums. Jebkurā gadījumā investīcijas nedrīkst būt pretrunā minētajiem principiem vai kavēt šo principu atspoguļoto mērķu sasniegšanu. Tāpat investīcijas nedrīkst kavēt Līgumos vai citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos noteikto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(24)

Valsts plānā norādītajām investīcijām pēc iespējas jāatbilst šiem principiem. Ja nevar nodrošināt kādas investīciju pozīcijas atbilstību visiem šiem principiem, attiecīgajai dalībvalstij jāsniedz detalizēts pamatojums. Jebkurā gadījumā investīcijas nedrīkst būt pretrunā minētajiem principiem vai kavēt šo principu atspoguļoto mērķu sasniegšanu. Tāpat investīcijas nedrīkst kavēt Līgumos vai citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos noteikto mērķu sasniegšanu.

| (25) | Vērtējot pieteikumus, kas iesniegti saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktu, Komisija analizēs, kādā mērā norādītās investīcijas atbilst izklāstītajiem principiem. Ja dalībvalstis, iesniedzot pieteikumu saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktu, nebūs norādījušas pietiekami detalizētu informāciju, lai Komisija varētu veikt plašu izvērtējumu un izdarīt pamatotus secinājumus, Komisija var prasīt papildu informāciju. Ja papildu informācija atbilstīgā termiņā netiks sniegta, Komisija noraidīs attiecīgās valsts plāna daļas. Vērtējot pieteikumus, Komisija var ņemt vērā informāciju un atzinumus no citiem avotiem. |
| --- | --- |

(25)

Vērtējot pieteikumus, kas iesniegti saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktu, Komisija analizēs, kādā mērā norādītās investīcijas atbilst izklāstītajiem principiem. Ja dalībvalstis, iesniedzot pieteikumu saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktu, nebūs norādījušas pietiekami detalizētu informāciju, lai Komisija varētu veikt plašu izvērtējumu un izdarīt pamatotus secinājumus, Komisija var prasīt papildu informāciju. Ja papildu informācija atbilstīgā termiņā netiks sniegta, Komisija noraidīs attiecīgās valsts plāna daļas. Vērtējot pieteikumus, Komisija var ņemt vērā informāciju un atzinumus no citiem avotiem.

| (26) | Pamatojoties uz noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīvā 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (6), dalībvalstīm jāpārliecinās, vai nav vajadzīgs valsts plāna ietekmes uz vidi novērtējums. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīvā 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (6), dalībvalstīm jāpārliecinās, vai nav vajadzīgs valsts plāna ietekmes uz vidi novērtējums.

| (27) | Komisija arī atgādina, ka bezmaksas emisiju kvotu piešķiršana elektroenerģijas ražošanas iekārtām un attiecīgo investīciju finansēšana atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam principā ietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalstīm jāziņo Komisijai par pasākumiem, kas ietver valsts atbalstu. Attiecīgā dalībvalsts pēc paziņošanas nesāk īstenot pašas ierosinātos pasākumus, kamēr šī procedūra nav beigusies ar galīgo Komisijas lēmumu. Komisija plāno tuvākajā laikā pieņemt saderības kritērijus šāda veida atbalsta izvērtēšanai. Pieteikums atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktam un turpmāki Komisijas lēmumi nekādā veidā neierobežo dalībvalstu valsts atbalsta paziņošanas pienākumus atbilstīgi LESD 108. pantam, tāpēc dalībvalstīm attiecīgi jāieplāno vajadzīgie valsts atbalsta paziņojumi. Vērtējot bezmaksas kvotu piešķiršanu un valsts plānus saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu, Komisija raudzīsies, lai šie plāni nepamatotu nekropļotu konkurenci, ņemot vērā kopējās intereses mērķi, kurš kalpoja par pamatu Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam. Jo īpaši situācijās, kad valsts plānos atbalsts paredzēts ierobežotam saņēmēju skaitam un kad atbalsts var nostiprināt saņēmēja pozīcijas tirgū, dalībvalstīm jāpierāda, ka atbalsts nepamatoti nekropļos konkurenci vairāk, nekā noteikti nepieciešams, ņemot vērā minētās direktīvās vispārējos mērķus. |
| --- | --- |

(27)

Komisija arī atgādina, ka bezmaksas emisiju kvotu piešķiršana elektroenerģijas ražošanas iekārtām un attiecīgo investīciju finansēšana atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam principā ietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalstīm jāziņo Komisijai par pasākumiem, kas ietver valsts atbalstu. Attiecīgā dalībvalsts pēc paziņošanas nesāk īstenot pašas ierosinātos pasākumus, kamēr šī procedūra nav beigusies ar galīgo Komisijas lēmumu. Komisija plāno tuvākajā laikā pieņemt saderības kritērijus šāda veida atbalsta izvērtēšanai. Pieteikums atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktam un turpmāki Komisijas lēmumi nekādā veidā neierobežo dalībvalstu valsts atbalsta paziņošanas pienākumus atbilstīgi LESD 108. pantam, tāpēc dalībvalstīm attiecīgi jāieplāno vajadzīgie valsts atbalsta paziņojumi. Vērtējot bezmaksas kvotu piešķiršanu un valsts plānus saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu, Komisija raudzīsies, lai šie plāni nepamatotu nekropļotu konkurenci, ņemot vērā kopējās intereses mērķi, kurš kalpoja par pamatu Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam. Jo īpaši situācijās, kad valsts plānos atbalsts paredzēts ierobežotam saņēmēju skaitam un kad atbalsts var nostiprināt saņēmēja pozīcijas tirgū, dalībvalstīm jāpierāda, ka atbalsts nepamatoti nekropļos konkurenci vairāk, nekā noteikti nepieciešams, ņemot vērā minētās direktīvās vispārējos mērķus.

4.2.   Atbilstīgās investīcijas

| (28) | Atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta virsrakstam un vispārējam kontekstam investīcijas saskaņā ar minēto tiesību normu veicamas elektroenerģijas nozarē un no 2009. gada 25. jūnija. Tomēr principā nav izslēgtas investīcijas citās enerģētikas nozarēs, ja to var pārliecinoši pamatot, balstoties uz Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu. |
| --- | --- |

(28)

Atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta virsrakstam un vispārējam kontekstam investīcijas saskaņā ar minēto tiesību normu veicamas elektroenerģijas nozarē un no 2009. gada 25. jūnija. Tomēr principā nav izslēgtas investīcijas citās enerģētikas nozarēs, ja to var pārliecinoši pamatot, balstoties uz Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu.

| (29) | Dalībvalstu ziņā ir izlemt, kuras investīcijas dos vislabāko ieguldījumu to elektroenerģijas ražošanas nozares modernizācijā, un dalībvalstu pienākums ir izplānot investīcijas, kas atbilst direktīvā noteiktajām prasībām. Dalībvalstī arī jākoordinē valsts līmenī ziņošana par investīcijām, kas veiktas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu (7). |
| --- | --- |

(29)

Dalībvalstu ziņā ir izlemt, kuras investīcijas dos vislabāko ieguldījumu to elektroenerģijas ražošanas nozares modernizācijā, un dalībvalstu pienākums ir izplānot investīcijas, kas atbilst direktīvā noteiktajām prasībām. Dalībvalstī arī jākoordinē valsts līmenī ziņošana par investīcijām, kas veiktas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu (7).

| (30) | Dalībvalstīm valsts plānos jāsagatavo saraksts ar iekārtām, kuras veiks valsts plānā paredzētās investīcijas, un saraksts ar investīcijām, kuras paredzēts veikt bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanas rezultātā. Tāpat jānorāda, kādā mērā investīcijas finansēs ieguvumi no bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanas un kurā investīciju cikla gadā tas notiks. |
| --- | --- |

(30)

Dalībvalstīm valsts plānos jāsagatavo saraksts ar iekārtām, kuras veiks valsts plānā paredzētās investīcijas, un saraksts ar investīcijām, kuras paredzēts veikt bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanas rezultātā. Tāpat jānorāda, kādā mērā investīcijas finansēs ieguvumi no bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanas un kurā investīciju cikla gadā tas notiks.

| (31) | Investīcijas, ko finansē no ieguvumiem, kas radušies no bezmaksas emisiju kvotu piešķiršanas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, var papildināt investīcijas, ko daļēji finansē citi Savienības avoti (piemēram, līdzekļi, kas piešķirti no jauno iekārtu rezerves atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8. punktam, reģionālajiem fondiem, TEN-E, Eiropas Ekonomikas atveseļošanas programmas, Eiropas Enerģētikas programmas ekonomikas atveseļošanai, SET plāna utt.), ja tās atbilst šajā dokumentā noteiktajām prasībām un ir saderīgas ar minētajiem instrumentiem vai avotiem. Taču šādos gadījumos tikai tā investīciju daļa, ko finansē no ieguvumiem, kas radušies no bezmaksas emisiju kvotu piešķiršanas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, atbilst minētās direktīvas 10.c panta nolūkam, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Savienības noteikumi par kopējo finansējuma maksimālo ierobežojumu. |
| --- | --- |

(31)

Investīcijas, ko finansē no ieguvumiem, kas radušies no bezmaksas emisiju kvotu piešķiršanas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, var papildināt investīcijas, ko daļēji finansē citi Savienības avoti (piemēram, līdzekļi, kas piešķirti no jauno iekārtu rezerves atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8. punktam, reģionālajiem fondiem, TEN-E, Eiropas Ekonomikas atveseļošanas programmas, Eiropas Enerģētikas programmas ekonomikas atveseļošanai, SET plāna utt.), ja tās atbilst šajā dokumentā noteiktajām prasībām un ir saderīgas ar minētajiem instrumentiem vai avotiem. Taču šādos gadījumos tikai tā investīciju daļa, ko finansē no ieguvumiem, kas radušies no bezmaksas emisiju kvotu piešķiršanas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, atbilst minētās direktīvas 10.c panta nolūkam, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Savienības noteikumi par kopējo finansējuma maksimālo ierobežojumu.

| (32) | Plašāki skaidrojumi attiecībā uz Komisijas izpratni par Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktā lietotajiem vārdiem “infrastruktūra”, “tīrās tehnoloģijas” un “valsts enerģētikas kompleksa un piegāžu avotu diversifikācija” sniegti IV pielikumā. |
| --- | --- |

(32)

Plašāki skaidrojumi attiecībā uz Komisijas izpratni par Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktā lietotajiem vārdiem “infrastruktūra”, “tīrās tehnoloģijas” un “valsts enerģētikas kompleksa un piegāžu avotu diversifikācija” sniegti IV pielikumā.

| (33) | Saraksts, kurš neizslēdz citas iespējas, ar investīciju veidiem, kas atbilst Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, atrodams V pielikumā. |
| --- | --- |

(33)

Saraksts, kurš neizslēdz citas iespējas, ar investīciju veidiem, kas atbilst Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, atrodams V pielikumā.

4.3.   Tirgus vērtība

| (34) | Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktu valsts plānos paredzēto investīciju summai iespēju robežās jābūt līdzvērtīgai bezmaksas emisijas kvotu tirgus vērtībai. Kad attiecīgās dalībvalstis savos valsts plānos nosaka valsts līmenī investējamo summu, emisijas kvotu tirgus vērtība jāizmanto kā atsauces punkts. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktu valsts plānos paredzēto investīciju summai iespēju robežās jābūt līdzvērtīgai bezmaksas emisijas kvotu tirgus vērtībai. Kad attiecīgās dalībvalstis savos valsts plānos nosaka valsts līmenī investējamo summu, emisijas kvotu tirgus vērtība jāizmanto kā atsauces punkts.

| (35) | Tā kā dalībvalstīm savos valsts plānos jāspēj sniegt precīza summa, ko tās paredz investēt saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu, tirgus vērtība visām emisijas kvotām, ko piešķirs bez maksas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu, jānosaka iepriekš, nevis jākoriģē vēlāk (8). |
| --- | --- |

(35)

Tā kā dalībvalstīm savos valsts plānos jāspēj sniegt precīza summa, ko tās paredz investēt saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu, tirgus vērtība visām emisijas kvotām, ko piešķirs bez maksas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu, jānosaka iepriekš, nevis jākoriģē vēlāk (8).

| (36) | Komisija iesaka bez maksas piešķirto emisijas kvotu tirgus vērtību noteikt uz modeļiem balstītās Eiropas oglekļa cenas prognozēs, kā paredzēts Komisijas paziņojuma (2010) 265 galīgajai redakcijai pievienotajā 2010. gada Komisijas dienestu darba dokumentā (9). Dokumentā sniegtas atjauninātas prognozes, ņemot vērā jaunus apstākļus Savienībā. |
| --- | --- |

(36)

Komisija iesaka bez maksas piešķirto emisijas kvotu tirgus vērtību noteikt uz modeļiem balstītās Eiropas oglekļa cenas prognozēs, kā paredzēts Komisijas paziņojuma (2010) 265 galīgajai redakcijai pievienotajā 2010. gada Komisijas dienestu darba dokumentā (9). Dokumentā sniegtas atjauninātas prognozes, ņemot vērā jaunus apstākļus Savienībā.

| (37) | Tāpēc dalībvalstīm, nosakot bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanas ikgadējo tirgus vērtību savos valsts plānos, kā atsauce jāizmanto ikgadējās vērtības, kas noteiktas VI pielikumā un kurās ņemti vērā spēkā esošie tiesību akti un emisiju samazinājuma mērķi. Ievērojot atbilstīgos valsts atbalsta noteikumus, dalībvalstis, nosakot investējamo summu, var nolemt izmantot augstākas vērtības: VI pielikumā norādītās summas ir minimālais līmenis. |
| --- | --- |

(37)

Tāpēc dalībvalstīm, nosakot bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanas ikgadējo tirgus vērtību savos valsts plānos, kā atsauce jāizmanto ikgadējās vērtības, kas noteiktas VI pielikumā un kurās ņemti vērā spēkā esošie tiesību akti un emisiju samazinājuma mērķi. Ievērojot atbilstīgos valsts atbalsta noteikumus, dalībvalstis, nosakot investējamo summu, var nolemt izmantot augstākas vērtības: VI pielikumā norādītās summas ir minimālais līmenis.

| (38) | Izņemot gadījumus, kad dalībvalsts var pierādīt, ka tas objektīvu iemeslu dēļ nav iespējams, saskaņā ar minētās direktīvas 10.c pantu attiecīgajā dalībvalstī veikto investīciju vērtībai jāatbilst to emisijas kvotu tirgus vērtībai, kas piešķirtas bez maksas, īstenojot minēto tiesību normu. Pieteikumos atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktam dalībvalstij jāsniedz visi pierādījumi, kas vajadzīgi, lai Komisija varētu veikt izvērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(38)

Izņemot gadījumus, kad dalībvalsts var pierādīt, ka tas objektīvu iemeslu dēļ nav iespējams, saskaņā ar minētās direktīvas 10.c pantu attiecīgajā dalībvalstī veikto investīciju vērtībai jāatbilst to emisijas kvotu tirgus vērtībai, kas piešķirtas bez maksas, īstenojot minēto tiesību normu. Pieteikumos atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktam dalībvalstij jāsniedz visi pierādījumi, kas vajadzīgi, lai Komisija varētu veikt izvērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 6. punktu.

4.4.   Mehānisms investīciju summas un bezmaksas emisijas kvotu līdzsvarošanai

| (39) | Direktīvā 2003/87/EK netieši atzīts, ka bezmaksas emisijas kvotu piešķiršana var radīt papildu peļņu, jo īpaši gadījumos, kad operatori var emisijas kvotu finansiālo vērtību novirzīt uz saviem klientiem. Šāda iespēja ir elektroenerģijas ražotājiem, un tas bija viens no iemesliem, kāpēc Direktīvā 2003/87/EK izsoles paredzētas kā pamata piešķiršanas metode, kas ļauj “novērst virspeļņas gūšanu” (10). |
| --- | --- |

(39)

Direktīvā 2003/87/EK netieši atzīts, ka bezmaksas emisijas kvotu piešķiršana var radīt papildu peļņu, jo īpaši gadījumos, kad operatori var emisijas kvotu finansiālo vērtību novirzīt uz saviem klientiem. Šāda iespēja ir elektroenerģijas ražotājiem, un tas bija viens no iemesliem, kāpēc Direktīvā 2003/87/EK izsoles paredzētas kā pamata piešķiršanas metode, kas ļauj “novērst virspeļņas gūšanu” (10).

| (40) | Atkāpjoties no principa, ka izsoles ir pamata piešķiršanas metode, Direktīvas 2003/87/EK 10.c pants paredz, ka elektroenerģijas ražošanas iekārtām var bez maksas piešķirt emisijas kvotas, tādējādi netieši pieļaujot papildu peļņas parādīšanos. Taču minētās direktīvas 10.c pantā ir skaidri redzams mērķis – šī peļņa jāizmanto, lai modernizētu elektroenerģijas ražošanu attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(40)

Atkāpjoties no principa, ka izsoles ir pamata piešķiršanas metode, Direktīvas 2003/87/EK 10.c pants paredz, ka elektroenerģijas ražošanas iekārtām var bez maksas piešķirt emisijas kvotas, tādējādi netieši pieļaujot papildu peļņas parādīšanos. Taču minētās direktīvas 10.c pantā ir skaidri redzams mērķis – šī peļņa jāizmanto, lai modernizētu elektroenerģijas ražošanu attiecīgajā dalībvalstī.

| (41) | Savienības tiesību aktos paredzēts pasākums jāinterpretē saskaņā ar tā mērķiem. Pamatojoties uz Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta noteikumiem un ņemot vērā mērķi, kas ir šo noteikumu pamatā, var secināt, ka papildu peļņa, ko gūst uzņēmumi, kuriem piešķirtas bezmaksas emisijas kvotas, jāizmanto, lai modernizētu elektroenerģijas ražošanu attiecīgajā dalībvalstī. Šo pašu apsvērumu dēļ bez maksas piešķirto emisijas kvotu optimāla izmantošana nozīmē to, ka bezmaksas emisiju kvotas nelieto to investīciju finansēšanai, ko attiecīgie uzņēmumi veiktu, lai izpildītu citus mērķus un tiesiskās prasības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem. Pretējā gadījumā iegūtie līdzekļi būtu vienkārši papildu peļņa, kuru Direktīva 2003/87/EK cenšas novērst, un tādējādi nonāktu pretrunā direktīvas mērķiem. Turklāt tas izraisītu nepamatotus konkurences kropļojumus, kas nav saderīgi ar direktīvas 10.c panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(41)

Savienības tiesību aktos paredzēts pasākums jāinterpretē saskaņā ar tā mērķiem. Pamatojoties uz Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta noteikumiem un ņemot vērā mērķi, kas ir šo noteikumu pamatā, var secināt, ka papildu peļņa, ko gūst uzņēmumi, kuriem piešķirtas bezmaksas emisijas kvotas, jāizmanto, lai modernizētu elektroenerģijas ražošanu attiecīgajā dalībvalstī. Šo pašu apsvērumu dēļ bez maksas piešķirto emisijas kvotu optimāla izmantošana nozīmē to, ka bezmaksas emisiju kvotas nelieto to investīciju finansēšanai, ko attiecīgie uzņēmumi veiktu, lai izpildītu citus mērķus un tiesiskās prasības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem. Pretējā gadījumā iegūtie līdzekļi būtu vienkārši papildu peļņa, kuru Direktīva 2003/87/EK cenšas novērst, un tādējādi nonāktu pretrunā direktīvas mērķiem. Turklāt tas izraisītu nepamatotus konkurences kropļojumus, kas nav saderīgi ar direktīvas 10.c panta 5. punktu.

| (42) | Tāpēc saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu bez maksas piešķirto emisijas kvotu saņēmējam bezmaksas emisijas kvotu vērtība jāizmanto, lai veiktu atbilstīgi 10.c panta 1. punktam sagatavotajos valsts plānos paredzētās investīcijas. Ja uzņēmums bez maksas saņem emisijas kvotas, bet neveic šādas investīcijas, vai ja tas saņem vairāk bezmaksas emisijas kvotu, nekā nepieciešams, lai veiktu valsts plānā paredzētās investīcijas, uzņēmumam jānodod lieko kvotu vērtība attiecīgajai struktūrai, kas veic investīcijas. |
| --- | --- |

(42)

Tāpēc saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu bez maksas piešķirto emisijas kvotu saņēmējam bezmaksas emisijas kvotu vērtība jāizmanto, lai veiktu atbilstīgi 10.c panta 1. punktam sagatavotajos valsts plānos paredzētās investīcijas. Ja uzņēmums bez maksas saņem emisijas kvotas, bet neveic šādas investīcijas, vai ja tas saņem vairāk bezmaksas emisijas kvotu, nekā nepieciešams, lai veiktu valsts plānā paredzētās investīcijas, uzņēmumam jānodod lieko kvotu vērtība attiecīgajai struktūrai, kas veic investīcijas.

| (43) | Tā kā valsts plānā, kas izstrādāts, lai modernizētu elektroenerģijas ražošanu attiecīgajā dalībvalstī, var iekļaut investīcijas, ko veic uzņēmumi, kuriem nav emisijas kvotu saistību Savienības sistēmā (11), ne visi uzņēmumi, kuriem paredzēts veikt valsts plānā norādītās investīcijas, var saņemt vai saņems bezmaksas emisijas kvotas. Ievērojot Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktu un 10.c panta 4. punktu, pārvades vai sadales sistēmu operatori tajā nozīmē, ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (12), ir tīkla operatori Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 4. punkta nozīmē. Parasti šie uzņēmumi nedrīkst iesaistīties elektroenerģijas ražošanā vai piegādē. Tāpēc tie nevar saņemt kvotas, taču tiem var būt jāveic valsts plānā noteiktās investīcijas. |
| --- | --- |

(43)

Tā kā valsts plānā, kas izstrādāts, lai modernizētu elektroenerģijas ražošanu attiecīgajā dalībvalstī, var iekļaut investīcijas, ko veic uzņēmumi, kuriem nav emisijas kvotu saistību Savienības sistēmā (11), ne visi uzņēmumi, kuriem paredzēts veikt valsts plānā norādītās investīcijas, var saņemt vai saņems bezmaksas emisijas kvotas. Ievērojot Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktu un 10.c panta 4. punktu, pārvades vai sadales sistēmu operatori tajā nozīmē, ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (12), ir tīkla operatori Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 4. punkta nozīmē. Parasti šie uzņēmumi nedrīkst iesaistīties elektroenerģijas ražošanā vai piegādē. Tāpēc tie nevar saņemt kvotas, taču tiem var būt jāveic valsts plānā noteiktās investīcijas.

| (44) | Saskaņā ar valsts plānam noteikto principu saraksta 3. principu un ar šo norāžu dokumenta 27. punktu gadījumos, kad atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktam sagatavotajos valsts plānos paredzētās investīcijas elektroenerģijas ražošanā vai piegādē nepamatoti izkropļotu konkurenci vai varētu spēcināt dominējošu pozīciju, dalībvalstīm jāapsver iespēja pieprasīt bezmaksas kvotu saņēmējiem nodrošināt līdzekļus investīcijām pārvades un sadales sistēmās vai elektroenerģijas ražošanā un piegādē, kas neradītu šādus kropļojumus. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar valsts plānam noteikto principu saraksta 3. principu un ar šo norāžu dokumenta 27. punktu gadījumos, kad atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktam sagatavotajos valsts plānos paredzētās investīcijas elektroenerģijas ražošanā vai piegādē nepamatoti izkropļotu konkurenci vai varētu spēcināt dominējošu pozīciju, dalībvalstīm jāapsver iespēja pieprasīt bezmaksas kvotu saņēmējiem nodrošināt līdzekļus investīcijām pārvades un sadales sistēmās vai elektroenerģijas ražošanā un piegādē, kas neradītu šādus kropļojumus.

| (45) | Tāpat nevar izslēgt gadījumu, kad uzņēmumiem piešķir bezmaksas emisijas kvotas vērtībā, kas ir mazāka, nekā vajadzīgs, lai segtu valsts plānā paredzētās investīcijas. Šādā situācijā vajadzētu dot iespēju uzņēmumiem veikt valsts plānā paredzētās attiecīgās investīcijas. |
| --- | --- |

(45)

Tāpat nevar izslēgt gadījumu, kad uzņēmumiem piešķir bezmaksas emisijas kvotas vērtībā, kas ir mazāka, nekā vajadzīgs, lai segtu valsts plānā paredzētās investīcijas. Šādā situācijā vajadzētu dot iespēju uzņēmumiem veikt valsts plānā paredzētās attiecīgās investīcijas.

| (46) | Tāpēc attiecīgā gadījumā, kad tas ir vajadzīgs, dalībvalstis var izveidot mehānismu, ar kuru minētajās situācijās veic līdzekļu pārdali. |
| --- | --- |

(46)

Tāpēc attiecīgā gadījumā, kad tas ir vajadzīgs, dalībvalstis var izveidot mehānismu, ar kuru minētajās situācijās veic līdzekļu pārdali.

| (47) | Mehānismu izveidojot, jebkurā gadījumā jāievēro turpmāk uzskaitītās prasības.






  a) | Atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam bez maksas piešķirto kvotu vērtībai jāatspoguļojas valsts plānā paredzētajās investīcijās, līdzsvarojot investīciju summu un bezmaksas emisijas kvotu vērtību. |
| --- | --- | --- |

(47)

Mehānismu izveidojot, jebkurā gadījumā jāievēro turpmāk uzskaitītās prasības.

a)

Atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam bez maksas piešķirto kvotu vērtībai jāatspoguļojas valsts plānā paredzētajās investīcijās, līdzsvarojot investīciju summu un bezmaksas emisijas kvotu vērtību.

| b) | Valsts plānā paredzētajām investīcijām, ko finansē ar šo mehānismu, jāatbilst valsts atbalsta noteikumiem (13). |
| --- | --- |

b)

Valsts plānā paredzētajām investīcijām, ko finansē ar šo mehānismu, jāatbilst valsts atbalsta noteikumiem (13).

| c) | Jāļauj veikt ikgadējas līdzekļu un investīciju korekcijas, tostarp līdzekļu vai investīciju pārnesi uz nākamo gadu, ja atbilstīgi valsts plānam investējamā summa ir vienāda ar bezmaksas emisijas kvotu kopējo tirgus vērtību visā periodā, par kuru dalībvalsts iesniegusi pieteikumu atkāpei saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu, vai pārsniedz šo vērtību (sk. arī 2.2. nodaļu). |
| --- | --- |

c)

Jāļauj veikt ikgadējas līdzekļu un investīciju korekcijas, tostarp līdzekļu vai investīciju pārnesi uz nākamo gadu, ja atbilstīgi valsts plānam investējamā summa ir vienāda ar bezmaksas emisijas kvotu kopējo tirgus vērtību visā periodā, par kuru dalībvalsts iesniegusi pieteikumu atkāpei saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu, vai pārsniedz šo vērtību (sk. arī 2.2. nodaļu).

| (48) | Ja valsts plānā paredzēto investīciju finansēšanai tiek izmantoti ieņēmumi, ko dalībvalstis gūst no izsolēm (14), vai citi valsts ieņēmumi, elektroenerģijas ražotāji, kas saņem bezmaksas kvotas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, iegūs papildu peļņu. Ņemot vērā grozījumu direktīvas 2009/29/EK 15. un 19. apsvērumu, 10.c panta 5. punkta e) apakšpunktu un vispārējo direktīvas pieeju un mērķus, kas paredz izmantot izsoles kā pamata piešķiršanas metodi, Komisija noraidīs visus pieteikumus atbilstīgi 10.c panta 5. punktam, kur būs izmantoti iepriekš minētie paņēmieni. |
| --- | --- |

(48)

Ja valsts plānā paredzēto investīciju finansēšanai tiek izmantoti ieņēmumi, ko dalībvalstis gūst no izsolēm (14), vai citi valsts ieņēmumi, elektroenerģijas ražotāji, kas saņem bezmaksas kvotas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, iegūs papildu peļņu. Ņemot vērā grozījumu direktīvas 2009/29/EK 15. un 19. apsvērumu, 10.c panta 5. punkta e) apakšpunktu un vispārējo direktīvas pieeju un mērķus, kas paredz izmantot izsoles kā pamata piešķiršanas metodi, Komisija noraidīs visus pieteikumus atbilstīgi 10.c panta 5. punktam, kur būs izmantoti iepriekš minētie paņēmieni.

5.   NEPĀRVEDAMAS KVOTAS

| (49) | Dalībvalstis, kas izmanto iespēju piešķirt kvotas bez maksas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, var nolemt, ka šādas kvotas var izmantot nodošanai tikai attiecīgā iekārta attiecīgajā gadā, par kuru tās piešķirtas. Uzņēmums, kas saņēmis kvotas ar šādiem nosacījumiem, nevar pārdot šī kvotas tirgū, pārnest tās uz citu gadu vai ļaut tās nodot citai iekārtai (pat ja tā pieder tam pašam uzņēmumam). |
| --- | --- |

(49)

Dalībvalstis, kas izmanto iespēju piešķirt kvotas bez maksas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, var nolemt, ka šādas kvotas var izmantot nodošanai tikai attiecīgā iekārta attiecīgajā gadā, par kuru tās piešķirtas. Uzņēmums, kas saņēmis kvotas ar šādiem nosacījumiem, nevar pārdot šī kvotas tirgū, pārnest tās uz citu gadu vai ļaut tās nodot citai iekārtai (pat ja tā pieder tam pašam uzņēmumam).

| (50) | Ja dalībvalsts paredz minētos nosacījumus, rodas risks: tās 10.c panta īstenošanas veids var neatbilst Savienības sistēmas mērķiem un struktūrai, kas paredz panākt kopējos emisiju samazinājumus rentablā un ekonomiski izdevīgā veidā. Dalībvalstis nedrīkst īstenot Direktīvu 2003/87/EK veidā, kas ir pretrunā šīs direktīvas mērķiem. |
| --- | --- |

(50)

Ja dalībvalsts paredz minētos nosacījumus, rodas risks: tās 10.c panta īstenošanas veids var neatbilst Savienības sistēmas mērķiem un struktūrai, kas paredz panākt kopējos emisiju samazinājumus rentablā un ekonomiski izdevīgā veidā. Dalībvalstis nedrīkst īstenot Direktīvu 2003/87/EK veidā, kas ir pretrunā šīs direktīvas mērķiem.

| (51) | Nepārvedamas kvotas likvidētu stimulu nepārvedamu kvotu turētājam veikt emisiju samazināšanas pasākumus, kas ir ekonomiski izdevīgi, par cenām, kas ir zemākas nekā dominējošā emisijas kvotu cena. No nepārvedamu kvotu turētāja viedokļa samazināšanas pasākumu veikšana vienmēr būs dārgāka nekā emisiju nosegšana ar nepārvedamām kvotām. |
| --- | --- |

(51)

Nepārvedamas kvotas likvidētu stimulu nepārvedamu kvotu turētājam veikt emisiju samazināšanas pasākumus, kas ir ekonomiski izdevīgi, par cenām, kas ir zemākas nekā dominējošā emisijas kvotu cena. No nepārvedamu kvotu turētāja viedokļa samazināšanas pasākumu veikšana vienmēr būs dārgāka nekā emisiju nosegšana ar nepārvedamām kvotām.

| (52) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija stingri iesaka dalībvalstīm neizmantot iespēju piešķirt nepārvedamas emisijas kvotas. Ja dalībvalstis tomēr uzskata, ka nepārvedamas kvotas ir vajadzīgas, tām jāpierāda, ka šis variants tiks izmantots tikai tiktāl, cik vajadzīgs 10.c pantā atspoguļoto mērķu sasniegšanai, un ka šos mērķus nevar efektīvāk sasniegt ar citiem līdzekļiem. Dalībvalstīm pamatojumā pienācīgi jāņem vērā stimuli emisiju samazinājumiem un iespējamais ETS atbilstības izmaksu pieaugums, kas izrietēs no lēmuma noteiktas emisiju kvotas padarīt par nepārvedamām. |
| --- | --- |

(52)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija stingri iesaka dalībvalstīm neizmantot iespēju piešķirt nepārvedamas emisijas kvotas. Ja dalībvalstis tomēr uzskata, ka nepārvedamas kvotas ir vajadzīgas, tām jāpierāda, ka šis variants tiks izmantots tikai tiktāl, cik vajadzīgs 10.c pantā atspoguļoto mērķu sasniegšanai, un ka šos mērķus nevar efektīvāk sasniegt ar citiem līdzekļiem. Dalībvalstīm pamatojumā pienācīgi jāņem vērā stimuli emisiju samazinājumiem un iespējamais ETS atbilstības izmaksu pieaugums, kas izrietēs no lēmuma noteiktas emisiju kvotas padarīt par nepārvedamām.

| (53) | Neskarot iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka vismaz vairumam emisijas kvotu, ko piešķir bez maksas atbilstīgi direktīvas 10.c pantam, jābūt pārvedamam. Ja tomēr nepārvedamas kvotas tiek piešķirtas, Komisija iesaka to skaitu ierobežot, lai tas nepārsniedz kopējās emisijas no elektroenerģijas piegādes sektoriem, kuri nerada konkurences kropļojumu risku attiecīgās dalībvalsts vai Savienības rūpniecībā (tas attiecas, piemēram, uz mājsaimniecību sektoru). Atbilstīgi 10.c panta 5. punkta e) apakšpunktam un 10.c panta 6. punktam Komisijai jānoraida pieteikums, ja tas izraisītu nepamatotus konkurences kropļojumus. |
| --- | --- |

(53)

Neskarot iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka vismaz vairumam emisijas kvotu, ko piešķir bez maksas atbilstīgi direktīvas 10.c pantam, jābūt pārvedamam. Ja tomēr nepārvedamas kvotas tiek piešķirtas, Komisija iesaka to skaitu ierobežot, lai tas nepārsniedz kopējās emisijas no elektroenerģijas piegādes sektoriem, kuri nerada konkurences kropļojumu risku attiecīgās dalībvalsts vai Savienības rūpniecībā (tas attiecas, piemēram, uz mājsaimniecību sektoru). Atbilstīgi 10.c panta 5. punkta e) apakšpunktam un 10.c panta 6. punktam Komisijai jānoraida pieteikums, ja tas izraisītu nepamatotus konkurences kropļojumus.

| (54) | Izvērtējot pieteikumus, kas iesniegti atbilstoši 10.c panta 5. punktam, Komisija izskatīs, vai, ņemot vērā Direktīvas 2003/87/EK mērķus kopumā un Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta konkrēto mērķi, to emisijas kvotu skaits, kas padarītas par nepārvedamām kvotām, ir pamatots, proti, vai tas ir vajadzīgs un proporcionāls, kā arī to, un vai šāda piešķiršana radīs nepamatotus konkurences kropļojumus. Ja Komisija konstatēs, ka šie nosacījumi nav ievēroti, tā noraidīs pieteikumus, kas iesniegti atbilstoši 10.c panta 5. punktam. |
| --- | --- |

(54)

Izvērtējot pieteikumus, kas iesniegti atbilstoši 10.c panta 5. punktam, Komisija izskatīs, vai, ņemot vērā Direktīvas 2003/87/EK mērķus kopumā un Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta konkrēto mērķi, to emisijas kvotu skaits, kas padarītas par nepārvedamām kvotām, ir pamatots, proti, vai tas ir vajadzīgs un proporcionāls, kā arī to, un vai šāda piešķiršana radīs nepamatotus konkurences kropļojumus. Ja Komisija konstatēs, ka šie nosacījumi nav ievēroti, tā noraidīs pieteikumus, kas iesniegti atbilstoši 10.c panta 5. punktam.

6.   PĀRRAUDZĪBA UN IZPILDE

6.1.   Pieteikuma izvērtējums

| (55) | Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 6. punktu Komisija izvērtēs pieteikumu, ņemot vērā visos atbilstīgos elementus, tostarp tos, kas minēti 10.c panta 5. punktā. Tā ņems vērā arī pienākumus, kas izriet no Līgumiem, un Savienības tiesību vispārējos principus. Lai izvērtēšanas process būtu efektīvs, pieteikuma sagatavošanai jāizmanto veidlapa, kas atrodas šī dokumenta VII pielikumā. Komisija sāks vērtēt pieteikumu tikai tad, kad būs saņemta visa attiecīgā informācija, tostarp pierādījumi, kas vajadzīgi informācijas pamatošanai. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 6. punktu Komisija izvērtēs pieteikumu, ņemot vērā visos atbilstīgos elementus, tostarp tos, kas minēti 10.c panta 5. punktā. Tā ņems vērā arī pienākumus, kas izriet no Līgumiem, un Savienības tiesību vispārējos principus. Lai izvērtēšanas process būtu efektīvs, pieteikuma sagatavošanai jāizmanto veidlapa, kas atrodas šī dokumenta VII pielikumā. Komisija sāks vērtēt pieteikumu tikai tad, kad būs saņemta visa attiecīgā informācija, tostarp pierādījumi, kas vajadzīgi informācijas pamatošanai.

| (56) | Direktīvas 2003/87/EK 10.c pants tika pieņemts, lai varētu modernizēt elektroenerģijas ražošanu dalībvalstīs, kas ir tiesīgas šo normu izmantot. Tāpēc minētais pants ir izņēmums no svarīga direktīvas principa. Saskaņā ar iedibināto judikatūru šis izņēmums jāinterpretē un jāpiemēro tā, lai nepārsniegtu to, kas vajadzīgs 10.c pantā paredzētā mērķa sasniegšanai, neapdraudot Direktīvas 2003/87/EK kopējos mērķus. |
| --- | --- |

(56)

Direktīvas 2003/87/EK 10.c pants tika pieņemts, lai varētu modernizēt elektroenerģijas ražošanu dalībvalstīs, kas ir tiesīgas šo normu izmantot. Tāpēc minētais pants ir izņēmums no svarīga direktīvas principa. Saskaņā ar iedibināto judikatūru šis izņēmums jāinterpretē un jāpiemēro tā, lai nepārsniegtu to, kas vajadzīgs 10.c pantā paredzētā mērķa sasniegšanai, neapdraudot Direktīvas 2003/87/EK kopējos mērķus.

| (57) | Runājot par bez maksas piešķirto emisijas kvotu vērtību un tās attiecību pret Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktā paredzēto investīciju summu, ir svarīgi atgādināt, ka bez maksas piešķirtās emisijas kvotas radīs papildu peļņu uzņēmumiem, kas bez maksas saņems emisijas kvotas, ja šo emisijas kvotu vērtība netiks izmantota investīcijām vai ja šo emisijas kvotu vērtība tiks izmantota investīcijām, kuras jāveic, lai izpildītu citus mērķus vai tiesiskās prasības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem. Minētajā gadījumā netiktu nodrošināts atbilstošs ieguldījums tā mērķa sasniegšanai, kuram apstiprināta bezmaksas emisijas kvotu piešķiršana saskaņā ar 10.c pantu. |
| --- | --- |

(57)

Runājot par bez maksas piešķirto emisijas kvotu vērtību un tās attiecību pret Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktā paredzēto investīciju summu, ir svarīgi atgādināt, ka bez maksas piešķirtās emisijas kvotas radīs papildu peļņu uzņēmumiem, kas bez maksas saņems emisijas kvotas, ja šo emisijas kvotu vērtība netiks izmantota investīcijām vai ja šo emisijas kvotu vērtība tiks izmantota investīcijām, kuras jāveic, lai izpildītu citus mērķus vai tiesiskās prasības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem. Minētajā gadījumā netiktu nodrošināts atbilstošs ieguldījums tā mērķa sasniegšanai, kuram apstiprināta bezmaksas emisijas kvotu piešķiršana saskaņā ar 10.c pantu.

| (58) | Turklāt jāpiebilst, ka priekšrocības, ko sniedz emisiju piešķiršana bez maksas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, var radīt nepamatotus konkurences kropļojumus, kas pārkāpj 10.c panta 5. punkta e) apakšpunktu, ja piešķirtās kvotas netiek izmantotas tām paredzētajam mērķim. |
| --- | --- |

(58)

Turklāt jāpiebilst, ka priekšrocības, ko sniedz emisiju piešķiršana bez maksas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, var radīt nepamatotus konkurences kropļojumus, kas pārkāpj 10.c panta 5. punkta e) apakšpunktu, ja piešķirtās kvotas netiek izmantotas tām paredzētajam mērķim.

| (59) | Tāpēc Komisija izvērtējumā pievērsīs īpašu uzmanību tam, vai atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam attiecīgajām iekārtām bez maksas piešķirto emisijas kvotu vērtība tiek izmantota šo iekārtu veiktām investīcijām vai, ja tas tā nav, Komisija pārliecināsies, vai bezmaksas emisijas kvotu vērtība tiek piešķirta iekārtām/operatoriem vai uzņēmumiem, kas nav saņēmuši bezmaksas emisijas kvotas vai nav tās saņēmuši pietiekamā apjomā, lai varētu nosegt attiecīgās valsts plānā paredzētās investīcijas. |
| --- | --- |

(59)

Tāpēc Komisija izvērtējumā pievērsīs īpašu uzmanību tam, vai atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam attiecīgajām iekārtām bez maksas piešķirto emisijas kvotu vērtība tiek izmantota šo iekārtu veiktām investīcijām vai, ja tas tā nav, Komisija pārliecināsies, vai bezmaksas emisijas kvotu vērtība tiek piešķirta iekārtām/operatoriem vai uzņēmumiem, kas nav saņēmuši bezmaksas emisijas kvotas vai nav tās saņēmuši pietiekamā apjomā, lai varētu nosegt attiecīgās valsts plānā paredzētās investīcijas.

| (60) | Pārredzamības labad un lai Komisija varētu pamatoti izvērtēt pieteikumu, dalībvalstīm pirms pieteikuma iesniegšanas Komisijai tas jāpublisko, lai Komisija varētu izskatīt informāciju un atzinumus no citiem avotiem. Visi dalībvalsts iesniegtie pieteikumi uzskatāmi par vides informāciju, un uz tiem attiecas prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvā 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (15) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulā (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (16). Dalībvalstīm arī jāpārliecinās, vai to valsts plāniem nav vajadzīgs vides novērtējums, pamatojoties uz Direktīvas 2001/42/EK noteikumiem. |
| --- | --- |

(60)

Pārredzamības labad un lai Komisija varētu pamatoti izvērtēt pieteikumu, dalībvalstīm pirms pieteikuma iesniegšanas Komisijai tas jāpublisko, lai Komisija varētu izskatīt informāciju un atzinumus no citiem avotiem. Visi dalībvalsts iesniegtie pieteikumi uzskatāmi par vides informāciju, un uz tiem attiecas prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvā 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (15) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulā (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (16). Dalībvalstīm arī jāpārliecinās, vai to valsts plāniem nav vajadzīgs vides novērtējums, pamatojoties uz Direktīvas 2001/42/EK noteikumiem.

6.2.   Pārraudzības un izpildes (monitoringa un ieviešanas) noteikumi atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktam

| (61) | Lai nodrošinātu valsts plānā paredzēto investīciju atbilstošu realizāciju, dalībvalstīm jāpieņem skaidri un efektīvi pārraudzības un izpildes noteikumi attiecībā uz valsts plānā paredzētajām investīcijām. Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punkta d) apakšpunktu šie noteikumi sīki jāizklāsta bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanas pieteikumā. |
| --- | --- |

(61)

Lai nodrošinātu valsts plānā paredzēto investīciju atbilstošu realizāciju, dalībvalstīm jāpieņem skaidri un efektīvi pārraudzības un izpildes noteikumi attiecībā uz valsts plānā paredzētajām investīcijām. Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punkta d) apakšpunktu šie noteikumi sīki jāizklāsta bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanas pieteikumā.

| (62) | Valsts plānā paredzēto investīciju pārraudzība un izpilde ir dalībvalstu pienākums. Izvērtējot dalībvalsts bezmaksas kvotu piešķiršanas pieteikumu atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 6. punktam, Komisija pievērsīs īpašu uzmanību tam, vai dalībvalsts paredz skaidrus un efektīvus pārraudzības un izpildes noteikumus attiecībā uz valsts plāna realizāciju, tostarp mehānismu valsts plānā paredzēto investīciju ciešai pārraudzībai un praktiskai izpildei. Tāpēc dalībvalstīm jānodrošina, lai tajās būtu spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas ir vajadzīgi, lai investīcijas pārbaudītu kompetentas valsts iestādes, kuras precīzi jānorāda pieteikumā. |
| --- | --- |

(62)

Valsts plānā paredzēto investīciju pārraudzība un izpilde ir dalībvalstu pienākums. Izvērtējot dalībvalsts bezmaksas kvotu piešķiršanas pieteikumu atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 6. punktam, Komisija pievērsīs īpašu uzmanību tam, vai dalībvalsts paredz skaidrus un efektīvus pārraudzības un izpildes noteikumus attiecībā uz valsts plāna realizāciju, tostarp mehānismu valsts plānā paredzēto investīciju ciešai pārraudzībai un praktiskai izpildei. Tāpēc dalībvalstīm jānodrošina, lai tajās būtu spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas ir vajadzīgi, lai investīcijas pārbaudītu kompetentas valsts iestādes, kuras precīzi jānorāda pieteikumā.

| (63) | Jāievēro šādi elementi.






  — | Noteikumos jāparedz atbilstības indikatoru kopums, kuru piemēri doti VIII pielikumā. Šos indikatorus izmanto kompetentās valsts iestādes, vērtējot investīciju realizācijas pakāpi un atbilstību prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2003/87/EK un šajā norāžu dokumentā. |
| --- | --- | --- |

(63)

Jāievēro šādi elementi.

—

Noteikumos jāparedz atbilstības indikatoru kopums, kuru piemēri doti VIII pielikumā. Šos indikatorus izmanto kompetentās valsts iestādes, vērtējot investīciju realizācijas pakāpi un atbilstību prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2003/87/EK un šajā norāžu dokumentā.

| — | Jāparedz pārbaudes uz vietas, lai pārbaudītu faktisko investīciju realizāciju. Pārbaudēs jāietver fiziskas pārbaudes uz vietas objektā un ikgadēja ārējo revidentu veikta neatkarīga verifikācija attiecībā uz katru investīciju pozīciju. Revidentiem jāizdod oficiāls dokuments, ar kuru apliecina katras investīciju pozīcijas aprakstu un precīzu katrā gadā iztērēto summu. Ar šādu dokumentu apliecina arī deklarēto izdevumu patiesumu. |
| --- | --- |

—

Jāparedz pārbaudes uz vietas, lai pārbaudītu faktisko investīciju realizāciju. Pārbaudēs jāietver fiziskas pārbaudes uz vietas objektā un ikgadēja ārējo revidentu veikta neatkarīga verifikācija attiecībā uz katru investīciju pozīciju. Revidentiem jāizdod oficiāls dokuments, ar kuru apliecina katras investīciju pozīcijas aprakstu un precīzu katrā gadā iztērēto summu. Ar šādu dokumentu apliecina arī deklarēto izdevumu patiesumu.

| — | Noteikumos jāparedz arī trešās personas veikts kvantitatīvs un kvalitatīvs investīciju novērtējums, kurā sniedz pamatotu un neatkarīgu apliecinājumu par investīciju atbilstību Direktīvai 2003/87/EK, šim norāžu dokumentam un valsts plānam. |
| --- | --- |

—

Noteikumos jāparedz arī trešās personas veikts kvantitatīvs un kvalitatīvs investīciju novērtējums, kurā sniedz pamatotu un neatkarīgu apliecinājumu par investīciju atbilstību Direktīvai 2003/87/EK, šim norāžu dokumentam un valsts plānam.

| — | Ja uzņēmumi neizpilda pienākumu investēt (vai nesniedz ieguldījumu investīcijās, nododot neinvestēto bezmaksas emisijas kvotu vērtību mehānismam, ar kuru nodrošina investīciju summas un bezmaksas emisijas kvotu vērtības līdzsvaru), dalībvalstij jāparedz sodi un korektīvi pasākumi, lai atgūtu līdzsvaru starp atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam bez maksas piešķirto emisijas kvotu vērtību un valsts plānā paredzēto investīciju summu. Šiem pasākumiem jābūt efektīviem, proporcionāliem un preventīviem, un tajos jāiekļauj:






  — | pienākums atmaksāt bez maksas piešķirtās emisijas kvotas (to vērtību nosakot atbilstīgi tirgus vērtībai atmaksas brīdī) līdz konstatēto neveikto investīciju summai, |
| --- | --- | --- |

—

Ja uzņēmumi neizpilda pienākumu investēt (vai nesniedz ieguldījumu investīcijās, nododot neinvestēto bezmaksas emisijas kvotu vērtību mehānismam, ar kuru nodrošina investīciju summas un bezmaksas emisijas kvotu vērtības līdzsvaru), dalībvalstij jāparedz sodi un korektīvi pasākumi, lai atgūtu līdzsvaru starp atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam bez maksas piešķirto emisijas kvotu vērtību un valsts plānā paredzēto investīciju summu. Šiem pasākumiem jābūt efektīviem, proporcionāliem un preventīviem, un tajos jāiekļauj:

—

pienākums atmaksāt bez maksas piešķirtās emisijas kvotas (to vērtību nosakot atbilstīgi tirgus vērtībai atmaksas brīdī) līdz konstatēto neveikto investīciju summai,

| — | automātiska kvotu atņemšana uzņēmumiem, kas nepilda no attiecīgā valsts plāna un šī norāžu dokumenta izrietošos pienākumus, tostarp pārvēršot bezmaksas emisijas kvotas kvotās, ko attiecīgā dalībvalsts pārdod izsolē, |
| --- | --- |

—

automātiska kvotu atņemšana uzņēmumiem, kas nepilda no attiecīgā valsts plāna un šī norāžu dokumenta izrietošos pienākumus, tostarp pārvēršot bezmaksas emisijas kvotas kvotās, ko attiecīgā dalībvalsts pārdod izsolē,

| — | preventīva finansiālu sodu sistēma. |
| --- | --- |

—

preventīva finansiālu sodu sistēma.

| — | Jāparedz iespēja iekārtai paredzēto investīciju daļu pārnest uz nākamo gadu apmērā, kas līdzvērtīgs konstatētajām neveiktajām investīcijām. Dalībvalstu uzdevums ir nodrošināt, lai piemērošanas periodā tiktu investēta atbilstoša summa. |
| --- | --- |

—

Jāparedz iespēja iekārtai paredzēto investīciju daļu pārnest uz nākamo gadu apmērā, kas līdzvērtīgs konstatētajām neveiktajām investīcijām. Dalībvalstu uzdevums ir nodrošināt, lai piemērošanas periodā tiktu investēta atbilstoša summa.

| (64) | Pārraudzības un izpildes rezultātus, kam pievieno pamatotus apliecinošus dokumentus, ziņo katru gadu gada pārskatos, ko dalībvalstis Komisijai iesniedz saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktu. Pārskatiem pievieno ārējo revidentu sertifikācijas dokumentu kopijas (parakstītas, ar oficiāliem zīmogiem) un to oficiālus tulkojumus angļu valodā (ja oriģināli nav angļu valodā). Dalībvalstis var nolemt publiskot attiecīgo operatoru gada pārskatus. |
| --- | --- |

(64)

Pārraudzības un izpildes rezultātus, kam pievieno pamatotus apliecinošus dokumentus, ziņo katru gadu gada pārskatos, ko dalībvalstis Komisijai iesniedz saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktu. Pārskatiem pievieno ārējo revidentu sertifikācijas dokumentu kopijas (parakstītas, ar oficiāliem zīmogiem) un to oficiālus tulkojumus angļu valodā (ja oriģināli nav angļu valodā). Dalībvalstis var nolemt publiskot attiecīgo operatoru gada pārskatus.

6.3.   Gada pārskati atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktam

| (65) | Dalībvalstu gada pārskati par investīcijām elektroenerģijas ražošanas modernizācijā atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktam jāiesniedz Komisijai līdz katra gada 31. janvārim, sākot no 2014. gada. Tajos norāda iepriekšējā gadā veikto investīciju aprakstu un summu (17). |
| --- | --- |

(65)

Dalībvalstu gada pārskati par investīcijām elektroenerģijas ražošanas modernizācijā atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktam jāiesniedz Komisijai līdz katra gada 31. janvārim, sākot no 2014. gada. Tajos norāda iepriekšējā gadā veikto investīciju aprakstu un summu (17).

| (66) | Gada pārskatos ar pamatotiem pierādījumiem jāapliecina, ka investīcijas ir faktiski veiktas, ka tās atbilst Direktīvā 2003/87/EK un šajā norāžu dokumentā noteiktajām prasībām un palīdz samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. |
| --- | --- |

(66)

Gada pārskatos ar pamatotiem pierādījumiem jāapliecina, ka investīcijas ir faktiski veiktas, ka tās atbilst Direktīvā 2003/87/EK un šajā norāžu dokumentā noteiktajām prasībām un palīdz samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.

| (67) | Gada pārskatiem jāapliecina arī tas, ka gadā investētā summa atbilst visā pieteikuma periodā paredzētajai kopējai investīciju summai, kā noteikts dalībvalsts valsts plānā, par pamatu izmantojot bez maksas piešķirto emisijas kvotu tirgus vērtību, kas definēta šajā norāžu dokumentā. Investīcijām nav katru gadu precīzi jāatbilst bez maksas piešķirto emisijas kvotu noteiktajai tirgus vērtībai. Taču, ja rodas starpība starp bez maksas piešķirto emisijas kvotu tirgus vērtību un investīciju summu, šī starpība jālabo nākamajā gadā, lai saglabātu ticamu investīciju virzību visā pieteikuma periodā, ievērojot to, ka bez maksas piešķiramo emisijas kvotu skaits samazinās. |
| --- | --- |

(67)

Gada pārskatiem jāapliecina arī tas, ka gadā investētā summa atbilst visā pieteikuma periodā paredzētajai kopējai investīciju summai, kā noteikts dalībvalsts valsts plānā, par pamatu izmantojot bez maksas piešķirto emisijas kvotu tirgus vērtību, kas definēta šajā norāžu dokumentā. Investīcijām nav katru gadu precīzi jāatbilst bez maksas piešķirto emisijas kvotu noteiktajai tirgus vērtībai. Taču, ja rodas starpība starp bez maksas piešķirto emisijas kvotu tirgus vērtību un investīciju summu, šī starpība jālabo nākamajā gadā, lai saglabātu ticamu investīciju virzību visā pieteikuma periodā, ievērojot to, ka bez maksas piešķiramo emisijas kvotu skaits samazinās.

| (68) | Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 4. punktu gada pārskatu pamatā ir ziņojumi, ko reizi 12 mēnešos operatori iesniedz dalībvalstīm un kuros informē par valsts plānā paredzēto investīciju īstenošanas gaitu. Jāizmanto arī papildu informācijas avoti, jo īpaši oficiālie dati un neatkarīgi verificēti dati. Ziņojumos jānorāda datu avoti un atsauces uz apliecinošiem dokumentiem. |
| --- | --- |

(68)

Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 4. punktu gada pārskatu pamatā ir ziņojumi, ko reizi 12 mēnešos operatori iesniedz dalībvalstīm un kuros informē par valsts plānā paredzēto investīciju īstenošanas gaitu. Jāizmanto arī papildu informācijas avoti, jo īpaši oficiālie dati un neatkarīgi verificēti dati. Ziņojumos jānorāda datu avoti un atsauces uz apliecinošiem dokumentiem.

| (69) | Gada pārskati, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai, jādara pieejami pārskatāmā veidā. Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 4. punktu dalībvalstīm jāpublisko Komisijai iesniegtie gada pārskati. Jebkurā gadījumā jāņem vērā komercnoslēpuma konfidencialitāte. |
| --- | --- |

(69)

Gada pārskati, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai, jādara pieejami pārskatāmā veidā. Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 4. punktu dalībvalstīm jāpublisko Komisijai iesniegtie gada pārskati. Jebkurā gadījumā jāņem vērā komercnoslēpuma konfidencialitāte.

| (70) | Veicot novērtējumu atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 6. punktam, Komisija pārbaudīs gada pārskatu pareizību, pamatojoties uz sniegtajiem pierādījumiem. Ja nav iesniegti visi vajadzīgie pierādījumi, Komisija var pieprasīt papildu informāciju. |
| --- | --- |

(70)

Veicot novērtējumu atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 6. punktam, Komisija pārbaudīs gada pārskatu pareizību, pamatojoties uz sniegtajiem pierādījumiem. Ja nav iesniegti visi vajadzīgie pierādījumi, Komisija var pieprasīt papildu informāciju.

| (71) | Ja dalībvalsts gada pārskatos neiesniedz pietiekamus pierādījumus, ka valsts plānā paredzētās investīcijas tiek veiktas atbilstoši plānam un bez maksas piešķirto emisijas kvotu vērtībai, kā noteikts valsts plānā, izņemot gadījumus, kad:






  — | attiecīgā dalībvalsts gada pārskatos spēj sniegt pārliecinošu pamatojumu investīciju neveikšanai attiecīgajā gadā vai |
| --- | --- | --- |

(71)

Ja dalībvalsts gada pārskatos neiesniedz pietiekamus pierādījumus, ka valsts plānā paredzētās investīcijas tiek veiktas atbilstoši plānam un bez maksas piešķirto emisijas kvotu vērtībai, kā noteikts valsts plānā, izņemot gadījumus, kad:

—

attiecīgā dalībvalsts gada pārskatos spēj sniegt pārliecinošu pamatojumu investīciju neveikšanai attiecīgajā gadā vai

| — | attiecīgā dalībvalsts spēj pierādīt, ka tiek veikti korektīvi pasākumi, kā tas paredzēts pieteikumā saskaņā ar 10.c panta 5. punkta d) apakšpunktu, vai |
| --- | --- |

—

attiecīgā dalībvalsts spēj pierādīt, ka tiek veikti korektīvi pasākumi, kā tas paredzēts pieteikumā saskaņā ar 10.c panta 5. punkta d) apakšpunktu, vai

| — | gada pārskatā par nākamo gadu ir pierādīts, ka iepriekšējā gadā konstatētās neveiktās investīcijas ir realizētas, |
| --- | --- |

—

gada pārskatā par nākamo gadu ir pierādīts, ka iepriekšējā gadā konstatētās neveiktās investīcijas ir realizētas,

Komisija uzskatīs, ka ir pārkāpti nosacījumi, kas pēc būtības izriet no Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta attiecībā uz bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanu un 10.c panta 1. punktā noteiktajām investīcijām. Tā kā nosacījumu izpildei ir izšķirīga nozīme 10.c panta mērķu sasniegšanā, investīciju neveikšana attiecīgajiem uzņēmumiem dod papildu peļņu, turklāt netiek sekmēta Direktīvas 2003/87/EK un konkrēti tās 10.c panta mērķu izpilde. Tādējādi var rasties situācija, kurā Direktīva 2003/87/EK tiek īstenota prettiesiski, pretrunā tās mērķiem. Komisijai var rasties arī bažas par valsts atbalsta noteikumu pārkāpumiem. Vajadzības gadījumā Komisija uzsāks izmeklēšanu saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu un/vai pārkāpuma novēršanas procedūras. Pēc LESD 108. panta 2. punkta procedūras var pieņemt lēmumu apturēt noteikta skaita emisijas kvotu bezmaksas piešķiršanu, izmantojot Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu, atbilstoši neveikto investīciju summai. Ja situācija netiek atrisināta, attiecīgajai dalībvalstij jāizsola atbilstošs kvotu skaits saskaņā ar Regulu, kas pieņemta atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktam.

---

(1)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

(2)  Jāuzsver, ka iekārtas, kas no tīri juridiska viedokļa uzskatāmas par elektroenerģijas ražošanas iekārtām atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 3. panta u) punktam, netiks uzskatītas par tiesīgām saņemt bezmaksas kvotas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, ja šīs iekārtas veic citu rūpniecisku darbību, pat ja uz šo rūpniecisko darbību neattiecas Direktīvas 2003/87/EK I pielikums, jo šīs darbība pielikumā var nebūt minēta vai attiecīgā iekārta nepārsniedz attiecīgās rūpnieciskās darbības robežvērtību, kā tas noteikts Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā.

(3)  2007. gadā nav tieša vai netieša savienojuma ar bijušo UCTE tīklu.

(4)  2007. gadā savienojums ar UCTE tīklu tikai ar vienu līniju, kuras jauda bija mazāka par 400 MW.

(5)  2006. gadā vairāk nekā 30 % no elektroenerģijas ražoja tikai no viena fosilā kurināmā.

(6)  OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.

(7)  Skatīt arī 6. nodaļu un VII pielikumu.

(8)  Bezmaksas kvotu tirgus vērtības noteikšana šī paziņojuma nolūkā nav saistīta ar tirgus vērtībām, ko nosaka valsts atbalsta novērtējumos. Tās nav saistīta arī ar Eiropas oglekļa cenu turpmāko dinamiku trešajā tirdzniecības periodā. Direktīva šajā ziņā pieļauj elastību, paredzot, ka investīciju summai “iespēju robežās” jābūt līdzvērtīgai bezmaksas kvotu tirgus vērtībai. Tas nozīmē: 10.c panta īstenošanas nolūkā nosakot bezmaksas kvotu tirgus vērtību, izmanto ticamu un pārliecinošu ex ante pieņēmumu par oglekļa cenu turpmāko dinamiku, taču nav precīzi jāatspoguļo tūlītējo un biržas un ārpusbiržas nākotnes līgumu dienas vērtības Eiropas oglekļa tirgū no 2013. līdz 2020. gadam.

(9)  SEC(2010) 650, Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienots Komisijas paziņojumam Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Dažādu iespēju analīze, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un oglekļa emisiju pārvirzes riska analīze”, nodaļa par pamatinformāciju un analīzi, II daļa.

(10)  Skatīt 15. apsvērumu Direktīvā 2009/29/EK.

(11)  Direktīvas 10.c panta 4. punktā konkrēti minēti tīkla operatori, kuriem saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par elektroenerģijas iekšējo tirgu (Direktīva 2009/72/EK) jābūt pilnībā atsaistītiem no elektroenerģijas ražošanas. Arī atjaunojamās elektroenerģijas ražošanas operatori kvotas nesaņems, taču uz tiem attiecas 10.c panta 1. punktā noteiktās investīcijas.

(12)  OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.

(13)  Skatīt 27. punktu.

(14)  Direktīvas 10. panta 3. punkts paredz, ka ar klimatu saistītiem mērķiem jāizmanto vismaz 50 % no ieņēmumiem, bet atlikušo (maksimums) 50 % izmantojums ir pilnīgi dalībvalstu ziņā.

(15)  OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.

(16)  OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.

(17)  Pirmais gada pārskats, ko iesniedz 2014. gadā, attiecas uz investīcijām, kuras veiktas no 2009. gada 25. jūnija līdz 2013. gada 31. decembrim.

---

I PIELIKUMS

Maksimālā bezmaksas emisijas kvotu skaita noteikšana

Lai noteiktu, cik bezmaksas emisijas kvotu 2013. gadā un turpmākajos gados var piešķirt dalībvalsts, kas ir tiesīga pieteikties saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu, veic šādus aprēķina soļus.

| a) | Nosaka visu atbilstīgo iekārtu vidējās gada emisijas 2005.–2007. gadā. |
| --- | --- |

a)

Nosaka visu atbilstīgo iekārtu vidējās gada emisijas 2005.–2007. gadā.

| b) | Nosaka attiecību starp gada vidējo valsts galīgo bruto patēriņu (Gross Final National Consumption jeb GFNC) 2005.–2007. gadā un gada vidējo kopējo bruto saražoto elektroenerģiju (Total Gross Electricity Production jeb TGEP) 2005.–2007. gadā. Iegūtais skaitlis (procentos) būs emisiju īpatsvars, kas atbilst GFNC
  05-07. |
| --- | --- |

b)

Nosaka attiecību starp gada vidējo valsts galīgo bruto patēriņu (Gross Final National Consumption jeb GFNC) 2005.–2007. gadā un gada vidējo kopējo bruto saražoto elektroenerģiju (Total Gross Electricity Production jeb TGEP) 2005.–2007. gadā. Iegūtais skaitlis (procentos) būs emisiju īpatsvars, kas atbilst GFNC
  05-07.

| c) | Vidējās gada emisijas 2005.–2007. gadā (skatīt a) apakšpunktu) reizina ar GFNC
  05-07 atbilstošo emisiju īpatsvaru (skatīt b) apakšpunktu). |
| --- | --- |

c)

Vidējās gada emisijas 2005.–2007. gadā (skatīt a) apakšpunktu) reizina ar GFNC
  05-07 atbilstošo emisiju īpatsvaru (skatīt b) apakšpunktu).

| d) | Rezultāts būs kvotu skaits, kas sedz 100 % no emisijām, kuras rodas elektroenerģijas ražošanas procesā, atbilstoši GFNC. To reizina ar mainīgo lielumu, kas 2013. gadā nedrīkst pārsniegt 0,7 (70 %), katru gadu pēc 2013. gada samazinās un 2020. gadā ir vienāds ar 0 (0 %), lai iegūtu maksimālo pagaidu bezmaksas emisijas kvotu skaitu, ko saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK var piešķirt 2013. gadā un turpmākajos gados. |
| --- | --- |

d)

Rezultāts būs kvotu skaits, kas sedz 100 % no emisijām, kuras rodas elektroenerģijas ražošanas procesā, atbilstoši GFNC. To reizina ar mainīgo lielumu, kas 2013. gadā nedrīkst pārsniegt 0,7 (70 %), katru gadu pēc 2013. gada samazinās un 2020. gadā ir vienāds ar 0 (0 %), lai iegūtu maksimālo pagaidu bezmaksas emisijas kvotu skaitu, ko saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK var piešķirt 2013. gadā un turpmākajos gados.

Maksimālo bezmaksas emisijas kvotu skaitu atbilstīgi 10.c panta 2. punktam aprēķina pēc šādas formulas:

TQFAx
  = (GFNC
  05-07/TGEP
  05-07) × AAQE
  EI
  05-07 × a
  x

| Apzīmējums | Skaidrojums |
| --- | --- |
| TQFAx | Kopējais bezmaksas kvotu skaits x gadā, kur x ir katrs gads periodā no 2013. līdz 2020. gadam |
| x | Mainīgais, kas apzīmē katru gadu periodā no 2013. līdz 2020. gadam |
| GFNC
  05-07 | Gada vidējais valsts galīgais bruto patēriņš 2005.–2007. gadā |
| TGEP
  05-07 | Gada vidējā kopējā bruto saražotā elektroenerģija 2005.–2007. gadā (Eurostat kods 107000, produkta kods 6000“elektroenerģija”) |
| AAQE
  EI
  05-07 | Atbilstīgo iekārtu vidējās gada emisijas 2005.–2007. gadā |
| a
  x | Mainīgais, kas apzīmē vidējo gada verificēto emisiju īpatsvaru 2005.–2007. gadā, kas atbilst attiecīgās dalībvalsts valsts galīgajam bruto patēriņam. Mainīgā vērtība 2013. gadā (a2013) nedrīkst pārsniegt 0,7 (70 %), un katru gadu pēc 2013. gada tai jāsamazinās, 2020. gadā sasniedzot 0 (0 %) |

Apzīmējums

Skaidrojums

TQFAx

Kopējais bezmaksas kvotu skaits x gadā, kur x ir katrs gads periodā no 2013. līdz 2020. gadam

x

Mainīgais, kas apzīmē katru gadu periodā no 2013. līdz 2020. gadam

GFNC
  05-07

Gada vidējais valsts galīgais bruto patēriņš 2005.–2007. gadā

TGEP
  05-07

Gada vidējā kopējā bruto saražotā elektroenerģija 2005.–2007. gadā (Eurostat kods 107000, produkta kods 6000“elektroenerģija”)

AAQE
  EI
  05-07

Atbilstīgo iekārtu vidējās gada emisijas 2005.–2007. gadā

a
  x

Mainīgais, kas apzīmē vidējo gada verificēto emisiju īpatsvaru 2005.–2007. gadā, kas atbilst attiecīgās dalībvalsts valsts galīgajam bruto patēriņam. Mainīgā vērtība 2013. gadā (a2013) nedrīkst pārsniegt 0,7 (70 %), un katru gadu pēc 2013. gada tai jāsamazinās, 2020. gadā sasniedzot 0 (0 %)

Lai veiktu šos aprēķinus, dalībvalstīm jāapzina iekārtas, kas ir tiesīgas saņemt bezmaksas emisijas kvotas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu. Gadījumā, kad iekārtas ražo ne vien elektroenerģiju, bet arī siltumenerģiju, ņem vērā tikai tās emisijas, kas attiecas uz elektroenerģijas ražošanu.

II pielikumā sniegts plašāks paskaidrojums par jēdzienu “valsts galīgais bruto patēriņš”, kā arī formula tā aprēķināšanai.

Pēc iepriekš izklāstītās formulas aprēķinātais kopējais emisiju skaits būs maksimālais bezmaksas kvotu skaits, ko valsts līmenī var piešķirt x gadā.

---

II PIELIKUMS

Valsts galīgais bruto patēriņš un formula tā aprēķināšanai

“Valsts galīgais elektroenerģijas bruto patēriņš” (GFNC) ir pamatjēdziens, nosakot maksimālo bezmaksas emisijas kvotu skaitu atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 2. punktam. Taču tas neatbilst Eurostat definētam vai izmantotam statistikas terminam, tāpēc tas jāinterpretē 10.c panta kontekstā.

Ņemot vērā direktīvas 10.c panta attiecīgos noteikumus, valsts galīgajam bruto patēriņam jāietver elektroenerģijas daudzums, kas piegādāts galapatērētājiem, t. i., visu attiecīgās valsts mājsaimniecību sektora patērētāju kopējais patēriņš, tostarp tas kopējās saražotās elektroenerģijas īpatsvars, kas ir vajadzīgs, lai ģenerētu, pārvadītu un sadalītu galīgi patērēto elektroenerģiju.

Attiecībā uz elektroenerģijas eksportu un importu saistībā ar GFNC attiecīgajā dalībvalstī ņem vērā tikai importu, kas pārsniedz eksportu (tīro importu). Tā kā elektroenerģijas ražotāji dalībvalstī nedrīkst saņemt bezmaksas emisijas kvotas par elektroenerģiju, kas šajā dalībvalstī ir patērēta, bet nav tajā ražota, nosakot GFNC, tīro importu neieskaita.

Valsts galīgais bruto patēriņš attiecas tikai uz elektroenerģiju un neietver citas enerģijas formas. Pārredzamības labad aprēķinu pamatā jāizmanto publiski pieejami dati un vispāratzīti statistikas jēdzieni, kurus piedāvā un izmanto Eurostat. GFNC aprēķina pēc šādas formulas.

GFNC = FEC – MNET
  - {[(FEC – MNET
  )/(TGEP + MNET
  )] × TDL} + {[(FEC – MNET
  )/TGEP] × CEG
  }

| | Statistikas jēdziens | Eurostat kods zem produkta koda 6000“elektroenerģija” |
| --- | --- | --- |
| GFNC | Valsts galīgais elektroenerģijas bruto patēriņš | Nav |
| FEC | Enerģijas galapatēriņš (elektroenerģijai) | 101700 |
| MNET | Neto elektroenerģijas imports | 100600 |
| TGEP | Bruto saražotā elektroenerģija kopā | 107000 |
| TDL | Pārvades un sadales zudumi | 101400 |
| CEG | Elektroenerģijas patēriņš elektroenerģijas sektorā | 101301 |

Statistikas jēdziens

Eurostat kods zem produkta koda 6000“elektroenerģija”

GFNC

Valsts galīgais elektroenerģijas bruto patēriņš

Nav

FEC

Enerģijas galapatēriņš (elektroenerģijai)

101700

MNET

Neto elektroenerģijas imports

100600

TGEP

Bruto saražotā elektroenerģija kopā

107000

TDL

Pārvades un sadales zudumi

101400

CEG

Elektroenerģijas patēriņš elektroenerģijas sektorā

101301

Aprēķiniem pēc iepriekš izklāstītās formulas izmanto tabulā minēto rādītāju vidējās gada vērtības 2005.–2007. gadā. Pēc formulas aprēķinātais rezultāts ir GFNC
  05-07, ko izmanto I pielikumā.

---

III PIELIKUMS

Iepriekš noteiktas jaunās tehnoloģijas demonstrējumu stadijā

A.   PROJEKTU KATEGORIJAS

I.   
  CCS demonstrējumu projektu kategorijas (ar minimālajām jaudas robežvērtībām
   (1)
  ):

| — | elektroenerģijas ražošana: 250 MW pirmssadedzināšanas tehnoloģija, |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas ražošana: 250 MW pirmssadedzināšanas tehnoloģija,

| — | elektroenerģijas ražošana: 250 MW pēcsadedzināšanas tehnoloģija, |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas ražošana: 250 MW pēcsadedzināšanas tehnoloģija,

| — | elektroenerģijas ražošana: 250 MW Oxyfuel tehnoloģija. |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas ražošana: 250 MW Oxyfuel tehnoloģija.

II.   Inovatīvu RES demonstrējumu projektu kategorijas (ar minimālajām jaudas robežvērtībām):

| — | Bioenerģijas projektu apakškategorijas:






  — | lignocelulozes pārvēršana cietos, šķidros vai pusšķidros bioenerģijas nesējos (starpproduktos), izmantojot pirolīzi, ar jaudu 40 kt galaprodukta gadā, |
| --- | --- | --- |

—

Bioenerģijas projektu apakškategorijas:

—

lignocelulozes pārvēršana cietos, šķidros vai pusšķidros bioenerģijas nesējos (starpproduktos), izmantojot pirolīzi, ar jaudu 40 kt galaprodukta gadā,

| — | lignocelulozes pārvēršana cietos, šķidros vai pusšķidros bioenerģijas nesējos (starpproduktos), izmantojot termisku apstrādi (torrefaction), ar jaudu 40 kt galaprodukta gadā, |
| --- | --- |

—

lignocelulozes pārvēršana cietos, šķidros vai pusšķidros bioenerģijas nesējos (starpproduktos), izmantojot termisku apstrādi (torrefaction), ar jaudu 40 kt galaprodukta gadā,

| — | lignocelulozes pārvēršana sintētiskā dabasgāzē vai sintētiskajā gāzē un/ vai elektroenerģijā, izmantojot gazifikāciju, ar jaudu 40 milj. Nm3 galaprodukta gadā vai 100 GWh elektroenerģijas gadā, |
| --- | --- |

—

lignocelulozes pārvēršana sintētiskā dabasgāzē vai sintētiskajā gāzē un/ vai elektroenerģijā, izmantojot gazifikāciju, ar jaudu 40 milj. Nm3 galaprodukta gadā vai 100 GWh elektroenerģijas gadā,

| — | lignocelulozes pārvēršana biodegvielās vai bioloģiskos šķidros kurināmajos un/vai elektroenerģijā, tai skaitā izmantojot tiešo termisko gazifikāciju, ar jaudu 15 miljoni litru galaprodukta gadā vai 100 GWh elektroenerģijas gadā. Sintētiskās dabasgāzes ražošana šajā apakškategorijā nav ietverta, |
| --- | --- |

—

lignocelulozes pārvēršana biodegvielās vai bioloģiskos šķidros kurināmajos un/vai elektroenerģijā, tai skaitā izmantojot tiešo termisko gazifikāciju, ar jaudu 15 miljoni litru galaprodukta gadā vai 100 GWh elektroenerģijas gadā. Sintētiskās dabasgāzes ražošana šajā apakškategorijā nav ietverta,

| — | lignocelulozes izejvielu, piemēram, melnā atsārma un/vai pirolīzes vai termiskas apstrādes produktu, pārvēršana biodegvielā, izmantojot plūsmas gazifikāciju, ar jaudu 40 milj. litru galaprodukta gadā, |
| --- | --- |

—

lignocelulozes izejvielu, piemēram, melnā atsārma un/vai pirolīzes vai termiskas apstrādes produktu, pārvēršana biodegvielā, izmantojot plūsmas gazifikāciju, ar jaudu 40 milj. litru galaprodukta gadā,

| — | lignocelulozes pārvēršana elektroenerģijā ar lietderības koeficientu 48 %, pamatojoties uz zemāko siltumspēju (pie 50 % mitruma satura), ar elektrisko jaudu 40 milj. W vai vairāk, |
| --- | --- |

—

lignocelulozes pārvēršana elektroenerģijā ar lietderības koeficientu 48 %, pamatojoties uz zemāko siltumspēju (pie 50 % mitruma satura), ar elektrisko jaudu 40 milj. W vai vairāk,

| — | lignocelulozes pārvēršana etanolā un augstākajos spirtos, izmantojot ķīmiskus un bioloģiskus procesus, ar jaudu 40 milj. l galaprodukta gadā, |
| --- | --- |

—

lignocelulozes pārvēršana etanolā un augstākajos spirtos, izmantojot ķīmiskus un bioloģiskus procesus, ar jaudu 40 milj. l galaprodukta gadā,

| — | lignocelulozes un/vai sadzīves atkritumu pārvēršana biogāzē, biodegvielās vai bioloģiskos šķidros kurināmajos, izmantojot ķīmiskus un bioloģiskus procesus, ar jaudu 6 milj. Nm3 metāna gadā vai 10 milj. l galaprodukta gadā, |
| --- | --- |

—

lignocelulozes un/vai sadzīves atkritumu pārvēršana biogāzē, biodegvielās vai bioloģiskos šķidros kurināmajos, izmantojot ķīmiskus un bioloģiskus procesus, ar jaudu 6 milj. Nm3 metāna gadā vai 10 milj. l galaprodukta gadā,

| — | aļģu un/vai mikroorganismu pārvēršana biodegvielās vai bioloģiskajos šķidrajos kurināmajos, izmantojot ķīmiskus un/vai bioloģiskus procesus, ar jaudu 40 milj. l galaprodukta gadā. |
| --- | --- |

—

aļģu un/vai mikroorganismu pārvēršana biodegvielās vai bioloģiskajos šķidrajos kurināmajos, izmantojot ķīmiskus un/vai bioloģiskus procesus, ar jaudu 40 milj. l galaprodukta gadā.

Piezīme: attiecībā uz biodegvielu un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem ir jāievēro ilgtspējības kritēriji, kā to paredz Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (2). Šajā direktīvā ir definētas biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie.

| — | Koncentrētas saules enerģijas projektu apakškategorijas:






  — | cilindriski paraboliskā sistēma vai Fresneļa lēcu sistēma, kurā izmanto kausētus sāļus vai citus videi nekaitīgus siltumnesējus šķidrumus, ar 30 MW nominālo jaudu, |
| --- | --- | --- |

—

Koncentrētas saules enerģijas projektu apakškategorijas:

—

cilindriski paraboliskā sistēma vai Fresneļa lēcu sistēma, kurā izmanto kausētus sāļus vai citus videi nekaitīgus siltumnesējus šķidrumus, ar 30 MW nominālo jaudu,

| — | cilindriski paraboliskā sistēma vai Fresneļa lēcu sistēma, kuras pamatā ir tvaika tieša ražošana, ar 30 MW nominālo jaudu. Tieši saražotā tvaika temperatūrai ir jābūt augstākai par 500 °C, |
| --- | --- |

—

cilindriski paraboliskā sistēma vai Fresneļa lēcu sistēma, kuras pamatā ir tvaika tieša ražošana, ar 30 MW nominālo jaudu. Tieši saražotā tvaika temperatūrai ir jābūt augstākai par 500 °C,

| — | torņu sistēma, kurā izmanto pārkarsēta tvaika ciklu (vai nu sistēma ar vairākiem torņiem, vai arī lineāru kolektoru un torņa kombinācija), ar 50 MW nominālo jaudu, |
| --- | --- |

—

torņu sistēma, kurā izmanto pārkarsēta tvaika ciklu (vai nu sistēma ar vairākiem torņiem, vai arī lineāru kolektoru un torņa kombinācija), ar 50 MW nominālo jaudu,

| — | torņu sistēma, kurā izmanto saspiestu gaisu ar temperatūru, kas pārsniedz 750 °C, un ar saules enerģiju darbināmu hibrīdo gāzturbīnu, ar 30 MW nominālo jaudu, |
| --- | --- |

—

torņu sistēma, kurā izmanto saspiestu gaisu ar temperatūru, kas pārsniedz 750 °C, un ar saules enerģiju darbināmu hibrīdo gāzturbīnu, ar 30 MW nominālo jaudu,

| — | lielas Stirlinga parabolisko spoguļu (Stirling dish) elektrostacijas ar lietderības koeficientu saules enerģijas pārvēršanai elektroenerģijā virs 20 % un nominālo jaudu vismaz 25 MW. |
| --- | --- |

—

lielas Stirlinga parabolisko spoguļu (Stirling dish) elektrostacijas ar lietderības koeficientu saules enerģijas pārvēršanai elektroenerģijā virs 20 % un nominālo jaudu vismaz 25 MW.

Piezīme: demonstrējumu iekārtās nevar iekļaut sausās dzesēšanas, hibridizācijas sistēmas un (progresīvus) siltuma uzglabāšanas risinājumus.

| — | Fotogalvaniskās enerģijas projektu apakškategorijas:






  — | lielas fotogalvaniskās spēkstacijas, kurās izmanto koncentratorus, ar 20 MW nominālo jaudu, |
| --- | --- | --- |

—

Fotogalvaniskās enerģijas projektu apakškategorijas:

—

lielas fotogalvaniskās spēkstacijas, kurās izmanto koncentratorus, ar 20 MW nominālo jaudu,

| — | lielas fotogalvaniskās spēkstacijas, kurās izmanto plaša spektra silīcija plānslāņa fotoelementus (multi-junction Si-thin-film), ar 40 MW nominālo jaudu, |
| --- | --- |

—

lielas fotogalvaniskās spēkstacijas, kurās izmanto plaša spektra silīcija plānslāņa fotoelementus (multi-junction Si-thin-film), ar 40 MW nominālo jaudu,

| — | lielas fotogalvaniskās spēkstacijas, kurās izmanto vara indija gallija (di)selenīda (Copper Indium Gallium Selenide jeb CIGS) elementus, ar 40 MW nominālo jaudu. |
| --- | --- |

—

lielas fotogalvaniskās spēkstacijas, kurās izmanto vara indija gallija (di)selenīda (Copper Indium Gallium Selenide jeb CIGS) elementus, ar 40 MW nominālo jaudu.

| — | Ģeotermālās enerģijas projektu apakškategorijas:






  — | uzlabotas ģeotermālās sistēmas stiepes sprieguma laukos ar 5 MWe nominālo jaudu, |
| --- | --- | --- |

—

Ģeotermālās enerģijas projektu apakškategorijas:

—

uzlabotas ģeotermālās sistēmas stiepes sprieguma laukos ar 5 MWe nominālo jaudu,

| — | uzlabotas ģeotermālās sistēmas spiedes sprieguma laukos ar 5 MWe nominālo jaudu, |
| --- | --- |

—

uzlabotas ģeotermālās sistēmas spiedes sprieguma laukos ar 5 MWe nominālo jaudu,

| — | uzlabotas ģeotermālās sistēmas apgabalos ar dziļiem, blīviem nogulumiežiem un granīta klintīm, un citiem kristāliskiem veidojumiem ar 5 MWe nominālo jaudu, |
| --- | --- |

—

uzlabotas ģeotermālās sistēmas apgabalos ar dziļiem, blīviem nogulumiežiem un granīta klintīm, un citiem kristāliskiem veidojumiem ar 5 MWe nominālo jaudu,

| — | uzlabotas ģeotermālās sistēmas dziļos kaļķakmens nogulumos ar 5 MWe nominālo jaudu. |
| --- | --- |

—

uzlabotas ģeotermālās sistēmas dziļos kaļķakmens nogulumos ar 5 MWe nominālo jaudu.

Piezīme: šajā projektu kategorijā koģenerācijas lietojumi ar tādām pašām elektroenerģijas ražošanas robežvērtībām ir pieļaujami tikai attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu.

| — | Vēja enerģijas projektu apakškategorijas:






  — | jūras vēja ģeneratori (vismaz ar 6 MW turbīnām) un nominālo jaudu 40 MW, |
| --- | --- | --- |

—

Vēja enerģijas projektu apakškategorijas:

—

jūras vēja ģeneratori (vismaz ar 6 MW turbīnām) un nominālo jaudu 40 MW,

| — | jūras vēja ģeneratori (vismaz ar 8 MW turbīnām) un nominālo jaudu 40 MW, |
| --- | --- |

—

jūras vēja ģeneratori (vismaz ar 8 MW turbīnām) un nominālo jaudu 40 MW,

| — | jūras vēja ģeneratori (vismaz ar 10 MW turbīnām) un nominālo jaudu 40 MW, |
| --- | --- |

—

jūras vēja ģeneratori (vismaz ar 10 MW turbīnām) un nominālo jaudu 40 MW,

| — | peldošas jūras vēja ģeneratoru sistēmas ar nominālo jaudu 25 MW, |
| --- | --- |

—

peldošas jūras vēja ģeneratoru sistēmas ar nominālo jaudu 25 MW,

| — | vēja turbīnas, kas izvietotas sauszemē un kas optimizētas topogrāfiski kompleksām teritorijām (piemēram, mežu apgabaliem, kalnainiem apvidiem): ar 25 MW nominālo jaudu, |
| --- | --- |

—

vēja turbīnas, kas izvietotas sauszemē un kas optimizētas topogrāfiski kompleksām teritorijām (piemēram, mežu apgabaliem, kalnainiem apvidiem): ar 25 MW nominālo jaudu,

| — | vēja turbīnas, kas izvietotas sauszemē un kas optimizētas aukstam klimatam (saderīgas ar temperatūru, kas zemāka par – 30 °C, un ārkārtēja apledojuma apstākļiem) ar 25 MW nominālo jaudu. |
| --- | --- |

—

vēja turbīnas, kas izvietotas sauszemē un kas optimizētas aukstam klimatam (saderīgas ar temperatūru, kas zemāka par – 30 °C, un ārkārtēja apledojuma apstākļiem) ar 25 MW nominālo jaudu.

| — | Okeāna enerģijas projektu apakškategorijas:






  — | viļņu enerģijas iekārtas ar 5 MW nominālo jaudu, |
| --- | --- | --- |

—

Okeāna enerģijas projektu apakškategorijas:

—

viļņu enerģijas iekārtas ar 5 MW nominālo jaudu,

| — | jūras/plūdmaiņu straumju enerģijas iekārtas ar 5 MW nominālo jaudu, |
| --- | --- |

—

jūras/plūdmaiņu straumju enerģijas iekārtas ar 5 MW nominālo jaudu,

| — | okeāna termālās enerģijas konversija ar 10 MW nominālo jaudu. |
| --- | --- |

—

okeāna termālās enerģijas konversija ar 10 MW nominālo jaudu.

| — | Hidroenerģijas projektu apakškategorijas:






  — | enerģijas ražošana, izmantojot augstas temperatūras supervadošus ģeneratorus: 20 MW. |
| --- | --- | --- |

—

Hidroenerģijas projektu apakškategorijas:

—

enerģijas ražošana, izmantojot augstas temperatūras supervadošus ģeneratorus: 20 MW.

| — | Atjaunojamu enerģijas avotu decentralizēta pārvaldība (viedie tīkli) – projektu apakškategorijas:






  — | atjaunojamu enerģijas avotu pārvaldība un optimizēšana maziem un vidējiem sadalītiem ražotājiem lauku vidē, kuri galvenokārt ražo saules enerģiju: 20 MW zemsprieguma tīklā un 50 MW vidēja sprieguma tīklā, |
| --- | --- | --- |

—

Atjaunojamu enerģijas avotu decentralizēta pārvaldība (viedie tīkli) – projektu apakškategorijas:

—

atjaunojamu enerģijas avotu pārvaldība un optimizēšana maziem un vidējiem sadalītiem ražotājiem lauku vidē, kuri galvenokārt ražo saules enerģiju: 20 MW zemsprieguma tīklā un 50 MW vidēja sprieguma tīklā,

| — | atjaunojamu enerģijas avotu pārvaldība un optimizēšana maziem un vidējiem sadalītiem ražotājiem lauku vidē, kuri galvenokārt ražo vēja enerģiju: 20 MW zemsprieguma tīklā un 50 MW vidēja sprieguma tīklā, |
| --- | --- |

—

atjaunojamu enerģijas avotu pārvaldība un optimizēšana maziem un vidējiem sadalītiem ražotājiem lauku vidē, kuri galvenokārt ražo vēja enerģiju: 20 MW zemsprieguma tīklā un 50 MW vidēja sprieguma tīklā,

| — | atjaunojamu enerģijas avotu pārvaldība un optimizēšana maziem un vidējiem sadalītiem ražotājiem pilsētvidē: 20 MW zemsprieguma tīklā un 50 MW vidēja sprieguma tīklā. |
| --- | --- |

—

atjaunojamu enerģijas avotu pārvaldība un optimizēšana maziem un vidējiem sadalītiem ražotājiem pilsētvidē: 20 MW zemsprieguma tīklā un 50 MW vidēja sprieguma tīklā.

Piezīme: aktīvās jaudas izmantošana (elektriskie radiatori/siltumsūkņi u. c.) nav izslēgta.

---

(1)  CCS jaudas robežvērtības izsaka kā bruto saražoto elektroenerģiju pirms CO2 uztvešranas.

(2)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

---

IV PIELIKUMS

Infrastruktūra, tīrās tehnoloģijas, valsts enerģētikas kompleksa un piegāžu avotu diversifikācija

No konteksta, kādā jēdziens “infrastruktūra” tiek lietots attiecīgajos Savienības tiesību aktos (1), ir skaidrs, ka termins “infrastruktūra” nozīmē visas iekārtas, kas ir saistītas ar tīklu un vajadzīgas elektroenerģijas transporta (pārvades un sadales) nodrošināšanai. Tas neskar faktu, ka jēdzienā “infrastruktūra” var ietvert arī elektroenerģijas ražošanas stacijas.

Lai gan “tīras tehnoloģijas” nav definētas, šajā norāžu dokumentu Komisija ar minēto terminu apzīmē elektroenerģijas ražošanas tehnoloģijas, kuru izmantošanas rezultātā tiek emitēts relatīvi maz oglekļa dioksīda vai tiek labāk aizsargāta vide. Tiek ietverta arī no atjaunojamiem resursiem ražota enerģija.

Komisija uzskata, ka no atjaunojamiem energoresursiem ražotas enerģijas īpatsvara palielināšana kopējā primārās enerģijas piegādē un elektroenerģijas ražošanā vienmēr palīdz dažādot energobilanci un piegādes avotus, jo kopējā energoapgāde kļūst līdzsvarotāka un mazāk atkarīga no fosilo kurināmo importa.

Ja enerģijas ražošana iekšzemē sarūk, palielinās atkarība no importētās enerģijas (2). Piemēram, prognozēts, ka Savienības gāzes imports līdz 2020. gadam palielināsies no pašreizējā 61 % līdz 73 %. Lai gan Savienības līmenī šādu īpatsvaru uzskata par samērīgu, vairākās dalībvalstis, tostarp tajās, kas atbilst 10.c panta kritērijiem, 100 % gāzes pieprasījuma sedz viens piegādātājs. Šajā gadījumā investīcijas, kas dažādo gāzes piegādes uz šīm dalībvalstīm, var ievērojami palīdzēt dažādot energobilanci un paaugstināt apgādes drošību šajās dalībvalstīs. Minētajām investīcijām jāatbilst mērķim samazināt šo dalībvalstu energoapgādes oglekļa intensitāti, kas arī paaugstina apgādes drošību, vienlaikus samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas.

---

(1)  Direktīva 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 96/92/EK atcelšanu, Direktīva 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu, Regula (EK) Nr. 714/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu un Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK.

(2)  Skatīt Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Otrais stratēģiskais enerģētikas pārskats. ES energoapgādes drošības un solidaritātes rīcības plāns”, COM(2008) 781.

---

V PIELIKUMS

Atbilstīgās investīcijas

Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam atbilst šādas investīcijas:

| Investīciju veids |
| --- |
| A | Infrastruktūras pārbūve (retrofitting) |
| B | Infrastruktūras modernizācija |
| C | Tīras tehnoloģijas |
| D | Energobilances diversifikācija |
| E | Piegādes avotu diversifikācija |

Investīciju veids

A

Infrastruktūras pārbūve (retrofitting)

B

Infrastruktūras modernizācija

C

Tīras tehnoloģijas

D

Energobilances diversifikācija

E

Piegādes avotu diversifikācija

Turpmāk sniegti piemēri investīcijām, kas atbilst 10.c pantam:

| a) | elektroenerģijas ražošanas modernizācija, kas paaugstinās elektroenerģijas ražošanas efektivitāti un samazinās tās CO2 intensitāti (uzlabos attiecību starp elektroenerģijas bruto un neto patēriņu, proti, palielinās neto elektroenerģijas patēriņa īpatsvaru bruto patēriņā un samazinās CO2 emisijas uz 1 elektroenerģijas MW); |
| --- | --- |

a)

elektroenerģijas ražošanas modernizācija, kas paaugstinās elektroenerģijas ražošanas efektivitāti un samazinās tās CO2 intensitāti (uzlabos attiecību starp elektroenerģijas bruto un neto patēriņu, proti, palielinās neto elektroenerģijas patēriņa īpatsvaru bruto patēriņā un samazinās CO2 emisijas uz 1 elektroenerģijas MW);

| b) | CO2 emisiju samazināšana, pārbūvējot ogļu elektrostacijas (uzlabojot tehnisko stāvokli); |
| --- | --- |

b)

CO2 emisiju samazināšana, pārbūvējot ogļu elektrostacijas (uzlabojot tehnisko stāvokli);

| c) | elektroenerģijas ražošana no atjaunojamiem energoresursiem (papildus mērķim, kas noteikts atjaunojamo energoresursu direktīvā), tostarp attiecīgas tīkla prasības; |
| --- | --- |

c)

elektroenerģijas ražošana no atjaunojamiem energoresursiem (papildus mērķim, kas noteikts atjaunojamo energoresursu direktīvā), tostarp attiecīgas tīkla prasības;

| d) | CO2 intensīvas ģenerēšanas jaudas aizstāšana ar CO2 ziņā mazāk intensīvu ražošanas jaudu; |
| --- | --- |

d)

CO2 intensīvas ģenerēšanas jaudas aizstāšana ar CO2 ziņā mazāk intensīvu ražošanas jaudu;

| e) | oglekļa uztveršana un uzglabāšana; |
| --- | --- |

e)

oglekļa uztveršana un uzglabāšana;

| f) | viedie tīkli; |
| --- | --- |

f)

viedie tīkli;

| g) | koģenerācija, tostarp attiecīgas tīkla prasības. |
| --- | --- |

g)

koģenerācija, tostarp attiecīgas tīkla prasības.

Minētais uzskaitījums nav izsmeļošs. Ja atbilstīgie projekti satur valsts atbalstu, tiks vērtēta to saderība ar valsts atbalsta noteikumiem.

---

VI PIELIKUMS

Uz modeļiem balstītas oglekļa cenu prognozes trešajā tirdzniecības periodā

| Oglekļa cenas prognoze (gada vidējā cena euro par tonnu CO2) | 2010.–2014. gads | 2015.–2019. gads |
| --- | --- | --- |
| Euro 2008 | 14,5 | 20,0 |
| Euro 2005 | 13,6 | 18,7 |

Oglekļa cenas prognoze (gada vidējā cena euro par tonnu CO2)

2010.–2014. gads

2015.–2019. gads

Euro 2008

14,5

20,0

Euro 2005

13,6

18,7

Šīs vērtības izriet no pamata scenārija, kas atrodams Komisijas dienestu darba dokumentā, kurš pievienots Komisijas paziņojumam “Dažādu iespēju analīze, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un oglekļa emisiju pārvirzes riska analīze”, nodaļā par pamatinformāciju un analīzi, II daļā, SEC(2010) 650.

---

VII PIELIKUMS

Veidlapa pieteikumam atbilstīgi 10.c panta 5. punktam

Iesniedzot pieteikumu pagaidu bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanai atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 5. punktam, dalībvalstīm jāizmanto turpmāk norādītā veidlapa un jāieraksta turpmāk minētā informācija.

A.   Dalībvalsts atbilstība kritērijiem

Pierādījums, ka ir izpildīts vismaz viens no nosacījumiem, kas noteikti Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktā.

B.   Attiecīgo iekārtu tiesības pagaidu kārtībā saņemt bezmaksas emisijas kvotas, maksimālais bezmaksas emisijas kvotu skaits un to bezmaksas emisijas kvotu skaits, kas šīm iekārtām piešķirtas, tostarp nepārvedamas kvotas

| 1. | Saraksts ar iekārtām, kas tiek uzskatītas par tiesīgām pagaidu kārtībā saņemt bezmaksas emisijas kvotas atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam. |
| --- | --- |

1.

Saraksts ar iekārtām, kas tiek uzskatītas par tiesīgām pagaidu kārtībā saņemt bezmaksas emisijas kvotas atbilstoši Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam.

| 2. | Maksimālais bezmaksas emisijas kvotu skaits 2013. gadā un turpmākajos gados. |
| --- | --- |

2.

Maksimālais bezmaksas emisijas kvotu skaits 2013. gadā un turpmākajos gados.

| 3. | Pagaidu bezmaksas emisijas kvotu piešķīrums katrai iekārtai. |
| --- | --- |

3.

Pagaidu bezmaksas emisijas kvotu piešķīrums katrai iekārtai.

| 3.1. | Bezmaksas emisijas kvotu skaits, pamatojoties uz verificētajām emisijām 2005.–2007. gadā. |
| --- | --- |

3.1.

Bezmaksas emisijas kvotu skaits, pamatojoties uz verificētajām emisijām 2005.–2007. gadā.

| 3.2. | Bezmaksas emisijas kvotu skaits, pamatojoties uz līmeņatzīmēm. |
| --- | --- |

3.2.

Bezmaksas emisijas kvotu skaits, pamatojoties uz līmeņatzīmēm.

| 3.3. | Detalizēta informācija par to bezmaksas emisijas kvotu skaitu, kas ir nepārvedamas un piešķirtas atbilstīgajām iekārtām. |
| --- | --- |

3.3.

Detalizēta informācija par to bezmaksas emisijas kvotu skaitu, kas ir nepārvedamas un piešķirtas atbilstīgajām iekārtām.

C.   Valsts plāns un valsts plānā paredzētās investīcijas, valsts plānā paredzēto investīciju atbilstība, līdzsvars starp bez maksas piešķirto emisijas kvotu tirgus vērtību un investīciju summu

Valsts plānā izklāsta attiecīgās dalībvalsts stratēģiju, kā tā pagaidu bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanas periodā plāno modernizēt elektroenerģijas ražošanu. Tajā paredz vajadzīgās investīcijas un norāda, kā investīciju veidi palīdz sasniegt minēto mērķi. Valsts plānā katras investīciju pozīcijas realizāciju paredz konkrētā gadā, ņemot vērā, ka visā pagaidu bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanas periodā bez maksas piešķiramo emisijas kvotu skaits pakāpeniski sarūk.

Dalībvalsts par katru valsts plānā ietverto investīciju pozīciju norāda:

| — | uzņēmumu, kurš attiecīgās investīcijas veiks, |
| --- | --- |

—

uzņēmumu, kurš attiecīgās investīcijas veiks,

| — | investīciju veidu atbilstoši V pielikumam, |
| --- | --- |

—

investīciju veidu atbilstoši V pielikumam,

| — | investīciju summu, |
| --- | --- |

—

investīciju summu,

| — | uzņēmumam attiecīgo investīciju vajadzībām bez maksas piešķirto emisijas kvotu skaitu un tirgus vērtību un |
| --- | --- |

—

uzņēmumam attiecīgo investīciju vajadzībām bez maksas piešķirto emisijas kvotu skaitu un tirgus vērtību un

| — | principus, kuriem atbilst attiecīgā investīciju pozīcija, tostarp sniedzot informāciju, kas vajadzīga, lai izvērtētu atbilstību investīciju principiem. |
| --- | --- |

—

principus, kuriem atbilst attiecīgā investīciju pozīcija, tostarp sniedzot informāciju, kas vajadzīga, lai izvērtētu atbilstību investīciju principiem.

Ja dalībvalsts izmanto mehānismu, ar ko nodrošina, lai to bezmaksas emisijas kvotu, kas piešķirtas atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam, vērtība atbilstu valsts plānā paredzēto investīciju summai, dalībvalstij jāizklāsta šī mehānisma kopējā pieeja, juridiskais pamats un sīkākas ziņas par tā darbību. Tāpat jāparedz tiesiskās normas, ar kurām nodrošina, ka atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 1. punktam Komisijai iesniedzamajos ziņojumos tiks sniegta informācija par tīrajām finanšu plūsmām šajā mehānismā.

D.   Valsts plānā paredzēto investīciju pārraudzības un izpildes noteikumi

Dalībvalstij sīki jāizklāsta

| — | attiecīgajā dalībvalstī pieņemtie pārraudzības un izpildes noteikumi, tostarp atbilstības indikatori, noteikumi par faktiskām pārbaudēm uz vietas un investīciju neatkarīgu verifikāciju, un |
| --- | --- |

—

attiecīgajā dalībvalstī pieņemtie pārraudzības un izpildes noteikumi, tostarp atbilstības indikatori, noteikumi par faktiskām pārbaudēm uz vietas un investīciju neatkarīgu verifikāciju, un

| — | noteikumi, ar kuriem nodrošina to, ka uzņēmumi izpilda pienākumu veikt valsts plānā paredzētās investīcijas, tostarp sankcijas neatbilstības gadījumā. |
| --- | --- |

—

noteikumi, ar kuriem nodrošina to, ka uzņēmumi izpilda pienākumu veikt valsts plānā paredzētās investīcijas, tostarp sankcijas neatbilstības gadījumā.

E.   Pārredzamība un sabiedriskā apspriešanās

Dalībvalstīm īsi jāapraksta process, kā tika sagatavots pieteikums un plāns un kā tika informēta un iesaistīta sabiedrība.

---

VIII PIELIKUMS

Atbilstības indikatoru piemēri

Pārraudzības un izpildes noteikumos ietver atbilstības indikatorus, kurus izmanto, lai pierādītu investīciju atbilstību norāžu dokumentā izklāstītajiem principiem, jo īpaši attiecībā uz valsts plāna prasībām.

Turpmāk sniegti atbilstības indikatoru piemēri (saraksts nav izsmeļošs):

| a) | ar atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam veiktajām investīcijām ieviestās tehnoloģijas emisiju rādītāja salīdzinājums ar tās tehnoloģijas emisiju rādītāju, kas tika izmantota pirms pārbūves/modernizācijas; |
| --- | --- |

a)

ar atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantam veiktajām investīcijām ieviestās tehnoloģijas emisiju rādītāja salīdzinājums ar tās tehnoloģijas emisiju rādītāju, kas tika izmantota pirms pārbūves/modernizācijas;

| b) | ar atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām ieviestās tehnoloģijas emisiju rādītāja salīdzinājums ar emisiju rādītāju Savienības labākajai pieejamajai tehnoloģijai, ņemot vērā izmantoto kurināmo; |
| --- | --- |

b)

ar atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām ieviestās tehnoloģijas emisiju rādītāja salīdzinājums ar emisiju rādītāju Savienības labākajai pieejamajai tehnoloģijai, ņemot vērā izmantoto kurināmo;

| c) | plānotais un realizētais kopējo siltumnīcefekta gāzu emisiju, ko rada elektroenerģijas ražošana valstī, samazinājums, kas panākts ar atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām (salīdzinot ar scenāriju, kad izmaiņas netiek veiktas); |
| --- | --- |

c)

plānotais un realizētais kopējo siltumnīcefekta gāzu emisiju, ko rada elektroenerģijas ražošana valstī, samazinājums, kas panākts ar atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām (salīdzinot ar scenāriju, kad izmaiņas netiek veiktas);

| d) | plānotais un realizētais dominējošā fosilā kurināmā īpatsvara samazinājums attiecībā pret valsts elektroenerģijas ražošanu, kas panākts ar atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām; |
| --- | --- |

d)

plānotais un realizētais dominējošā fosilā kurināmā īpatsvara samazinājums attiecībā pret valsts elektroenerģijas ražošanu, kas panākts ar atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām;

| e) | plānotais un realizētais efektivitātes paaugstinājums elektroenerģijas ražošanas procesā/sadales tīklos (izteikts kā ietaupītās MWh), kas panākts ar atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām, un atbilstīgais CO2 samazinājums; |
| --- | --- |

e)

plānotais un realizētais efektivitātes paaugstinājums elektroenerģijas ražošanas procesā/sadales tīklos (izteikts kā ietaupītās MWh), kas panākts ar atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām, un atbilstīgais CO2 samazinājums;

| f) | plānotais un realizētais CO2 neemitējošu un CO2 ziņā mazāk intensīvu kurināmo īpatsvara pieaugums valsts energobilancē, kas panākts ar atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām; |
| --- | --- |

f)

plānotais un realizētais CO2 neemitējošu un CO2 ziņā mazāk intensīvu kurināmo īpatsvara pieaugums valsts energobilancē, kas panākts ar atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām;

| g) | uzstādītās jaudas (MW), kas darbojās 2008. gadā un tiks aizstātas ar jaunām CO2 ziņā mazāk intensīvām jaudām, kuras finansētas ar atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām; |
| --- | --- |

g)

uzstādītās jaudas (MW), kas darbojās 2008. gadā un tiks aizstātas ar jaunām CO2 ziņā mazāk intensīvām jaudām, kuras finansētas ar atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām;

| h) | uzstādītās jaudas, kas darbojās 2008. gadā un aizstātas ar jaunām CO2 ziņā mazāk intensīvām jaudām, kuras finansētas ar atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām, attiecībā pret kopējo uzstādīto jaudu, kas darbojās 2008. gada decembrī; |
| --- | --- |

h)

uzstādītās jaudas, kas darbojās 2008. gadā un aizstātas ar jaunām CO2 ziņā mazāk intensīvām jaudām, kuras finansētas ar atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām, attiecībā pret kopējo uzstādīto jaudu, kas darbojās 2008. gada decembrī;

| i) | uzstādītās atjaunojamo energoresursu jaudas (MW), kuras sāks izmantot, pateicoties atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām; |
| --- | --- |

i)

uzstādītās atjaunojamo energoresursu jaudas (MW), kuras sāks izmantot, pateicoties atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām;

| j) | to līdzekļu īpatsvars kopējā investīciju projektā, kas radīsies 10.c panta piemērošanas rezultātā; |
| --- | --- |

j)

to līdzekļu īpatsvars kopējā investīciju projektā, kas radīsies 10.c panta piemērošanas rezultātā;

| k) | attiecībā uz investīcijām, kas saņem līdzekļus no citiem Savienības avotiem un/vai citiem publiskiem un privātiem avotiem, katra Savienības finansējuma avota un citu publisku un privātu līdzekļu īpatsvars kopējā investīciju projektā; |
| --- | --- |

k)

attiecībā uz investīcijām, kas saņem līdzekļus no citiem Savienības avotiem un/vai citiem publiskiem un privātiem avotiem, katra Savienības finansējuma avota un citu publisku un privātu līdzekļu īpatsvars kopējā investīciju projektā;

| l) | paredzamie finanšu rādītāji atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām (proti, finansiālā ienesīguma norma, izmaksas/ieguvumi u. c.) |
| --- | --- |

l)

paredzamie finanšu rādītāji atbilstīgi 10.c pantam veiktajām investīcijām (proti, finansiālā ienesīguma norma, izmaksas/ieguvumi u. c.)

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 31.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/29

---

Uzaicinājums iesniegt pieteikumus uz pētnieku stipendijām kopīgās Eiropas Metroloģijas pētniecības programmas (EMRP) darba programmā

2011/C 99/04

Ar šo tiek izziņots uzaicinājums iesniegt pieteikumus uz pētnieku stipendijām Eiropas Metroloģijas pētniecības programmas darba programmā.

Pieteikumi iesniedzami no 2011. gada 31. marta:

| — | Uzaicinājuma 3. posms JRP konsorciju vārdā – pētnieku izcilības stipendijas (Consortia for Researcher Excellence Grants — REG) un pētnieku mobilitātes stipendijas (Researcher Mobility Grants — RMG). |
| --- | --- |

—

Uzaicinājuma 3. posms JRP konsorciju vārdā – pētnieku izcilības stipendijas (Consortia for Researcher Excellence Grants — REG) un pētnieku mobilitātes stipendijas (Researcher Mobility Grants — RMG).

EMRP pētnieku stipendiju iespējas ir saistītas ar kopīgiem pētniecības projektiem (JRP), ko finansē saskaņā ar:

| — | EMRP 2009. gada uzaicinājumu – Enerģija, |
| --- | --- |

—

EMRP 2009. gada uzaicinājumu – Enerģija,

| — | EMRP 2010. gada uzaicinājumu – Rūpniecība un vide. |
| --- | --- |

—

EMRP 2010. gada uzaicinājumu – Rūpniecība un vide.

Noslēguma datums ir 2011. gada 6. maijs.

Sīkāka informācija par uzaicinājumu un konkursa dokumentācija ir publicēta šajā adresē:

http://www.emrponline.eu/adverts

---

| 31.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/30

---

ĪPAŠS UZAICINĀJUMS IESNIEGT PRIEKŠLIKUMUS – EAC/16/11

Erasmus Universitātes harta 2012. gadam

2011/C 99/05

1.   Mērķi un apraksts

Erasmus Universitātes hartā noteikti Eiropas līmeņa sadarbības vispārīgie principi, kuru augstākās izglītības iestādes var īstenot Erasmus programmā kā daļu no mūžizglītības programmas (MIP). Tikai tās augstākās izglītības iestādes, kurām ir piešķirta Erasmus Universitātes harta, var organizēt studentu, mācībspēku un pārējā personāla mobilitātes pasākumus, organizēt Erasmus intensīvos valodu kursus un intensīvās programmas, pieteikties daudzpusējiem projektiem, sadarbības tīkliem, ar tiem saistītiem pasākumiem un organizēt sagatavošanās braucienus. Erasmus Universitātes harta ir balstīta uz MIP lēmumu (1), kas attiecas uz laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam. MIP īpašie mērķi ir norādīti lēmuma 1. panta 3. punktā.

2.   Pretendenti, kuriem ir tiesības iesniegt priekšlikumus

Erasmus Universitātes harta attiecas uz augstākās izglītības iestādēm, kas definētas lēmuma 2. panta 10. punktā.

Pretendentiem jābūt reģistrētiem vienā no šīm valstīm:

| — | Eiropas Savienības 27 dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības 27 dalībvalstis,

| — | EBTA un EEZ valstis: Islande, Lihtenšteina, Norvēģija un Šveice, |
| --- | --- |

—

EBTA un EEZ valstis: Islande, Lihtenšteina, Norvēģija un Šveice,

| — | kandidātvalstis: Turcija, Horvātija. |
| --- | --- |

—

kandidātvalstis: Turcija, Horvātija.

3.   Pieteikumu iesniegšanas termiņš

Pieteikumus Erasmus Universitātes hartai var iesniegt līdz 2011. gada 25. maijam.

4.   Plašāka informācija

Informācija par Erasmus programmu un Erasmus Universitātes hartu ir pieejama šajā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/llp

Pieteikumi jāiesniedz uz veidlapām, ko izstrādājusi Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra un kas pieejamas šajā tīmekļa vietnē:

http://eacea.ec.europa.eu/llp/index_en.htm

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmums Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā. Skatīt http://eur-lex.europa.eu/lex/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2006:327:0045:0068:LV:PDF

---

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

| 31.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/31

---

Aicinājums pieteikties konkursam zinātnes ekspertiem, kurus varētu atlasīt dalībai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātnes ekspertu grupās un zinātniskajā komitejā (Parma, Itālija)

2011/C 99/06

| — | Dzīvnieku veselības un labturības ekspertu grupa (AHAW); |
| --- | --- |

—

Dzīvnieku veselības un labturības ekspertu grupa (AHAW);

| — | Zinātnes ekspertu grupā jautājumos, kas saistīti ar pārtikas piedevām un pārtikai pievienotajiem uzturvielu avotiem (ANS); |
| --- | --- |

—

Zinātnes ekspertu grupā jautājumos, kas saistīti ar pārtikas piedevām un pārtikai pievienotajiem uzturvielu avotiem (ANS);

| — | Bioloģisko apdraudējumu zinātnes ekspertu grupa (BIOHAZ); |
| --- | --- |

—

Bioloģisko apdraudējumu zinātnes ekspertu grupa (BIOHAZ);

| — | Zinātnes ekspertu grupā jautājumos, kas saistīti ar pārtikas fermentiem, aromatizētājiem, pārstrādes līdzekļiem un materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku (CEF) |
| --- | --- |

—

Zinātnes ekspertu grupā jautājumos, kas saistīti ar pārtikas fermentiem, aromatizētājiem, pārstrādes līdzekļiem un materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku (CEF)

| — | Pārtikas piesārņojuma zinātnes ekspertu grupa (CONTAM); |
| --- | --- |

—

Pārtikas piesārņojuma zinātnes ekspertu grupa (CONTAM);

| — | Zinātnes ekspertu grupa piedevām un produktiem vai vielām, kas tiek izmantotas dzīvnieku barībā (FEEDAP); |
| --- | --- |

—

Zinātnes ekspertu grupa piedevām un produktiem vai vielām, kas tiek izmantotas dzīvnieku barībā (FEEDAP);

| — | Ģenētiski modificētu organismu zinātnes ekspertu grupa (GMO); |
| --- | --- |

—

Ģenētiski modificētu organismu zinātnes ekspertu grupa (GMO);

| — | Diētisko produktu, uztura un alerģiju zinātnes ekspertu grupa (NDA); |
| --- | --- |

—

Diētisko produktu, uztura un alerģiju zinātnes ekspertu grupa (NDA);

| — | Augu veselības zinātnes ekspertu grupa (PLH); |
| --- | --- |

—

Augu veselības zinātnes ekspertu grupa (PLH);

| — | Zinātnes ekspertu grupa augu aizsardzības produktiem un to pārpalikumiem (PPR); |
| --- | --- |

—

Zinātnes ekspertu grupa augu aizsardzības produktiem un to pārpalikumiem (PPR);

| — | Zinātniskā komiteja (SC) |
| --- | --- |

—

Zinātniskā komiteja (SC)

Atsauce: EFSA/E/2011/001

1.   Aicinājuma priekšmets

Šis aicinājums ir paredzēts zinātniekiem, kuri vēlas būt atlasīti dalībai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) zinātniskajā komitejā vai vienā no EFSA zinātnes ekspertu grupām: Dzīvnieku veselība un labturība (AHAW), Pārtikas piedevas un pārtikai pievienotie uzturvielu avoti (ANS), Bioloģiskie apdraudējumi (BIOHAZ), Materiāli, kas nonāk saskarē ar pārtiku, pārtikas fermenti, aromatizētāji un pārstrādes līdzekļi (CEF), Pārtikas piesārņojums (CONTAM), Piedevas un produkti vai vielas, kas tiek izmantotas dzīvnieku barībā (FEEDAP), Ģenētiski modificētie organismi (GMO), Diētiskie produkti, uzturs un alerģijas (NDA), Augu veselība (PLH), Augu aizsardzības produkti un to pārpalikumi (PPR).

Pašreizējo zinātniskās komitejas un astoņu zinātnes ekspertu grupu (visu, izņemot ANS un CEF) trīs gadu pilnvaru termiņš beigsies 2012. gada vidū. Jaunos dalībniekus iecels uz nākamo trīs gadu termiņu, kas sāksies 2012. gada vidū un ilgs līdz 2015. gada vidum.

Attiecībā uz ANS un CEF zinātnes ekspertu grupu dalībniekiem, trīs gadu pilnvaru termiņš, kas sākas 2011. gada vidū, beigsies 2014. gada vidū. Jaunus dalībniekus, lai aizpildītu vakances šajās ekspertu grupās, var iecelt no rezerves sarakstiem, kas izveidoti šī aicinājuma rezultātā. Šo pašu rezerves sarakstu var izmantot arī jaunu ANS un CEF ekspertu grupu dalībnieku iecelšanai uz nākamo trīs gadu termiņu, kas sākas 2014. gada vidū un beidzas 2017. gada vidū.

Ekspertiem, kas iekļauti esošajos rezerves sarakstos, t.i. sarakstos, kas izveidoti šādu aicinājumu rezultātā: EFSA/E/2009/001 (“2009. gada rezerves saraksts”), kā arī EFSA/E/2010/001 un EFSA/E/2010/002 (“2011. gada rezerves saraksts”), jāiesniedz jauns pieteikums jaunajā konkursā, ja viņi vēlas būt atlasīti dalībai zinātniskajā komitejā vai zinātnes ekspertu grupās 2012. gadā, vai ja viņi vēlas būt iekļauti 2012. gada rezerves sarakstā.

2009. gada rezerves saraksts un 2011. gada rezerves saraksts tiks slēgts tūlīt pēc tam, kad tiks izveidots 2012. gada rezerves saraksts.

2.   Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) ir Eiropas Savienības (ES) riska novērtēšanas sistēmas galvenā struktūra attiecībā uz pārtikas un barības nekaitīgumu. Ciešā sadarbībā ar valstu iestādēm un atvērtā konsultāciju procedūrā ar ieinteresētajām pusēm EFSA nodrošina neatkarīgas zinātniskās konsultācijas un sniedz skaidru informāciju par pašreizējiem un potenciāliem riskiem, kuru pamatā ir visjaunākās pieejamās zinātniskās metodes un dati. Tās sniegtās zinātniskās konsultācijas ir riska vadītāju politikas un lēmumu pamats Eiropas iestādēs un ES dalībvalstīs.

EFSA aicina kopā Eiropas vislabākos pieejamos ekspertus attiecībā uz riska novērtēšanu pārtikas un barības nekaitīguma jomā, kuri rīkojas neatkarīgi autonomas pašpārvaldes organizācijas vārdā, lai sniegtu Eiropas iestādēm un dalībvalstīm visaugstākā standarta zinātniskas konsultācijas.

Iestāde apņemas ievērot zinātnes izcilības, atklātības, pārredzamības, neatkarības un reaģētspējas pamatstandartus. Strādājot neatkarīgi, atklāti un pārredzami, EFSA sniedz vislabākās iespējamās zinātniskās konsultācijas un tādēļ veicina Eiropas pārtikas un barības nekaitīguma sistēmas stiprināšanu.

Papildu informāciju par EFSA, lūdzu, meklējiet tās dibināšanas regulā:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2002R0178:20090807:EN:PDF

3.   
  EFSA zinātnes ekspertu grupu un zinātniskā komiteja

Zinātnes komiteja un zinātnes ekspertu grupas ir atbildīgas par iestādes zinātnisku atzinumu un citu piemērotu padomu sniegšanu katra savās kompetences jomās. Tās izstrādā zinātniskus atzinumus un padomu riska vadītājiem. Tas palīdz nodrošināt stabilu pamatu Eiropas politiku un tiesību aktu izstrādei, kā arī palīdz riska vadītājiem pieņemt lēmumus.

Zinātnes ekspertu grupa parasti sastāv no divdesmit viena (21) neatkarīga zinātnes eksperta. Zinātnisko komiteju veido visu zinātnes ekspertu grupu priekšsēdētāji un seši (6) citi zinātniskie eksperti.

Zinātniskās komitejas un zinātnes ekspertu grupas dalībniekus ieceļ uz trīs gadu pilnvaru termiņu, ko var divreiz atjaunot. Tiek sagaidīts, ka dalībnieki ierodas un aktīvi piedalās visās zinātniskās komitejas vai zinātnes ekspertu grupu sanāksmēs, kurās tiek pieņemti atzinumi, zinātniski ziņojumi vai ieteikumi.

Šos zinātniskos atzinumus, ziņojumus un ieteikumus publicē EFSA Journal, kas ir ikmēneša publikācija, ko indeksē bibliogrāfiskās datu bāzēs, kas attiecas uz EFSA darbu.

Kandidāti tiek lūgti skatīt sīku aprakstu par zinātniskās komitejas un zinātnes ekspertu grupu uzdevumiem I pielikumā, kas publicēts EFSA tīmekļa vietnē.

Kandidātiem tiek ieteikts rūpīgi apsvērt I Pielikumu, sagatavojot savus pieteikumus. Attiecībā uz vērtējumu, vai viņi atbilst atlases kritērijiem (skatīt 5. sadaļu), tiks ņemta vērā kandidātu profilu atbilstība saistībā ar zinātniskās komitejas un zinātnes ekspertu grupu darba uzdevumiem.

Lai iegūtu plašāku informāciju par zinātniskās komitejas un zinātnes ekspertu grupu dalībnieku atlasi, lūdzu, skatīt “Decision of the Executive Director concerning the selection of members of the Scientific Committee, Scientific Panels and external experts”

http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/expertselection.pdf

Lai iegūtu plašāku informāciju par zinātnes ekspertu grupu un to darba grupu izveidi un darbību, lūdzu, skatīt “Decision of the Management Board concerning the establishment and operations of the Scientific Committee, Scientific Panels and of their Working Groups”.

http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/paneloperation.pdf

4.   
  EFSA zinātnes ekspertu grupu un zinātniskās komitejas dalībnieku loma

Zinātniskās komitejas un zinātnes ekspertu grupu dalībnieki ir pieredzējuši, neatkarīgi zinātnieki, kas atlasīti un iecelti atbilstīgi EFSA noteikumiem un EFSA dibināšanas regulai.

Savu pilnvaru termiņa laikā zinātniskās komitejas un zinātnes ekspertu grupu dalībniekiem būs jāpilda šādi uzdevumi:

| — | sekmēt zinātnes ekspertu grupas un/vai zinātniskās komitejas un to darba grupu zinātnisko atzinumu apspriešanu, sagatavošanu un pieņemšanu, |
| --- | --- |

—

sekmēt zinātnes ekspertu grupas un/vai zinātniskās komitejas un to darba grupu zinātnisko atzinumu apspriešanu, sagatavošanu un pieņemšanu,

| — | sniegt zinātniskās konsultācijas jautājumos, kas iekļaujas zinātnes ekspertu grupas un/ vai zinātniskās komitejas darba uzdevumā, |
| --- | --- |

—

sniegt zinātniskās konsultācijas jautājumos, kas iekļaujas zinātnes ekspertu grupas un/ vai zinātniskās komitejas darba uzdevumā,

| — | konsultāciju sniegšana par zinātnes ekspertu grupas un/ vai zinātnes komitejas zinātniskās darbības veikšanu un organizēšanu. |
| --- | --- |

—

konsultāciju sniegšana par zinātnes ekspertu grupas un/ vai zinātnes komitejas zinātniskās darbības veikšanu un organizēšanu.

Zinātniskās komitejas un zinātnes ekspertu grupu dalībniekus var izvēlēties par zinātniskās komitejas, zinātnes ekspertu grupu un to darba grupu priekšsēdētājiem, vicepriekšsēdētājiem un referentiem saskaņā ar EFSA valdes lēmumu (1) par zinātniskās komitejas un zinātnes ekspertu grupu izveidošanu un darbību.

Vispārējie noteikumi:

| | Zinātnes ekspertu grupas un zinātniskās komitejas dalībniekus lūgs piedalīties divu dienu sanāksmēs, kas parasti notiek Parmā, Itālijā. Šīs sanāksmes notiks sešas līdz desmit reizes gadā. |
| --- | --- |

Zinātnes ekspertu grupas un zinātniskās komitejas dalībniekus lūgs piedalīties divu dienu sanāksmēs, kas parasti notiek Parmā, Itālijā. Šīs sanāksmes notiks sešas līdz desmit reizes gadā.

| | Papildus tam tiek gaidīts, ka zinātnes ekspertu grupu un zinātniskās komitejas dalībnieki attiecīgi piedalās darba grupu, ko izveido vai nu zinātnes ekspertu grupas, vai zinātniskā komiteja, sanāksmēs. Šīs sanāksmes parasti notiek sešas līdz trīspadsmit reizes gadā. |
| --- | --- |

Papildus tam tiek gaidīts, ka zinātnes ekspertu grupu un zinātniskās komitejas dalībnieki attiecīgi piedalās darba grupu, ko izveido vai nu zinātnes ekspertu grupas, vai zinātniskā komiteja, sanāksmēs. Šīs sanāksmes parasti notiek sešas līdz trīspadsmit reizes gadā.

| | Lai piedalītos zinātnes ekspertu grupu, zinātniskās komitejas vai darba grupu sanāksmēs, nepieciešams veikt zināmu sagatavošanās darbu, kas ietver iepriekšēju dokumentu lasīšanu un sagatavošanu. Sanāksmes un vairums dokumentu ir angļu valodā. |
| --- | --- |

Lai piedalītos zinātnes ekspertu grupu, zinātniskās komitejas vai darba grupu sanāksmēs, nepieciešams veikt zināmu sagatavošanās darbu, kas ietver iepriekšēju dokumentu lasīšanu un sagatavošanu. Sanāksmes un vairums dokumentu ir angļu valodā.

| | Kandidātiem jānorāda apņemšanās, ka iecelšanas gadījumā viņi piedalīsies zinātniskās komitejas vai zinātnes ekspertu grupu darbībās. |
| --- | --- |

Kandidātiem jānorāda apņemšanās, ka iecelšanas gadījumā viņi piedalīsies zinātniskās komitejas vai zinātnes ekspertu grupu darbībās.

| | EFSA saskaņā ar saviem finanšu noteikumiem apmaksās ekspertu ceļa izdevumus, dienas un uzturēšanās izdevumus. Par katru pilno dienu, kad ir apmeklēta sanāksme, tiks maksāta īpašā kompensācija (2). |
| --- | --- |

EFSA saskaņā ar saviem finanšu noteikumiem apmaksās ekspertu ceļa izdevumus, dienas un uzturēšanās izdevumus. Par katru pilno dienu, kad ir apmeklēta sanāksme, tiks maksāta īpašā kompensācija (2).

5.   Atlases procedūra

Kandidātiem pieteikuma veidlapā ir jānorāda izvēle starp maksimāli trim (3) zinātnes ekspertu grupām un/ vai zinātnisko komiteju, uz kurām tie vēlas pieteikties, prioritārā secībā.

Dalībnieki, kuriem tikko beigušies trīs secīgi pilnvaru termiņi zinātniskajā komitejā, var pieteikties dalībai zinātnes ekspertu grupā. Tāpat arī dalībnieki, kuriem tikko beigušies trīs secīgi pilnvaru termiņi zinātnes ekspertu grupā, vai pieteikties dalībai zinātniskajā komitejā vai citā zinātnes ekspertu grupā.

Prasības

A.   Atbilstības kritēriji

Lai kandidātus uzskatītu par atbilstošiem, jāizpilda šādas prasības:

| i) | izglītības līmenis, kas atbilst pabeigtām vismaz četru (4) gadu universitātes studijām, ko apliecina ar diplomu, šādās jomās: agronomija/lauksaimniecības zinātne, dzīvnieku barība, bioķīmija, bioloģija, ķīmija, ekotoksikoloģija, vides zinātnes, epidemioloģija, pārtikas mikrobioloģija, pārtikas tehnoloģija, cilvēku medicīna, dzīves zinātne, arodmedicīna, farmakoloģija, farmācija, veselības aizsardzība, toksikoloģija, veterinārā medicīna un saistītās jomas; |
| --- | --- |

i)

izglītības līmenis, kas atbilst pabeigtām vismaz četru (4) gadu universitātes studijām, ko apliecina ar diplomu, šādās jomās: agronomija/lauksaimniecības zinātne, dzīvnieku barība, bioķīmija, bioloģija, ķīmija, ekotoksikoloģija, vides zinātnes, epidemioloģija, pārtikas mikrobioloģija, pārtikas tehnoloģija, cilvēku medicīna, dzīves zinātne, arodmedicīna, farmakoloģija, farmācija, veselības aizsardzība, toksikoloģija, veterinārā medicīna un saistītās jomas;

| ii) | papildus iepriekš minētajam, vismaz desmit (10) gadu profesionālā pieredze, kas atbilst izvēlētās(-o) grupas(-u) jomai, iegūta pēc vajadzīgā diploma saņemšanas; |
| --- | --- |

ii)

papildus iepriekš minētajam, vismaz desmit (10) gadu profesionālā pieredze, kas atbilst izvēlētās(-o) grupas(-u) jomai, iegūta pēc vajadzīgā diploma saņemšanas;

| iii) | padziļinātas angļu valodas zināšanas (3); |
| --- | --- |

iii)

padziļinātas angļu valodas zināšanas (3);

| iv) | kandidātiem izsmeļoši, precīzi un pilnībā ir jāaizpilda paziņojums par ieinteresētību, kas ietverts pieteikumā (4). Lūdzu, ņemiet vērā, ka šīs veidlapas daļas neaizpildīšana pilnībā būs par iemeslu pieteikuma noraidīšanai (5); |
| --- | --- |

iv)

kandidātiem izsmeļoši, precīzi un pilnībā ir jāaizpilda paziņojums par ieinteresētību, kas ietverts pieteikumā (4). Lūdzu, ņemiet vērā, ka šīs veidlapas daļas neaizpildīšana pilnībā būs par iemeslu pieteikuma noraidīšanai (5);

| v) | kandidātiem ir jābūt Eiropas Savienības (ES) dalībvalsts, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstu un ES kandidātvalstu valsts piederīgajiem. Drīkst pieteikties arī eksperti no trešām valstīm, taču to kandidatūras dalībai zinātniskajā komitejā vai zinātnes ekspertu grupās izskata tikai tad, ja vēlamo zināšanu līmeni nevar nodrošināt ES, EBTA vai ES kandidātvalstu eksperti. |
| --- | --- |

v)

kandidātiem ir jābūt Eiropas Savienības (ES) dalībvalsts, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstu un ES kandidātvalstu valsts piederīgajiem. Drīkst pieteikties arī eksperti no trešām valstīm, taču to kandidatūras dalībai zinātniskajā komitejā vai zinātnes ekspertu grupās izskata tikai tad, ja vēlamo zināšanu līmeni nevar nodrošināt ES, EBTA vai ES kandidātvalstu eksperti.

B.   Atlases kritēriji – Vērtēšana

Pieteikumus, kas atbilst atbilstības kritērijiem (skatīt 5. sadaļas A punktu), nodos salīdzinošajai vērtēšanai, ko EFSA veiks saskaņā ar šeit norādītajiem atlases kritērijiem.

Kandidāti noteikti tiek aicināti aizpildīt visas pieteikuma veidlapas sadaļas, iekļaujot nepieciešamo informāciju un pierādījumus, jo tas veidos pamatu vērtēšanai.

Visu par atbilstošiem uzskatīto pieteikumu vērtēšanu veiks, izmantojot punktu skalu no 0 (nulles) līdz 5 (pieci) katram šeit norādītajam atlases kritērijam. Lai atspoguļotu dažādu atlases kritēriju relatīvo nozīmīgumu, piemēros svara koeficientu (zinātniskajai komitejai noteikti specifiski koeficienti). Katram pieteikumam piešķirs punktu skaitu no 0 (nulles) līdz 100 (vienam simtam).

Tiks vērtēti šādi atlases kritēriji:

| — | pieredze zinātniskā riska novērtēšanas veikšanā un/vai zinātnisku konsultāciju sniegšanas jomās, kas saistītas ar pārtikas un barības nekaitīgumu zinātniskās komitejas vai izraudzītās zinātnes ekspertu grupas kompetences jomās (attiecībā uz zinātnes ekspertu grupām maksimāli 25 punkti no 100 – svara koeficients 5; attiecībā uz zinātnisko komiteju maksimāli 30 punkti no 100 – svara koeficients 6), |
| --- | --- |

—

pieredze zinātniskā riska novērtēšanas veikšanā un/vai zinātnisku konsultāciju sniegšanas jomās, kas saistītas ar pārtikas un barības nekaitīgumu zinātniskās komitejas vai izraudzītās zinātnes ekspertu grupas kompetences jomās (attiecībā uz zinātnes ekspertu grupām maksimāli 25 punkti no 100 – svara koeficients 5; attiecībā uz zinātnisko komiteju maksimāli 30 punkti no 100 – svara koeficients 6),

| — | pierādīta zinātniskā pieredze vienā vai, vēl labāk, vairākās jomās, kas saistītas ar jomu, kurā darbojas zinātniskā komiteja vai izraudzītā zinātnes ekspertu grupa (attiecībā uz zinātnes ekspertu grupām maksimāli 20 punkti no 100 – svara koeficients 4; attiecībā uz zinātnisko komiteju maksimāli 15 punkti no 100 – svara koeficients 3), |
| --- | --- |

—

pierādīta zinātniskā pieredze vienā vai, vēl labāk, vairākās jomās, kas saistītas ar jomu, kurā darbojas zinātniskā komiteja vai izraudzītā zinātnes ekspertu grupa (attiecībā uz zinātnes ekspertu grupām maksimāli 20 punkti no 100 – svara koeficients 4; attiecībā uz zinātnisko komiteju maksimāli 15 punkti no 100 – svara koeficients 3),

| — | pierādīta pieredze zinātnisko darbu un publikāciju vērtēšanā, vēlams jomās, kas saistītas ar zinātniskās komitejas vai izraudzītās zinātnes ekspertu grupas aptvertajām jomām (maksimāli 15 punkti no 100 – svara koeficients 3), |
| --- | --- |

—

pierādīta pieredze zinātnisko darbu un publikāciju vērtēšanā, vēlams jomās, kas saistītas ar zinātniskās komitejas vai izraudzītās zinātnes ekspertu grupas aptvertajām jomām (maksimāli 15 punkti no 100 – svara koeficients 3),

| — | spēja analizēt sarežģītu informāciju un dokumentāciju, kas bieži vien aptver plašu zinātnes nozaru un informācijas avotu klāstu, kā arī prasme sagatavot zinātnisko atzinumu un ziņojumu projektus (maksimāli 10 punkti no 100 – svara koeficients 2), |
| --- | --- |

—

spēja analizēt sarežģītu informāciju un dokumentāciju, kas bieži vien aptver plašu zinātnes nozaru un informācijas avotu klāstu, kā arī prasme sagatavot zinātnisko atzinumu un ziņojumu projektus (maksimāli 10 punkti no 100 – svara koeficients 2),

| — | profesionālā pieredze daudzdisciplīnu vidē, vēlams starptautiskā mērogā (maksimāli 10 punkti no 100 – svara koeficients 2), |
| --- | --- |

—

profesionālā pieredze daudzdisciplīnu vidē, vēlams starptautiskā mērogā (maksimāli 10 punkti no 100 – svara koeficients 2),

| — | pieredze projektu vadībā saistībā ar zinātniskiem jautājumiem (maksimāli 10 punkti no 100 – svara koeficients 2), |
| --- | --- |

—

pieredze projektu vadībā saistībā ar zinātniskiem jautājumiem (maksimāli 10 punkti no 100 – svara koeficients 2),

| — | pierādītas saziņas prasmes, kas balstītas uz mācīšanas pieredzi, publisku uzstāšanos, aktīvu līdzdalību sanāksmēs, publikācijās (maksimāli 10 punkti no 100 – svara koeficients 2). |
| --- | --- |

—

pierādītas saziņas prasmes, kas balstītas uz mācīšanas pieredzi, publisku uzstāšanos, aktīvu līdzdalību sanāksmēs, publikācijās (maksimāli 10 punkti no 100 – svara koeficients 2).

Kandidātus var apsvērt dalībai zinātniskajā komitejā vai zinātnes ekspertu grupā tikai tādā gadījumā, ja viņu pieteikums ieguvis punktu skaitu, kas pārsniedz minimālos nepieciešamos 66 punktus (no 100). EFSA patur tiesības apspriesties ar trešām pusēm par pretendentu profesionālo pieredzi saistībā ar pieteikumiem.

Papildus šeit norādītajiem kritērijiem atbilstīgi EFSA procedūrai, kā atklāt potenciālu interešu konfliktu un kā rīkoties tādā gadījumā (6), tiks izskatīts ikgadējais ieinteresētības paziņojums. Visu potenciālo interešu konfliktu apmēru ņems vērā, pieņemot lēmumu, vai turpināt kandidāta vērtēšanu.

Lai iegūtu plašāku informāciju par zinātniskās komitejas un zinātnes ekspertu grupu dalībnieku atlasi, lūdzu, skatīt “Decision of the Executive Director concerning the selection of members of the Scientific Committee, Scientific Panels and external experts”

http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/expertselection.pdf

6.   Rezerves saraksts un iecelšana

Kandidātus, kurus atzīst par atbilstošiem prasībām dalībai kādā no zinātnes ekspertu grupām vai zinātniskajā komitejā, var iecelt par dalībniekiem uz trīs gadu pilnvaru termiņu, pamatojoties uz EFSA valdes lēmumu saskaņā ar EFSA izpilddirektora ierosinājumu.

EFSA patur tiesības pirms iecelšanas pārbaudīt kandidātu, kurus izvērtē dalībai, pieteikumus atbilstoši dokumentiem un sertifikātiem, lai pārliecinātos par pieteikuma precizitāti un atbilstību.

Kandidātus, kas atbilst dalības prasībām, bet kuri netiek iecelti, var iekļaut rezerves sarakstā.

Pretendentus, iepriekš saņemot viņu piekrišanu, var iecelt zinātnes ekspertu grupā, pat ja viņi īpaši nepieteicās dalībai šajā grupā. Viņus var arī aicināt piedalīties zinātnes ekspertu grupas vai zinātniskās komitejas, vai kādas zinātnes ekspertu grupas vai zinātniskās komitejas darba grupas darbībās kā ārējos ekspertus.

Ja ir radusies īpaša nepieciešamība, zinātniskās komitejas vai zinātnes ekspertu grupas dalībniekus var aizvietot vai atbilstoši apstākļiem to skaitu var palielināt. Aizvietotājus vai jaunos dalībniekus atlasa no rezerves saraksta un pēc konsultācijām ar zinātniskās komitejas vai attiecīgās zinātnes ekspertu grupas priekšsēdētāju izpilddirektors viņu kandidatūru ierosina Valdē.

7.   Ekspertu datu bāze

Visus atbilstīgos kandidātus uzaicina pievienoties EFSA ekspertu datu bāzei.

Plašāka informācija par EFSA ekspertu datu bāzi ir pieejama:

http://www.efsa.europa.eu/EFSA/AboutEfsa/WhoWeAre/efsa_locale-1178620753812_1178712806106.htm

8.   Neatkarība un paziņojumi par saistībām un ieinteresētību

Zinātniskās komitejas un zinātnes ekspertu grupu dalībniekus ieceļ individuāli. Pretendentiem ir jāpievieno paziņojums par to, ka uzsākot dalību, viņi apņemas rīkoties neatkarīgi no jebkādas ārējas ietekmes, un paziņojums par ieinteresētību, ko varētu uzskatīt par to traucēkli viņu neatkarībai (skatīt iv) atbilstības kritēriju). Pretendenti ir atbildīgi par iesniegtā paziņojuma saturu, kuru EFSA izvērtēs saskaņā ar EFSA procedūru, kā atklāt potenciālu interešu konfliktu un kā rīkoties tādā gadījumā.

Skatīt dažus piemērus, ko uzskata par interešu konfliktu:

—   1. piemērs: attiecīgās zinātnes ekspertu grupas dalībniekam pieder akcijas vairākās sabiedrībās, kas ražo vai tirgo produktus, kuru drošību vērtē tā pati zinātnes ekspertu grupa/ zinātniskā komiteja,

—   2. piemērs: attiecīgās zinātnes ekspertu grupas dalībnieku ražotāju asociācija nolīgst zinātnisko konsultāciju sniegšanai par produktiem, kuru drošību vērtē tā pati zinātnes ekspertu grupa/ zinātniskā komiteja.

Plašāka informācija par ieinteresētības paziņojumu ir pieejama:

| | EFSA ieinteresētības paziņojuma politika
  http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doipolicy.pdf |
| --- | --- |

EFSA ieinteresētības paziņojuma politika

http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doipolicy.pdf

| | Ieteikumu dokuments par ieinteresētības paziņojumu
  http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doiguidance.pdf |
| --- | --- |

Ieteikumu dokuments par ieinteresētības paziņojumu

http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doiguidance.pdf

| | Procedūra, kā atklāt potenciālu interešu konfliktu un kā rīkoties tādā gadījumā
  http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doiconflicts.pdf |
| --- | --- |

Procedūra, kā atklāt potenciālu interešu konfliktu un kā rīkoties tādā gadījumā

http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doiconflicts.pdf

9.   Vienlīdzīgas iespējas

EFSA pievērš lielu uzmanību tam, lai savās procedūrās piemērotu vienlīdzīgas attieksmes principus.

10.   Pieteikumu iesniegšana

Kandidātus lūdz iesniegt pieteikumus kopā ar paziņojumu par ieinteresētību elektroniski EFSA tīmekļa vietnē: http://www.efsa.europa.eu

Pieteikumus uzskatīs par pieņemamiem izskatīšanai tikai tādā gadījumā, ja būs iesniegta pienācīgi aizpildītā tiešsaistes pieteikuma veidlapa. Pieteikumus, kas nosūtīti ar ierakstītu vēstuli, pieņems izņēmuma kārtā nopietnu tiešsaistes IT sistēmas darbības traucējumu gadījumā.

Pa elektronisko pastu nosūtītos pieteikumus nepieņem.

Kandidātus laipni lūdz aizpildīt pieteikuma veidlapu angļu valodā, lai atvieglotu atlases procedūru.

Visus kandidātus pa pastu informē par atlases procedūras iznākumu.

Personīgo informāciju, ko EFSA pieprasa no kandidātiem, apstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (7).

Datu apstrādes mērķis ir apstrādāt pieteikumus dalībai EFSA zinātniskajā komitejā vai ekspertu grupās.

11.   Pieteikumu iesūtīšanas beigu termiņš

Pieteikumi ir jāiesniedz ne vēlāk kā 2011. gada 31. maija pusnaktī (vietējais laiks, GMT + 1). Tiem pieteikumiem, kas izsūtīti ar ierakstītu vēstuli, pierādījums ir pasta zīmoga datums.

Lūdzu, ņemiet vērā, ka lielā pieteikumu skaita dēļ, ko mēs saņemam, tuvojoties pieteikumu iesniegšanas beigu termiņam, sistēmā var rasties problēmas ar lielā datu daudzuma apstrādi. Tādēļ mēs lūdzam kandidātus nosūtīt pieteikumu laicīgi pirms beigu termiņa.

Piezīme

Ja starp šīs publikācijas angļu valodas versiju un jebkuras citas valodas versiju ir pretrunas vai neatbilstības, angļu valodas versija ir noteicošā.

---

(1)  Plašāku informāciju skatīt: http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/paneloperation.pdf

(2)  Plašāku informāciju skatīt: http://www.efsa.europa.eu/efsa_rep/repository/documents/Experts_compensation_guide.pdf

(3)  “Padziļinātas zināšanas” uzskatāmas par atbilstošām B2 vai augstākam līmenim (t. i., C1 un C2 līmenim), kā norādīts Eiropas Padomes atsauces dokumentā par Eiropas valodu portfolio (“Eiropas Vienotas valodu prasmes līmeņa noteikšana: mācīšanās, mācīšana, vērtēšana”). Plašāku informāciju skatīt http://www.coe.int/T/DG4/Portfolio/?M=/main_pages/levels.html

(4)  Papildu norādes par ieinteresētības paziņojuma aizpildīšanu skatīt Vadlīniju dokumentā par ieienteresētības paziņojumiem, kas pieejams EFSA tīmekļa vietnē http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doiguidance.pdf

(5)  Skatīt šī aicinājuma 8. sadaļu par Neatkarību un paziņojumiem par saistībām un ieinteresētību.

(6)  Pieejams EFSA tīmekļa vietnē http://www.efsa.europa.eu/en/keydocs/docs/doiconflicts.pdf

(7)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 31.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/38

---

Paziņojums par antidempinga pasākumiem, kas ir spēkā attiecībā uz tērauda trošu un tauvu importu Savienībā ar izcelsmi cita starpā Ķīnā un kas ir paplašināti, attiecinot tos uz tērauda trošu un tauvu importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā: tā uzņēmuma adreses maiņa, kas atbrīvots no paplašināto pasākumu piemērošanas

2011/C 99/07

Padomes Regulā (EK) Nr. 1858/2005 (1) noteikto antidempinga maksājumu, kas ir spēkā attiecībā uz tādu tērauda trošu un tauvu importu Savienībā, kura izcelsme cita starpā ir Ķīnā, paplašināja ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 400/2010 (2) (Regula (ES) Nr. 400/2010), attiecinot to uz tērauda trošu un tauvu importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā.

Korejas Republikā izvietotais uzņēmums Bosung Wire Rope Co. Ltd, kura tērauda trošu un tauvu eksports uz Savienību bija atbrīvots no paplašinātā antidempinga maksājuma saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 400/2010 1. pantu, informēja Eiropas Komisiju (Komisiju), ka no 2011. gada 3. janvāra tam būs cita adrese.

Uzņēmums norādīja, ka adreses maiņa neietekmē tā tiesības uz individuālo maksājuma likmi, ko uzņēmumam piemēroja, kad tā adrese bija:

| 972-5 Songhyun-Ri |
| --- |
| Jinrae-Myeun |
| Kimhae-Si |
| Gyeungsangnam-Do |
| DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA |

972-5 Songhyun-Ri

Jinrae-Myeun

Kimhae-Si

Gyeungsangnam-Do

DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA

Uzņēmums iesniedza pietiekamus pierādījumus, lai apliecinātu, ka juridiskās adreses maiņa ir saistīta ar telpu šaurību tā iepriekšējā atrašanās vietā.

Komisija pārbaudīja sniegto informāciju un secināja, ka adreses maiņa nekādā veidā neietekmē Regulā (ES) Nr. 400/2010 izklāstītos konstatējumus. Tāpēc atsauce Regulas (ES) Nr. 400/2010 1. panta 1. punktā uz

| Bosung Wire Rope Co. Ltd |
| --- |
| 972-5 Songhyun-Ri |
| Jinrae-Myeun |
| Kimhae-Si |
| Gyeungsangnam-Do |
| DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA |

Bosung Wire Rope Co. Ltd

972-5 Songhyun-Ri

Jinrae-Myeun

Kimhae-Si

Gyeungsangnam-Do

DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA

jālasa kā atsauce uz

| Bosung Wire Rope Co. Ltd |
| --- |
| 568 Yongdeok-ri |
| Hallim-myeon |
| Gimhae-si |
| Gyeongsangnam-do |
| 621-872 |
| DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA |

Bosung Wire Rope Co. Ltd

568 Yongdeok-ri

Hallim-myeon

Gimhae-si

Gyeongsangnam-do

621-872

DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA

TARIC papildkods A969 attiecas uz uzņēmumu:

| Bosung Wire Rope Co. Ltd |
| --- |
| 568 Yongdeok-ri |
| Hallim-myeon |
| Gimhae-si |
| Gyeongsangnam-do |
| 621-872 |
| DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA |

Bosung Wire Rope Co. Ltd

568 Yongdeok-ri

Hallim-myeon

Gimhae-si

Gyeongsangnam-do

621-872

DAEHANMINGUK/REPUBLIC OF KOREA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2005., 1. lpp.

(2)  OV L 117, 11.5.2010., 1. lpp.

---