# Úřední věstník C 57/2011

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2011.057.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 57 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5423. února 2011 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2011.057.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 57

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5423. února 2011

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropská centrální banka |
| 2011/C 057/01 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 13. ledna 2011 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (CON/2011/1) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropská centrální banka

2011/C 057/01

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 13. ledna 2011 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (CON/2011/1)

1

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2011/C 057/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6124 – Ferrovie dello Stato/Cube Transport/Arriva Deutschland) (
  1
  ) | 25 |
| 2011/C 057/03 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6118 – Bain Capital Investors/IMCD) (
  1
  ) | 25 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2011/C 057/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6124 – Ferrovie dello Stato/Cube Transport/Arriva Deutschland) (
  1
  )

1

25

2011/C 057/03

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6118 – Bain Capital Investors/IMCD) (
  1
  )

1

25

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2011/C 057/04 | Směnné kurzy vůči euru | 26 |
| 2011/C 057/05 | Nová národní strana euromincí určených k peněžnímu oběhu | 27 |
| 2011/C 057/06 | Nová národní strana euromincí určených k peněžnímu oběhu | 28 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2011/C 057/04

Směnné kurzy vůči euru

26

2011/C 057/05

Nová národní strana euromincí určených k peněžnímu oběhu

27

2011/C 057/06

Nová národní strana euromincí určených k peněžnímu oběhu

28

| | Opravy |
| --- | --- |
| 2011/C 057/07 | Oprava informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. C 37 ze dne 5.2.2011) | 29 |

Opravy

2011/C 057/07

Oprava informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. C 37 ze dne 5.2.2011)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropská centrální banka

| 23.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/1

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 13. ledna 2011

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů

(CON/2011/1)

2011/C 57/01

Úvod a právní základ

Dne 13. října 2010 obdržela Evropská centrální banka (ECB) od Rady Evropské unie žádost o stanovisko k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1) (dále jen „navrhované nařízení“).

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť navrhované nařízení obsahuje ustanovení, která zejména ovlivňují to, jak Evropský systém centrálních bank (ESCB) podporuje plynulé fungování platebních systémů, avšak rovněž to, jak ESCB přispívá k řádnému provádění opatření týkajících se stability finančního systému, jak provádí devizové operace a jak drží a spravuje oficiální devizové rezervy členských států ve smyslu čl. 127 odst. 2 a odst. 5 Smlouvy. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

Obecné připomínky

S ohledem na závazek podporovat odolnost a transparentnost trhu s OTC („over-the-counter“) deriváty, který čelní představitelé G20 oznámili na vrcholné schůzce v září 2009 v Pittsburghu, podporuje ECB cíl navrhovaného nařízení stanovit jednotné požadavky pro smlouvy o OTC derivátech a pro výkon činností ústředních protistran a registrů obchodních údajů.

ECB však má obavy, pokud se týká některých ustanovení navrhovaného nařízení. Cílem navrhovaného nařízení je zejména podporovat finanční stabilitu na trhu s OTC deriváty z hlediska obezřetnostního dohledu. Centrálním bankám je na základě právních předpisů svěřena úloha a odpovědnost zajišťovat finanční stabilitu, jakož i bezpečnost a účinnost finančních infrastruktur. Tuto úlohu vykonávají jak centrální banky zodpovědné za dozor nad ústředními protistranami a registry obchodních údajů, tak i centrální banky, které vydávají měny, jež se používají v souvislosti s transakcemi, které zúčtovávají ústřední protistrany nebo které zaznamenávají registry obchodních údajů. Přiměřenou účast ECB a národních centrálních bank v ESCB na různých aspektech navrhovaného nařízení (zejména pokud se týká rozhodnutí o vydání či odnětí povolení včetně rozšíření činností, průběžného posuzování rizik ústředních protistran, definice technických norem pro ústřední protistrany a registry obchodních údajů a rozhodnutí umožnit ústředním protistranám a registrům obchodních údajů ze třetích zemí vykonávat svou činnost v Unii) je tudíž třeba zajistit tak, aby v podstatě nebyly upravovány pravomoci centrálních bank.

ECB kromě toho zdůrazňuje, že je třeba, aby ústřední protistrany podléhaly přísné regulaci. Z tohoto hlediska je třeba dále rovněž zvážit, zda je na místě změnit definici „úvěrové instituce“ v čl. 4 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (2) s cílem zajistit, aby ústřední protistrany byly klasifikovány jako úvěrové instituce s bankovní licencí s omezeným účelem.

ECB rovněž bere na vědomí, že tato reforma bude mít obrovský praktický dopad na účastníky trhu, zejména pokud se týká operací, řízení rizik a právní dokumentace.

Konkrétní poznámky

Podle čtvrté odrážky čl. 127 odst. 2 Smlouvy a čtvrté odrážky čl. 3.1 a čl. 22 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) ve spojení s výjimkami stanovenými v článku 139 Smlouvy a článku 42.1 statutu ESCB je jedním ze základních úkolů, které plní ESCB, podpora plynulého fungování platebních systémů. V tomto směru mohou ECB a národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro, poskytovat facility a ECB může vydávat nařízení k zajištění účinných a spolehlivých zúčtovacích a platebních mechanismů uvnitř Unie a ve styku se třetími zeměmi. Z těchto ustanovení se dovozuje pravomoc Eurosystému v oblasti dozoru nad zúčtovacími a platebními systémy (3). Pravomoc v oblasti dozoru je rovněž spojena s úkolem ESCB přispívat ke stabilitě finančního systému podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy, jenž se odráží v článku 3.3 statutu ESCB. Provádění měnové politiky v eurozóně podle první odrážky čl. 127 odst. 2 Smlouvy, jež se odráží v první odrážce čl. 3.1 statutu ESCB, závisí na existenci spolehlivých a účinných tržních systémů a infrastruktur. Podpora plynulého fungování těchto systémů a infrastruktur je proto základním úkolem Eurosystému (4). Národní centrální banky členských států, jejichž měnou není euro, mají rovněž obdobnou pravomoc na základě svého příslušného vnitrostátního právního rámce.

Zástupci centrálních bank a orgánů regulace v oblasti cenných papírů ve Výboru pro platební a vypořádací systémy (Committee on Payment and Settlement Systems – CPSS) a v Mezinárodní organizaci komisí pro cenné papíry (International Organisation of Securities Commissions – IOSCO) uznali význam regulace a dozoru v oblasti infrastruktur finančního trhu včetně ústředních protistran. S ohledem na tuto skutečnost vycházejí doporučení CPSS-IOSCO ze zásady, že se na regulaci, dohledu a dozoru v této oblasti podílejí komise cenných papírů a centrální banky na rovnocenném základě. V navrhovaném nařízení by měl být uplatněn stejný přístup tak, že se zajistí, aby pravomoc Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (orgán ESMA) byla doplněna a vyvážena přiměřenou účastí ECB a národních centrálních bank. Překlenujícím cílem právní úpravy by mělo být vytvoření norem vypracovaných v úzké spolupráci mezi orgánem ESMA a ESCB, čímž se zamezí tomu, aby centrální banky musely v zájmu zajištění bezpečnosti a spolehlivosti ústředních protistran a registrů obchodních údajů vytvářet dodatečná a potenciálně rozdílná opatření v oblasti dozoru (včetně právních aktů). Toto však může vést ke vzniku regulatorního rámce Unie, který bude nadměrně zatěžovat ústřední protistrany, a dokonce ke vzniku právního rizika spočívajícího v existenci duplicitních či dokonce rozdílných požadavků.

Na základě těchto skutečností je rozhodující zajistit v kontextu navrhovaného nařízení účinnou spolupráci mezi orgány dohledu a dozoru. Jak již bylo uvedeno v příspěvku Eurosystému k veřejné konzultaci Evropské komise k derivátům a tržní infrastruktuře (5), má ECB za to, že úloha členů ESCB by se měla výslovně odrážet a měla by být vysvětlena v následujících ohledech. Za prvé, určení způsobilosti k zúčtovací povinnosti podle článku 4 navrhovaného nařízení by neměl orgán ESMA vykonávat sám, ale ve spolupráci s členy ESCB. Za druhé, stanovení regulatorních technických norem, pokynů a doporučení pro ústřední protistrany a registry obchodních údajů by mělo probíhat v úzké spolupráci se členy ESCB. S cílem zajistit soulad s předchozími postupy a politickými rozhodnutími (6) a plně uznat pravomoc orgánu ESMA a ESCB by nejlepším způsobem, jak tuto práci uspořádat, bylo zřízení společné skupiny orgánu ESMA a ESCB, jež by vycházela z modelu stávající skupiny ESCB a Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry (CESR). Za třetí, příslušní členové ESCB by se z hlediska dozoru, případně jakožto vydávající centrální banky měli účastnit všech úkolů kolegia zřízeného podle článku 14 navrhovaného nařízení, včetně povolování ústředních protistran a jejich průběžného přezkumu na základě hlavy III navrhovaného nařízení. Za čtvrté, pokud se týká vztahů se třetími zeměmi, orgán ESMA by neměl vydávat rozhodnutí o uznání ústředních protistran ze třetí země ve smyslu článku 23 navrhovaného nařízení, aniž by při tom úzce spolupracoval s příslušnými členy ESCB jak z hlediska dozoru, tak z hlediska jejich funkce jakožto vydávající centrální banky s cílem zajistit, aby byly náležitě zváženy všechny obavy a postupy centrálních bank, pokud se týká například likvidity a řízení rizik. ECB dále doporučuje, aby podmínkou tohoto uznání bylo reciproční zacházení s ústředními protistranami z Unie na základě příslušných právních předpisů těchto třetích zemí. Za páté, musí být zajištěna náležitá účast a spolupráce mezi všemi příslušnými úřady, orgány a centrálními bankami. V případě centrálních bank toto platí, pokud jde o jejich účast v kolegiu a o výměnu nezbytných informací, včetně informací pro účely finanční stability a dozoru a pro statistické účely.

Závěrem ECB poznamenává, že centrální banky mohou v závislosti na úkolech a odpovědnosti, jež jsou jim svěřeny na základě právních předpisů, ústředním protistranám poskytovat řadu facilit včetně případného úvěru přes noc a depozitních a vypořádacích služeb. ECB uznává, že facility centrální banky jsou pro tržní infrastruktury s ohledem na jejich potřeby v oblasti řízení likvidity a rizik neúčinnějším nástrojem. Facility centrální banky však jako takové nejsou určeny k plnění obchodních potřeb tržních infrastruktur a centrální banky Eurosystému a ostatní centrální banky by si měly samy určovat, které facility a za jakých podmínek chtějí ústředním protistranám a dalším tržním infrastrukturám nabídnout. V tomto ohledu čl. 10 odst. 1 navrhovaného nařízení vyžaduje, aby ústřední protistrany měly „přístup k přiměřené likviditě“, což je podmínkou pro udělení povolení k poskytování služeb a výkonu činnosti ústřední protistrany. Uvedená přiměřená likvidita „by mohla být zajištěna přístupem k likviditě centrální banky nebo důvěryhodné a spolehlivé komerční banky“. ECB má za to, že peníze komerční banky na rozdíl od peněz centrální banky ve skutečnosti rizika nevylučují, jak uznávají doporučení CPSS-IOSCO a doporučení ESCB-CESR. Navrhované nařízení by proto nemělo likviditu centrální banky a peníze komerční banky uvádět jako dvě rovnocenně spolehlivé a vhodné možnosti.

ECB současně kladně hodnotí, že navrhované nařízení neobsahuje žádné návrhy, které by upravovaly přístup k úvěrům centrální banky. Více než v případě jiných facilit je rozhodnutí o poskytnutí běžného nebo mimořádného úvěru výsadou centrální banky a je spojeno přímo s měnovou politikou.

Tam, kde ECB doporučuje změnit navrhované nařízení, jsou konkrétní pozměňovací návrhy spolu s příslušným odůvodněním uvedeny v příloze.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 13. ledna 2011.

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  KOM(2010) 484 v konečném znění.

1

(2)  Úř. věst L 177, 30.6.2006, s. 1.

2

(3)  Některé národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro, kromě toho činnost v oblasti dozoru vykonávají na základě vnitrostátních právních a správních předpisů, které doplňují a v některých případech duplikují pravomoc Eurosystému. Pravomoc národních centrálních bank členských států, které dosud nezavedly euro, v oblasti dozoru je zakotvena ve vnitrostátních právních a správních předpisech.

3

(4)  Viz rovněž dokument „Eurosystem Oversight Policy Framework“ z 20. února 2009, k dispozici na internetových stránkách ECB „http://www.ecb.europa.eu“.

4

(5)  Červenec 2010, k dispozici na internetových stránkách ECB http://www.ecb.europa.eu

5

(6)  Viz závěry Rady Ecofin ze dne 9. října 2007, v nichž se uvádí: „Co se týče práce Evropského systému centrálních bank (ESCB) a Výboru evropských regulátorů cenných papírů (CESR) na „standardech pro zúčtování a vypořádání transakcí s cennými papíry v EU“, Rada... uznává, že ochrana investorů a obezřetnostní bezpečnostní opatření v odvětví poobchodních služeb, včetně jeho aspektů souvisejících s řízením rizik, jsou důležitými otázkami, které je nutné projednat, a že jako doplněk kodexu chování v oblasti rizik a finanční stability je třeba zvážit konkrétní opatření, mimo jiné například schválením standardů nebo regulačních opatření“; viz rovněž závěry Rady Ecofin ze dne 3. června 2008, které ESCB a CESR vyzývají k dokončení prací na shora uvedených standardech.

6

---

PŘÍLOHA

Pozměňovací návrhy

| Text navrhovaný Komisí | Změny navrhované ECB (1) |
| --- | --- |
| Změna č. 1 |
| 7. bod odůvodnění navrhovaného nařízení (nové) |
| Text nyní neexistuje. | „(7a) | Podle čl. 127 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a druhé věty čl. 1, článku 3.1 a článku 22 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) ve spojení s výjimkou stanovenou v článku 139 Smlouvy a článku 42.1 statutu ESCB je jedním ze základních úkolů, které plní Evropský systém centrálních bank (ESCB), podpora plynulého fungování platebních systémů. V tomto směru mohou ECB a národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro, poskytovat facility a ECB může vydávat nařízení k zajištění účinných a spolehlivých zúčtovacích a platebních mechanismů uvnitř Unie a ve styku se třetími zeměmi. Národní centrální banky členských států, jejichž měnou není euro, mají rovněž obdobnou pravomoc na základě svého příslušného vnitrostátního právního rámce. Z toho vyplývá, že výkon pravomoci v oblasti dozoru lze považovat za základní úkol ESCB. Ustanoveními tohoto nařízení týkajícími se OTC derivátů, ústředních protistran a registrů obchodních údajů nejsou dotčeny pravomoci členů ESCB v oblasti dozoru, jak jsou stanoveny ve Smlouvě a ve statutu ESCB, přičemž těmito ustanoveními by neměly být dotčeny pravomoci v oblasti dozoru odvozené z vnitrostátních právních a správních předpisů.“ |

Text navrhovaný Komisí

Změny navrhované ECB (1)

Změna č. 1

7. bod odůvodnění navrhovaného nařízení (nové)

Text nyní neexistuje.

„(7a)

Podle čl. 127 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a druhé věty čl. 1, článku 3.1 a článku 22 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) ve spojení s výjimkou stanovenou v článku 139 Smlouvy a článku 42.1 statutu ESCB je jedním ze základních úkolů, které plní Evropský systém centrálních bank (ESCB), podpora plynulého fungování platebních systémů. V tomto směru mohou ECB a národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro, poskytovat facility a ECB může vydávat nařízení k zajištění účinných a spolehlivých zúčtovacích a platebních mechanismů uvnitř Unie a ve styku se třetími zeměmi. Národní centrální banky členských států, jejichž měnou není euro, mají rovněž obdobnou pravomoc na základě svého příslušného vnitrostátního právního rámce. Z toho vyplývá, že výkon pravomoci v oblasti dozoru lze považovat za základní úkol ESCB. Ustanoveními tohoto nařízení týkajícími se OTC derivátů, ústředních protistran a registrů obchodních údajů nejsou dotčeny pravomoci členů ESCB v oblasti dozoru, jak jsou stanoveny ve Smlouvě a ve statutu ESCB, přičemž těmito ustanoveními by neměly být dotčeny pravomoci v oblasti dozoru odvozené z vnitrostátních právních a správních předpisů.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhované nařízení stanoví obezřetnostní požadavky pro ústřední protistrany a registry obchodních údajů, aniž řádně zohledňuje pravomoc členů ESCB v oblasti dozoru nad těmito infrastrukturami, jak je uvedena ve Smlouvě, statutu ESCB a vnitrostátních právních a správních předpisech. Z tohoto důvodu by navrhovaný nový bod odůvodnění stanovil kontext, v jakém se použije navrhované nařízení, jakmile bude přijato.

Navrhované nařízení stanoví obezřetnostní požadavky pro ústřední protistrany a registry obchodních údajů, aniž řádně zohledňuje pravomoc členů ESCB v oblasti dozoru nad těmito infrastrukturami, jak je uvedena ve Smlouvě, statutu ESCB a vnitrostátních právních a správních předpisech. Z tohoto důvodu by navrhovaný nový bod odůvodnění stanovil kontext, v jakém se použije navrhované nařízení, jakmile bude přijato.

Změna č. 2

Změna č. 2

29. bod odůvodnění navrhovaného nařízení

| „(29) | Nezbytným důsledkem povinnosti provádět zúčtování OTC derivátů jsou přímá pravidla pro povolení ústředních protistran a dohled nad nimi. Je vhodné, aby si příslušné vnitrostátní orgány ponechaly zodpovědnost za všechny aspekty povolování ústředních protistran a dohledu nad nimi, včetně ověření, že žadatelská ústřední protistrana splňuje toto nařízení a směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry vzhledem ke skutečnosti, že uvedené vnitrostátní orgány nadále dokáží nejlépe posoudit, jak ústřední protistrany den co den fungují, provádět pravidelné přezkumy a přijímat v případě potřeby vhodná opatření.“ |
| --- | --- |

„(29)

Nezbytným důsledkem povinnosti provádět zúčtování OTC derivátů jsou přímá pravidla pro povolení ústředních protistran a dohled nad nimi. Je vhodné, aby si příslušné vnitrostátní orgány ponechaly zodpovědnost za všechny aspekty povolování ústředních protistran a dohledu nad nimi, včetně ověření, že žadatelská ústřední protistrana splňuje toto nařízení a směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry vzhledem ke skutečnosti, že uvedené vnitrostátní orgány nadále dokáží nejlépe posoudit, jak ústřední protistrany den co den fungují, provádět pravidelné přezkumy a přijímat v případě potřeby vhodná opatření.“

| „(29) | Nezbytným důsledkem povinnosti provádět zúčtování OTC derivátů jsou přímá pravidla pro povolení ústředních protistran a dohled nad nimi. Je vhodné, aby si příslušné vnitrostátní orgány ponechaly zodpovědnost za všechny aspekty povolování ústředních protistran a dohledu nad nimi, včetně ověření, že žadatelská ústřední protistrana splňuje toto nařízení a směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry vzhledem ke skutečnosti, že uvedené vnitrostátní orgány nadále dokáží nejlépe posoudit, jak ústřední protistrany den co den fungují, provádět pravidelné přezkumy a přijímat v případě potřeby vhodná opatření. S ohledem na jejich pravomoc v oblasti dozoru a úlohu vydávajících æcentrálníchbank by příslušný orgán měl členy
  ESCB v zájmu hospodárnosti a zamezení duplicity práce úzce zapojit do provádění pravidelných přezkumů ústředních protistran a do vydávání rozhodnutí o vhodných opatřeních.“ |
| --- | --- |

„(29)

Nezbytným důsledkem povinnosti provádět zúčtování OTC derivátů jsou přímá pravidla pro povolení ústředních protistran a dohled nad nimi. Je vhodné, aby si příslušné vnitrostátní orgány ponechaly zodpovědnost za všechny aspekty povolování ústředních protistran a dohledu nad nimi, včetně ověření, že žadatelská ústřední protistrana splňuje toto nařízení a směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry vzhledem ke skutečnosti, že uvedené vnitrostátní orgány nadále dokáží nejlépe posoudit, jak ústřední protistrany den co den fungují, provádět pravidelné přezkumy a přijímat v případě potřeby vhodná opatření. S ohledem na jejich pravomoc v oblasti dozoru a úlohu vydávajících æcentrálníchbank by příslušný orgán měl členy
  ESCB v zájmu hospodárnosti a zamezení duplicity práce úzce zapojit do provádění pravidelných přezkumů ústředních protistran a do vydávání rozhodnutí o vhodných opatřeních.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Pokud příslušný orgán členy ESCB, jakožto orgány dozoru a vydávající centrální banky na základě navrhovaného nařízení, zapojí do provádění pravidelných přezkumů ústředních protistran a do vydávání rozhodnutí o vhodných opatřeních, zamezilo by se tím duplicitě práce, kterou příslušné orgány vykonávají z titulu dohledu a kterou ECB a národní centrální banky vykonávají z hlediska dozoru. Bylo by to rovněž efektivnější pro regulované ústřední protistrany, neboť by nemusely poskytovat příslušné informace několika orgánům a centrálním bankám, ani s nimi spolupracovat.

Pokud příslušný orgán členy ESCB, jakožto orgány dozoru a vydávající centrální banky na základě navrhovaného nařízení, zapojí do provádění pravidelných přezkumů ústředních protistran a do vydávání rozhodnutí o vhodných opatřeních, zamezilo by se tím duplicitě práce, kterou příslušné orgány vykonávají z titulu dohledu a kterou ECB a národní centrální banky vykonávají z hlediska dozoru. Bylo by to rovněž efektivnější pro regulované ústřední protistrany, neboť by nemusely poskytovat příslušné informace několika orgánům a centrálním bankám, ani s nimi spolupracovat.

Změna č. 3

Změna č. 3

49. bod odůvodnění navrhovaného nařízení

| „(49) | Je důležité zajistit mezinárodní sbližování požadavků na ústřední protistrany a registry obchodních údajů. Toto nařízení se řídí doporučeními vypracovanými CPSS-IOSCO a ESCB-CESR [poznámka pod čarou] a vytváří rámec Unie, ve kterém mohou ústřední protistrany bezpečně působit. Orgán ESMA by měl vzít tento vývoj v úvahu při zpracování regulatorních technických norem, pokynů a doporučení uvedených v tomto nařízení.“ |
| --- | --- |

„(49)

Je důležité zajistit mezinárodní sbližování požadavků na ústřední protistrany a registry obchodních údajů. Toto nařízení se řídí doporučeními vypracovanými CPSS-IOSCO a ESCB-CESR [poznámka pod čarou] a vytváří rámec Unie, ve kterém mohou ústřední protistrany bezpečně působit. Orgán ESMA by měl vzít tento vývoj v úvahu při zpracování regulatorních technických norem, pokynů a doporučení uvedených v tomto nařízení.“

| „(49) | Je důležité zajistit mezinárodní sbližování požadavků na ústřední protistrany a registry obchodních údajů. Toto nařízení se řídí stávajícími doporučeními vypracovanými CPSS-IOSCO a ESCB-CESR [poznámka pod čarou] , přičemž bere na vědomí, že doporučení CPSS-IOSCO pro infrastrukturu finančního trhu včetně ústředních protistran jsou v současnosti předmětem přezkumu. V tomto ohledu vytváří toto nařízení rámec Unie, ve kterém mohou ústřední protistrany bezpečně působit, zatímco orgán ESMA by měl v úzké spolupráci se členy ESCB a příslušnými orgány vzít stávající normy i nový vývoj v úvahu při zpracování a přepracování regulatorních technických norem, pokynů a doporučení uvedených v tomto nařízení.“ |
| --- | --- |

„(49)

Je důležité zajistit mezinárodní sbližování požadavků na ústřední protistrany a registry obchodních údajů. Toto nařízení se řídí stávajícími doporučeními vypracovanými CPSS-IOSCO a ESCB-CESR [poznámka pod čarou] , přičemž bere na vědomí, že doporučení CPSS-IOSCO pro infrastrukturu finančního trhu včetně ústředních protistran jsou v současnosti předmětem přezkumu. V tomto ohledu vytváří toto nařízení rámec Unie, ve kterém mohou ústřední protistrany bezpečně působit, zatímco orgán ESMA by měl v úzké spolupráci se členy ESCB a příslušnými orgány vzít stávající normy i nový vývoj v úvahu při zpracování a přepracování regulatorních technických norem, pokynů a doporučení uvedených v tomto nařízení.“

Text poznámky pod čarou:

Evropský systém centrálních bank a Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry.

Text poznámky pod čarou:

Evropský systém centrálních bank a Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry. Dne 3. června 2008 vyzvala Rada Ecofin, aby ESCB a CESR upravily a dokončily „Doporučení ESCB-CESR pro zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii“. S ohledem na riziko ohledně finanční stability, které vzniká v důsledku rostoucí míry angažovanosti v OTC derivátech, vyzvala Rada Ecofin v prosinci 2008, aby ESCB a CESR zvážily, zda se při přezkumu a dokončení doporučení pro ústřední protistrany výslovně nezabývat riziky OTC derivátů. ESCB a CESR začaly znovu pracovat v červnu 2009 a přepracovaly doporučení v souladu s požadavky Rady Ecofin, přičemž vzaly v úvahu veškerý poslední vývoj v oblasti regulace a právních předpisů, jakož i jiné podněty. Dne 23. června 2009 ESCB a CESR zveřejnily „Doporučení pro systémy vypořádání obchodů s cennými papíry a pro ústřední protistrany v Evropské unii“.

Dne 3. června 2008 vyzvala Rada Ecofin, aby ESCB a CESR upravily a dokončily „Doporučení ESCB-CESR pro zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii“. S ohledem na riziko ohledně finanční stability, které vzniká v důsledku rostoucí míry angažovanosti v OTC derivátech, vyzvala Rada Ecofin v prosinci 2008, aby ESCB a CESR zvážily, zda se při přezkumu a dokončení doporučení pro ústřední protistrany výslovně nezabývat riziky OTC derivátů. ESCB a CESR začaly znovu pracovat v červnu 2009 a přepracovaly doporučení v souladu s požadavky Rady Ecofin, přičemž vzaly v úvahu veškerý poslední vývoj v oblasti regulace a právních předpisů, jakož i jiné podněty. Dne 23. června 2009 ESCB a CESR zveřejnily „Doporučení pro systémy vypořádání obchodů s cennými papíry a pro ústřední protistrany v Evropské unii“.

Odůvodnění

Odůvodnění

S cílem zajistit jednotnost právních předpisů na globální úrovni navrhuje ECB objasnit, že navrhované nařízení zohledňuje normy vytvořené CPSS-IOSCO. Stejně tak s ohledem na pravomoci členů ESCB a ostatních příslušných orgánů ECB dále navrhuje objasnit, že by orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB a příslušnými orgány měl při zpracování a přepracování regulatorních technických norem, pokynů a doporučení uvedených v navrhovaném nařízení vzít v úvahu nejen stávající normy, ale i nový vývoj.

S cílem zajistit jednotnost právních předpisů na globální úrovni navrhuje ECB objasnit, že navrhované nařízení zohledňuje normy vytvořené CPSS-IOSCO. Stejně tak s ohledem na pravomoci členů ESCB a ostatních příslušných orgánů ECB dále navrhuje objasnit, že by orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB a příslušnými orgány měl při zpracování a přepracování regulatorních technických norem, pokynů a doporučení uvedených v navrhovaném nařízení vzít v úvahu nejen stávající normy, ale i nový vývoj.

Změna č. 4

Změna č. 4

50. bod odůvodnění navrhovaného nařízení

| „(50) | Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy v souvislosti s údaji, které mají být uvedeny v oznámení pro orgán ESMA a v registru, a s kritérii pro rozhodnutí orgánu ESMA o způsobilosti k zúčtovací povinnosti, o informačním a zúčtovacím prahu, o maximální časové prodlevě u smluv, o likviditě, o minimálním obsahu pravidel řízení, o podrobnostech vedení záznamů, o minimálním obsahu plánu zachování provozu a zaručených služeb, o procentech a časovém horizontu pro maržové požadavky, o mimořádných tržních podmínkách, o vysoce likvidním kolaterálu a snížení hodnoty, o vysoce likvidních finančních nástrojích a koncentračních limitech, o podrobnostech pro provádění testů, o podrobnostech žádosti registru obchodních údajů o registraci u orgánu ESMA, o pokutách a o podrobnostech informací, které by měl registr obchodních údajů poskytovat, jak je uvedeno v tomto nařízení. Při vymezování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla využívat odborné znalosti příslušných evropských orgánů dohledu (ESMA, EBA a EIOPA). S ohledem na odborné znalosti orgánu ESMA, pokud jde o otázky cenných papírů a trhů s cennými papíry, by v poradenské činnosti pro Komisi při tvorbě aktů v přenesené pravomoci měl orgán ESMA hrát ústřední úlohu. Ve vhodných případech by však orgán ESMA měl úzce konzultovat s ostatními dvěma evropskými orgány dohledu.“ |
| --- | --- |

„(50)

Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy v souvislosti s údaji, které mají být uvedeny v oznámení pro orgán ESMA a v registru, a s kritérii pro rozhodnutí orgánu ESMA o způsobilosti k zúčtovací povinnosti, o informačním a zúčtovacím prahu, o maximální časové prodlevě u smluv, o likviditě, o minimálním obsahu pravidel řízení, o podrobnostech vedení záznamů, o minimálním obsahu plánu zachování provozu a zaručených služeb, o procentech a časovém horizontu pro maržové požadavky, o mimořádných tržních podmínkách, o vysoce likvidním kolaterálu a snížení hodnoty, o vysoce likvidních finančních nástrojích a koncentračních limitech, o podrobnostech pro provádění testů, o podrobnostech žádosti registru obchodních údajů o registraci u orgánu ESMA, o pokutách a o podrobnostech informací, které by měl registr obchodních údajů poskytovat, jak je uvedeno v tomto nařízení. Při vymezování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla využívat odborné znalosti příslušných evropských orgánů dohledu (ESMA, EBA a EIOPA). S ohledem na odborné znalosti orgánu ESMA, pokud jde o otázky cenných papírů a trhů s cennými papíry, by v poradenské činnosti pro Komisi při tvorbě aktů v přenesené pravomoci měl orgán ESMA hrát ústřední úlohu. Ve vhodných případech by však orgán ESMA měl úzce konzultovat s ostatními dvěma evropskými orgány dohledu.“

| „(50) | Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy v souvislosti s údaji, které mají být uvedeny v oznámení pro orgán ESMA a v registru, a s kritérii pro rozhodnutí orgánu ESMA o způsobilosti k zúčtovací povinnosti, o informačním a zúčtovacím prahu, o maximální časové prodlevě u smluv, o likviditě, o minimálním obsahu pravidel řízení, o podrobnostech vedení záznamů, o minimálním obsahu plánu zachování provozu a zaručených služeb, o procentech a časovém horizontu pro maržové požadavky, o mimořádných tržních podmínkách, o vysoce likvidním kolaterálu a snížení hodnoty, o vysoce likvidních finančních nástrojích a koncentračních limitech, o podrobnostech pro provádění testů, o podrobnostech žádosti registru obchodních údajů o registraci u orgánu ESMA, o pokutách a o podrobnostech informací, které by měl registr obchodních údajů poskytovat, jak je uvedeno v tomto nařízení. Při vymezování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla využívat odborné znalosti příslušných evropských orgánů dohledu (ESMA, EBA a EIOPA). S ohledem na odborné znalosti orgánu ESMA, pokud jde o otázky cenných papírů a trhů s cennými papíry, a s ohledem na odborné znalosti členů ESCB v oblasti platebních, zúčtovacích a vypořádacích infrastruktur by v poradenské činnosti pro Komisi při tvorbě aktů v přenesené pravomoci měl orgán ESMA a členové ESCB hrát ústřední úlohu. Ve vhodných případech by orgán ESMA měl kromě toho úzce konzultovat s ostatními dvěma evropskými orgány dohledu.“ |
| --- | --- |

„(50)

Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy v souvislosti s údaji, které mají být uvedeny v oznámení pro orgán ESMA a v registru, a s kritérii pro rozhodnutí orgánu ESMA o způsobilosti k zúčtovací povinnosti, o informačním a zúčtovacím prahu, o maximální časové prodlevě u smluv, o likviditě, o minimálním obsahu pravidel řízení, o podrobnostech vedení záznamů, o minimálním obsahu plánu zachování provozu a zaručených služeb, o procentech a časovém horizontu pro maržové požadavky, o mimořádných tržních podmínkách, o vysoce likvidním kolaterálu a snížení hodnoty, o vysoce likvidních finančních nástrojích a koncentračních limitech, o podrobnostech pro provádění testů, o podrobnostech žádosti registru obchodních údajů o registraci u orgánu ESMA, o pokutách a o podrobnostech informací, které by měl registr obchodních údajů poskytovat, jak je uvedeno v tomto nařízení. Při vymezování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla využívat odborné znalosti příslušných evropských orgánů dohledu (ESMA, EBA a EIOPA). S ohledem na odborné znalosti orgánu ESMA, pokud jde o otázky cenných papírů a trhů s cennými papíry, a s ohledem na odborné znalosti členů ESCB v oblasti platebních, zúčtovacích a vypořádacích infrastruktur by v poradenské činnosti pro Komisi při tvorbě aktů v přenesené pravomoci měl orgán ESMA a členové ESCB hrát ústřední úlohu. Ve vhodných případech by orgán ESMA měl kromě toho úzce konzultovat s ostatními dvěma evropskými orgány dohledu.“

Odůvodnění

Odůvodnění

S ohledem na pravomoc členů ESCB v oblasti dozoru, jak je stanovena ve Smlouvě, statutu ESCB nebo ve vnitrostátních právních a správních předpisech o činnosti národní centrální banky v oblasti dozoru by mělo být zajištěno, aby se centrální banky úzce zapojily do vytváření příslušných technických norem, pokynů a doporučení na základě navrhovaného nařízení. Tím by se eliminovalo riziko možné existence dvojích regulatorních norem, které by samostatně vydávala ECB a/nebo národní centrální banky. Bylo by to rovněž efektivnější pro regulované ústřední protistrany, neboť by se musely řídit jen jedněmi pravidly.

S ohledem na pravomoc členů ESCB v oblasti dozoru, jak je stanovena ve Smlouvě, statutu ESCB nebo ve vnitrostátních právních a správních předpisech o činnosti národní centrální banky v oblasti dozoru by mělo být zajištěno, aby se centrální banky úzce zapojily do vytváření příslušných technických norem, pokynů a doporučení na základě navrhovaného nařízení. Tím by se eliminovalo riziko možné existence dvojích regulatorních norem, které by samostatně vydávala ECB a/nebo národní centrální banky. Bylo by to rovněž efektivnější pro regulované ústřední protistrany, neboť by se musely řídit jen jedněmi pravidly.

Změna č. 5

Změna č. 5

Nová definice, která má být vložena do článku 2

Text nyní neexistuje.

„ „Příslušnými orgány dozoru“ se rozumí členové Evropského systému centrálních bank (ESCB), kteří vykonávají dozor nad příslušnou ústřední protistranou nebo registrem obchodních údajů;“

Odůvodnění

Odůvodnění

Pojem „příslušné orgány dozoru“ objasňuje, že členové ESCB, kteří vykonávají dozor nad příslušnou ústřední protistranou, případně registrem obchodních údajů budou vykonávat funkce stanovené v navrhovaném nařízení.

Pojem „příslušné orgány dozoru“ objasňuje, že členové ESCB, kteří vykonávají dozor nad příslušnou ústřední protistranou, případně registrem obchodních údajů budou vykonávat funkce stanovené v navrhovaném nařízení.

Změna č. 6

Změna č. 6

Nová definice, která má být vložena do článku 2

Text nyní neexistuje.

„ „Vydávající centrální bankou“ se rozumí centrální banka v Unii, která vydává měnu, jež se používá v souvislosti s transakcemi, které zúčtovává ústřední protistrana nebo které zaznamenává registr obchodních údajů;“

Odůvodnění

Odůvodnění

Vydávající centrální bankou je centrální banka, která vydává měnu, kterou zúčtovává ústřední protistrana nebo kterou zaznamenává registr obchodních údajů, což nemusí nutně být centrální banka, která vykonává dozor.

Vydávající centrální bankou je centrální banka, která vydává měnu, kterou zúčtovává ústřední protistrana nebo kterou zaznamenává registr obchodních údajů, což nemusí nutně být centrální banka, která vykonává dozor.

Změna č. 7

Změna č. 7

Čl. 4 odst. 5 navrhovaného nařízení

„5.   Orgán ESMA z vlastního podnětu a po konzultaci s Evropským výborem pro systémová rizika (European Systemic Risk Board, dále jen „ESRB“) určí a oznámí Komisi kategorie derivátových smluv, které by měly být zahrnuty do jeho veřejného rejstříku, ale na které ještě žádná ústřední protistrana nezískala povolení.“

„5.   Orgán ESMA z vlastního podnětu a po konzultaci se členy ESCB a s Evropským výborem pro systémová rizika (European Systemic Risk Board, dále jen „ESRB“) určí a oznámí Komisi kategorie derivátových smluv, které by měly být zahrnuty do jeho veřejného rejstříku, ale na které ještě žádná ústřední protistrana nezískala povolení.“

Odůvodnění

Odůvodnění

S ohledem na význam, kterou má pro celý systém určení kategorií derivátových smluv, jež mají být zahrnuty do veřejného rejstříku orgánu ESMA na základě přístupu „zdola nahoru“, by k těmto zahrnutím do rejstříku měli být konzultováni členové ESCB.

S ohledem na význam, kterou má pro celý systém určení kategorií derivátových smluv, jež mají být zahrnuty do veřejného rejstříku orgánu ESMA na základě přístupu „zdola nahoru“, by k těmto zahrnutím do rejstříku měli být konzultováni členové ESCB.

Změna č. 8

Změna č. 8

Čl. 4 odst. 6 navrhovaného nařízení

„6.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují:

[...]

ESMA předloží předlohy uvedených regulatorních norem Komisi do 30. června 2012.“

„6.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují:

[...]

Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB předloží předlohy uvedených regulatorních norem Komisi do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

S ohledem na úlohu a odpovědnost, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by členové ESCB měli úzce spolupracovat s orgánem ESMA při určování regulatorních norem pro způsobilost derivátů, které podléhají zúčtovací povinnosti.

S ohledem na úlohu a odpovědnost, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by členové ESCB měli úzce spolupracovat s orgánem ESMA při určování regulatorních norem pro způsobilost derivátů, které podléhají zúčtovací povinnosti.

Změna č. 9

Změna č. 9

Čl. 6 odst. 4 navrhovaného nařízení

„4.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci určit náležitosti a typ zpráv uvedených v odstavcích 1 a 2 pro různé kategorie derivátů.

Uvedené zprávy obsahují alespoň:

| a) | řádnou identifikaci smluvních stran, a pokud se liší, nabyvatele práv a povinností, které vyplývají z dané smlouvy; |
| --- | --- |

a)

řádnou identifikaci smluvních stran, a pokud se liší, nabyvatele práv a povinností, které vyplývají z dané smlouvy;

| b) | hlavní charakteristiky smlouvy, včetně typu, podkladu, splatnosti a pomyslné hodnoty. |
| --- | --- |

b)

hlavní charakteristiky smlouvy, včetně typu, podkladu, splatnosti a pomyslné hodnoty.

[...]

ESMA vypracuje předlohu regulatorních technických norem a předloží ji Komisi do 30. června 2012.“

„4.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci určit náležitosti a typ zpráv uvedených v odstavcích 1 a 2 pro různé kategorie derivátů.

Uvedené zprávy obsahují alespoň:

| a) | řádnou identifikaci smluvních stran, a pokud se liší, nabyvatele práv a povinností, které vyplývají z dané smlouvy; |
| --- | --- |

a)

řádnou identifikaci smluvních stran, a pokud se liší, nabyvatele práv a povinností, které vyplývají z dané smlouvy;

| b) | hlavní charakteristiky smlouvy, včetně typu, podkladu, splatnosti a pomyslné hodnoty. |
| --- | --- |

b)

hlavní charakteristiky smlouvy, včetně typu, podkladu, splatnosti a pomyslné hodnoty.

[...]

Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB vypracuje předlohu regulatorních technických norem a předloží ji Komisi do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

ECB má za to, že systém vykazování by měl být nastaven tak, aby umožňoval použití shromážděných informací pro několik účelů a zejména aby podporoval statistickou funkci ESCB. To by regulátorům umožnilo sledovat vývoj a tento vývoj porovnávat s informacemi uloženými v jiných databázích, v důsledku čehož by bylo možné provádět řádnou a včasnou analýzu finanční stability a systémového rizika. V tomto směru je rovněž důležité učinit další kroky k tomu, aby se na každou OTC protistranu mohlo odkazovat pomocí jedinečného identifikátoru daného subjektu na základě dohodnuté normy, což by rovněž zajistilo interoperabilitu stávajících databází.

ECB má za to, že systém vykazování by měl být nastaven tak, aby umožňoval použití shromážděných informací pro několik účelů a zejména aby podporoval statistickou funkci ESCB. To by regulátorům umožnilo sledovat vývoj a tento vývoj porovnávat s informacemi uloženými v jiných databázích, v důsledku čehož by bylo možné provádět řádnou a včasnou analýzu finanční stability a systémového rizika. V tomto směru je rovněž důležité učinit další kroky k tomu, aby se na každou OTC protistranu mohlo odkazovat pomocí jedinečného identifikátoru daného subjektu na základě dohodnuté normy, což by rovněž zajistilo interoperabilitu stávajících databází.

Změna č. 10

Změna č. 10

Čl. 10 odst. 1 navrhovaného nařízení

„1.   Pokud ústřední protistrana, která je právnickou osobou usazenou v Unii a má přístup k přiměřené likviditě, hodlá vykonávat své služby a činnosti, požádá o povolení příslušný orgán členského státu, kde je usazena.

Tato likvidita by mohla být zajištěna přístupem k likviditě centrální banky nebo důvěryhodné a spolehlivé komerční banky nebo kombinací obou. Přístup k likviditě by mohl vyplývat z povolení uděleného v souladu s článkem 6 směrnice 2006/48/ES nebo z jiných vhodných mechanismů.“

„1.   Pokud ústřední protistrana, která je právnickou osobou usazenou v Unii a má přístup k přiměřené likviditě, hodlá vykonávat služby a činnosti ústřední protistrany, požádá o povolení příslušného orgánu členského státu, v souladu s článkem 13 tohoto nařízení.

“

Odůvodnění

Odůvodnění

Jak je výše podrobně uvedeno, zatímco ECB peníze centrální banky považuje za nejbezpečnější zdroj likvidity pro účely hotovostního vypořádání, zdůrazňuje, že facility centrální banky nejsou jako takové určeny k plnění obchodních potřeb tržních infrastruktur. Centrální banky by si proto měly samy určovat, které facility a za jakých podmínek chtějí ústředním protistranám a dalším tržním infrastrukturám nabídnout. Z důvodu systémového rizika je současně důležité zachovat odkaz na „přístup k přiměřené likviditě“ jako požadavek pro (trvání) povolení.

Jak je výše podrobně uvedeno, zatímco ECB peníze centrální banky považuje za nejbezpečnější zdroj likvidity pro účely hotovostního vypořádání, zdůrazňuje, že facility centrální banky nejsou jako takové určeny k plnění obchodních potřeb tržních infrastruktur. Centrální banky by si proto měly samy určovat, které facility a za jakých podmínek chtějí ústředním protistranám a dalším tržním infrastrukturám nabídnout. Z důvodu systémového rizika je současně důležité zachovat odkaz na „přístup k přiměřené likviditě“ jako požadavek pro (trvání) povolení.

Změna č. 11

Změna č. 11

Zrušení čl. 10 odst. 5 navrhovaného nařízení

„5.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují kritéria pro přiměřenou likviditu uvedenou v odstavci 1.

Regulatorní technické normy uvedené v prvním pododstavci jsou přijaty v souladu s články [7 až 7d] nařízení .../... [nařízení o ESMA].

EBA po konzultaci s orgánem ESMA předloží předlohu uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

„

.“

Odůvodnění

Odůvodnění

V důsledku shora uvedené změny č. 10, v níž se navrhuje zrušení odkazu na „přístup k přiměřené likviditě“, by obsah čl. 10 odst. 5 o přijímání regulatorních technických norem měl být uveden na jiném místě navrhovaného nařízení (viz níže uvedená změna č. 33).

V důsledku shora uvedené změny č. 10, v níž se navrhuje zrušení odkazu na „přístup k přiměřené likviditě“, by obsah čl. 10 odst. 5 o přijímání regulatorních technických norem měl být uveden na jiném místě navrhovaného nařízení (viz níže uvedená změna č. 33).

Změna č. 12

Změna č. 12

Čl. 12 odst. 3 navrhovaného nařízení

„3.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují základní kapitál, nerozdělený zisk a rezervní fondy uvedené v odstavci 2.

[...]

ESMA po konzultaci s orgánem EBA předloží předlohu uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

„3.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují základní kapitál, nerozdělený zisk a rezervní fondy ústřední protistrany uvedené v odstavci 2.

[...]

Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB a po konzultaci s orgánem EBA předloží předlohu uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Pro zajištění finanční stability má zásadní význam přiměřená úroveň počátečních a průběžných kapitálových požadavků. Členové ESCB by v tomto ohledu měli být zapojeni do přípravy regulatorních technických norem, jež dále upřesní významné zásady, které již nyní navrhované nařízení obsahuje.

Pro zajištění finanční stability má zásadní význam přiměřená úroveň počátečních a průběžných kapitálových požadavků. Členové ESCB by v tomto ohledu měli být zapojeni do přípravy regulatorních technických norem, jež dále upřesní významné zásady, které již nyní navrhované nařízení obsahuje.

Změna č. 13

Změna č. 13

Čl. 13 odst. 1 navrhovaného nařízení

„1.   Příslušný orgán vydá povolení, pouze je-li plně přesvědčen, že žadatelská ústřední protistrana splňuje všechny požadavky stanovené v tomto nařízení a požadavky přijaté podle směrnice 98/26/ES, na základě společného kladného stanoviska kolegia uvedeného v článku 15 a stanoviska orgánu ESMA.“

„1.   Příslušný orgán vydá povolení, pouze je-li plně přesvědčen, že žadatelská ústřední protistrana splňuje všechny požadavky stanovené v tomto nařízení a požadavky přijaté podle směrnice 98/26/ES, na základě společného kladného stanoviska kolegia uvedeného v článku 15, stanoviska orgánu ESMA a stanoviska příslušných orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, je-li poskytnuto.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB jakožto orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, jež je jim svěřena na základě právních předpisů, by se rovněž měla odrážet při vydávání či zamítnutí povolení ústřední protistrany. V tomto ohledu by příslušný orgán neměl povolení udělit jen na základě toho, že žadatel splní požadavky navrhovaného nařízení, ale i na základě toho, že splní příslušné požadavky dozoru. Z tohoto důvodu by k vyžadovaným povolením měly své stanovisko poskytnout též ECB a národní centrální banky.

Úloha a odpovědnost členů ESCB jakožto orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, jež je jim svěřena na základě právních předpisů, by se rovněž měla odrážet při vydávání či zamítnutí povolení ústřední protistrany. V tomto ohledu by příslušný orgán neměl povolení udělit jen na základě toho, že žadatel splní požadavky navrhovaného nařízení, ale i na základě toho, že splní příslušné požadavky dozoru. Z tohoto důvodu by k vyžadovaným povolením měly své stanovisko poskytnout též ECB a národní centrální banky.

Změna č. 14

Změna č. 14

Čl. 14 odst. 1 navrhovaného nařízení

„1.   Příslušný orgán členského státu usazení ústřední protistrany zřídí v zájmu usnadnění plnění úkolů uvedených v článcích 10, 11, 46 a 48 kolegia a bude mu předsedat.

Kolegium se skládá z:

[...]

| (f) | orgánu zodpovědného za dohled nad ústřední protistranou a z centrálních bank, které emitují nejvýznamnější měny zúčtovaných finančních nástrojů.“ |
| --- | --- |

(f)

orgánu zodpovědného za dohled nad ústřední protistranou a z centrálních bank, které emitují nejvýznamnější měny zúčtovaných finančních nástrojů.“

„1.   Příslušný orgán členského státu usazení ústřední protistrany zřídí v zájmu usnadnění plnění úkolů uvedených v článcích 10, 11, 46 a 48 kolegia a bude mu předsedat.

Kolegium se skládá z:

[...]

| f) | příslušných orgánů dozoru a |
| --- | --- |

f)

příslušných orgánů dozoru a

| g) | centrálních bank, které vydávají nejvýznamnější měny zúčtovaných finančních nástrojů.“ |
| --- | --- |

g)

centrálních bank, které vydávají nejvýznamnější měny zúčtovaných finančních nástrojů.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jakožto orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, jež je jim svěřena na základě právních předpisů, by se neměla odrážet jen při vydávání či zamítnutí povolení ústřední protistrany, ale například i v jiných činnostech kolegia, jakými jsou stresové testování a hodnocení dohod o interoperabilitě. V souladu se shora uvedenou změnou č. 5 se v tomto ohledu navrhuje jednotné užívání terminologie. Kromě toho je důležité zajistit, aby v kolegiu nebyly zastoupeny pouze vydávající centrální banky, ale i centrální banky vykonávající dozor, které mohou být odlišné.

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jakožto orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, jež je jim svěřena na základě právních předpisů, by se neměla odrážet jen při vydávání či zamítnutí povolení ústřední protistrany, ale například i v jiných činnostech kolegia, jakými jsou stresové testování a hodnocení dohod o interoperabilitě. V souladu se shora uvedenou změnou č. 5 se v tomto ohledu navrhuje jednotné užívání terminologie. Kromě toho je důležité zajistit, aby v kolegiu nebyly zastoupeny pouze vydávající centrální banky, ale i centrální banky vykonávající dozor, které mohou být odlišné.

Změna č. 15

Změna č. 15

Čl. 17 první pododstavec navrhovaného nařízení

„Příslušné orgány alespoň jednou ročně přezkoumají opatření, strategie, postupy a mechanismy, které ústřední protistrana zavedla za účelem splnění tohoto nařízení, a vyhodnotí tržní a operační rizika a rizika likvidity, kterým ústřední protistrana je nebo může být vystavena.“

„Příslušné orgány v úzké spolupráci s příslušnými orgány dozoru a vydávajícími centrálními bankami alespoň jednou ročně přezkoumají opatření, strategie, postupy a mechanismy, které ústřední protistrana zavedla za účelem splnění tohoto nařízení, a vyhodnotí tržní a operační rizika a rizika likvidity, kterým ústřední protistrana je nebo může být vystavena.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jakožto orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, jež je jim svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet při průběžném přezkumu činnosti ústředních protistran, jimž bylo vydáno povolení, též s cílem zamezit tomu, aby ústřední protistrany byly přezkoumávány zvlášť ze strany orgánů dohledu a zvlášť ze strany orgánů dozoru.

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jakožto orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, jež je jim svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet při průběžném přezkumu činnosti ústředních protistran, jimž bylo vydáno povolení, též s cílem zamezit tomu, aby ústřední protistrany byly přezkoumávány zvlášť ze strany orgánů dohledu a zvlášť ze strany orgánů dozoru.

Změna č. 16

Změna č. 16

Čl. 18 odst. 1 navrhovaného nařízení

„1.   Každý členský stát určí příslušný orgán zodpovědný za plnění povinností, které vyplývají z tohoto nařízení v souvislosti s povolením ústředních protistran usazených na jeho území a s dozorem a dohledem nad nimi a informuje o něm Komisi a orgán ESMA.

Pokud členský stát určí více než jeden příslušný orgán, jednoznačně stanoví příslušné úlohy a určí jeden orgán, který je zodpovědný za koordinaci spolupráce a výměny informací s Komisí, orgánem ESMA a příslušnými orgány jiných členských států v souladu s články 19 až 22.“

„1.   Každý členský stát určí příslušný orgán zodpovědný za plnění povinností, které vyplývají z tohoto nařízení v souvislosti s povolením ústředních protistran usazených na jeho území a s dohledem nad nimi a informuje o něm Komisi a orgán ESMA.

Pokud členský stát určí více než jeden příslušný orgán, jednoznačně stanoví příslušné úlohy a určí jeden orgán, který je zodpovědný za koordinaci spolupráce a výměny informací s Komisí, orgánem ESMA, příslušnými orgány dozoru, vydávajícími centrálními bankami a příslušnými orgány jiných členských států v souladu s články 19 až 22.

Určením příslušných orgánů není dotčena pravomoc v oblasti dozoru vymezená v čl. 127 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a v článku 3.1 a v článku 22 statutu ESCB a/nebo ve vnitrostátních právních a správních předpisech, které upravují pravomoc národní centrální banky v oblasti dozoru.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem navrhované změny prvního pododstavce čl. 18 odst. 1 navrhovaného nařízení je zamezit dojmu, že každý členský stát má určit příslušný orgán odpovědný za plnění povinností v oblasti dozoru, jež vyplývají z navrhovaného nařízení, a to z následujících důvodů.

Cílem navrhované změny prvního pododstavce čl. 18 odst. 1 navrhovaného nařízení je zamezit dojmu, že každý členský stát má určit příslušný orgán odpovědný za plnění povinností v oblasti dozoru, jež vyplývají z navrhovaného nařízení, a to z následujících důvodů.

Za prvé, k výkonu dozoru jsou ECB a národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro, již zmocněny na základě Smlouvy a statutu ESCB; v případě národních centrálních bank mohou být tyto pravomoci opakovaně stanoveny či doplněny ve vnitrostátních právních a správních předpisech. V případě národních centrálních bank členských států, které dosud nezavedly euro, je pravomoc centrální banky vykonávat dozor vymezena ve vnitrostátních právních a správních předpisech. Za účelem vyjasnění této skutečnosti ECB navrhuje, aby byl doplněn třetí pododstavec, který by odkazoval na právní základ, který se uplatňuje v případě pravomocí centrálních bank v oblasti dozoru.

Za prvé, k výkonu dozoru jsou ECB a národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro, již zmocněny na základě Smlouvy a statutu ESCB; v případě národních centrálních bank mohou být tyto pravomoci opakovaně stanoveny či doplněny ve vnitrostátních právních a správních předpisech. V případě národních centrálních bank členských států, které dosud nezavedly euro, je pravomoc centrální banky vykonávat dozor vymezena ve vnitrostátních právních a správních předpisech. Za účelem vyjasnění této skutečnosti ECB navrhuje, aby byl doplněn třetí pododstavec, který by odkazoval na právní základ, který se uplatňuje v případě pravomocí centrálních bank v oblasti dozoru.

Za druhé, navrhované nařízení členům ESCB neukládá a ani by nemělo ukládat povinnosti v oblasti dozoru. Rovněž proto není třeba odkazovat na postup určování příslušných orgánů v oblasti dozoru.

Za druhé, navrhované nařízení členům ESCB neukládá a ani by nemělo ukládat povinnosti v oblasti dozoru. Rovněž proto není třeba odkazovat na postup určování příslušných orgánů v oblasti dozoru.

Ve druhém pododstavci čl. 18 odst. 1 navrhovaného nařízení, který se týká spolupráce a výměny informací v případě, že je určen více než jeden příslušný orgán, je rovněž třeba odkázat na spolupráci a výměnu informací s příslušnými centrálními bankami.

Ve druhém pododstavci čl. 18 odst. 1 navrhovaného nařízení, který se týká spolupráce a výměny informací v případě, že je určen více než jeden příslušný orgán, je rovněž třeba odkázat na spolupráci a výměnu informací s příslušnými centrálními bankami.

Změna č. 17

Změna č. 17

Čl. 19 odst. 1 navrhovaného nařízení

„1.   Příslušné orgány úzce spolupracují spolu navzájem a s orgánem ESMA.“

„1.   Příslušné orgány úzce spolupracují spolu navzájem, s orgánem ESMA a se členy ESCB.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet v povinnosti spolupráce mezi orgány.

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet v povinnosti spolupráce mezi orgány.

Změna č. 18

Změna č. 18

Druhý pododstavec čl. 20 odst. 4 navrhovaného nařízení

„4.   Uvedené odstavce však nebrání orgánu ESMA, příslušným orgánům a příslušným centrálním bankám ve výměně nebo předávání důvěrných informací v souladu s tímto nařízením nebo jinými právními předpisy vztahujícími se na investiční podniky, úvěrové instituce, penzijní fondy, subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), správce alternativních investičních fondů, zprostředkovatele pojištění a zajištění, pojišťovny, regulované trhy nebo organizátory trhů či jiné subjekty se souhlasem příslušného orgánu nebo jiného orgánu, subjektu, fyzické či právnické osoby, které informace poskytly.“

„4.   Uvedené odstavce však nebrání orgánu ESMA, příslušným orgánům, příslušným orgánům dozoru a vydávajícím centrálním bankám ve výměně nebo předávání důvěrných informací v souladu s tímto nařízením nebo jinými právními předpisy vztahujícími se na investiční podniky, úvěrové instituce, penzijní fondy, subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), správce alternativních investičních fondů, zprostředkovatele pojištění a zajištění, pojišťovny, regulované trhy nebo organizátory trhů či jiné subjekty se souhlasem příslušného orgánu nebo jiného orgánu, subjektu, fyzické či právnické osoby, které informace poskytly.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Výjimka pro příslušné orgány, pokud jde o výměnu důvěrných informací, by se měla vztahovat též na členy ESCB s ohledem na jejich úlohu a odpovědnost jakožto orgánů dozoru a jakožto vydávajících centrálních bank, jež je jim svěřena na základě právních předpisů, za účelem splnění jejich statistické funkce uvedené v článku 5 statutu ESCB.

Výjimka pro příslušné orgány, pokud jde o výměnu důvěrných informací, by se měla vztahovat též na členy ESCB s ohledem na jejich úlohu a odpovědnost jakožto orgánů dozoru a jakožto vydávajících centrálních bank, jež je jim svěřena na základě právních předpisů, za účelem splnění jejich statistické funkce uvedené v článku 5 statutu ESCB.

Změna č. 19

Změna č. 19

Čl. 21 odst. 4 navrhovaného nařízení

„4.   Příslušné orgány sdělí informaci centrálním bankám ESCB, pokud má tato informace význam pro výkon jejich povinností.“

„4.   Příslušné orgány sdělí informaci příslušným orgánům dozoru, vydávajícím centrálním bankám a ESRB, pokud má tato informace význam pro výkon jejich povinností.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Je důležité, aby členové ESCB ve své úloze orgánů dozoru, vydávajících centrálních bank a ve vztahu ke své statistické funkci, jež může připadnout rozdílným členům ESCB, od příslušných orgánů dostávali informace relevantní pro výkon jejich povinností. Stejně tak by s ohledem na svůj mandát a systémový význam ústředních protistran měla informace relevantní pro výkon svých funkcí dostávat ESRB.

Je důležité, aby členové ESCB ve své úloze orgánů dozoru, vydávajících centrálních bank a ve vztahu ke své statistické funkci, jež může připadnout rozdílným členům ESCB, od příslušných orgánů dostávali informace relevantní pro výkon jejich povinností. Stejně tak by s ohledem na svůj mandát a systémový význam ústředních protistran měla informace relevantní pro výkon svých funkcí dostávat ESRB.

Změna č. 20

Změna č. 20

Článek 22 navrhovaného nařízení

„Příslušný orgán nebo jakýkoli jiný orgán bez zbytečného odkladu informuje orgán ESMA, kolegium a jiné příslušné orgány o naléhavé situaci spojené s ústřední protistranou, včetně vývoje na finančních trzích, která může mít nepříznivý účinek na tržní likviditu a stabilitu finančního systému v jakémkoli členském státě, kde je ústřední protistrana nebo jeden z jejích zúčtujících členů usazen.“

„Příslušný orgán nebo jakýkoli jiný orgán bez zbytečného odkladu informuje orgán ESMA, příslušné orgány dozoru a vydávající centrální banky, kolegium a jiné příslušné orgány o naléhavé situaci spojené s ústřední protistranou, včetně vývoje na finančních trzích, která může mít nepříznivý účinek na tržní likviditu a stabilitu finančního systému v jakémkoli členském státě, kde je ústřední protistrana nebo jeden z jejích zúčtujících členů usazen.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Je důležité, aby členové ESCB ve své úloze orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank s ohledem na své povinnosti v souvislosti s touto úlohou, jež pro ně vyplývají z právních předpisů, dostávali informace o naléhavých situacích.

Je důležité, aby členové ESCB ve své úloze orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank s ohledem na své povinnosti v souvislosti s touto úlohou, jež pro ně vyplývají z právních předpisů, dostávali informace o naléhavých situacích.

Změna č. 21

Změna č. 21

Čl. 23 odst. 2 navrhovaného nařízení

„2.   ESMA uzná ústřední protistranu z třetí země, jsou-li splněny tyto podmínky:

[...]

| c) | byla uzavřena ujednání o spolupráci podle odstavce 4.“ |
| --- | --- |

c)

byla uzavřena ujednání o spolupráci podle odstavce 4.“

„2.   Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB uzná ústřední protistranu z třetí země, jsou-li splněny tyto podmínky:

[...]

| c) | byla uzavřena ujednání o spolupráci podle odstavce 4; |
| --- | --- |

c)

byla uzavřena ujednání o spolupráci podle odstavce 4;

| d) | příslušné právní předpisy třetí země, do jejíž jurisdikce ústřední protistrana spadá, zajišťují reciprocitu pro ústřední protistrany z Unie.“ |
| --- | --- |

d)

příslušné právní předpisy třetí země, do jejíž jurisdikce ústřední protistrana spadá, zajišťují reciprocitu pro ústřední protistrany z Unie.“

Odůvodnění

Odůvodnění

ECB má za to, že rozhodnutí o uznání ústřední protistrany ze třetí země by mělo být přijato v úzké spolupráci se členy ESCB, aby bylo zajištěno, že veškeré obavy centrálních bank ohledně dozoru a jejich postupy týkající se například řízení likvidity a rizik budou přiměřeně zohledněny.

ECB má za to, že rozhodnutí o uznání ústřední protistrany ze třetí země by mělo být přijato v úzké spolupráci se členy ESCB, aby bylo zajištěno, že veškeré obavy centrálních bank ohledně dozoru a jejich postupy týkající se například řízení likvidity a rizik budou přiměřeně zohledněny.

ECB kromě toho navrhuje vložit čtvrtou podmínku, podle které rozhodné právo třetí země, do jejíž jurisdikce ústřední protistrana spadá, zajišťuje reciprocitu pro ústřední protistrany z Unie, které hodlají nabízet služby v této třetí zemi.

ECB kromě toho navrhuje vložit čtvrtou podmínku, podle které rozhodné právo třetí země, do jejíž jurisdikce ústřední protistrana spadá, zajišťuje reciprocitu pro ústřední protistrany z Unie, které hodlají nabízet služby v této třetí zemi.

Změna č. 22

Změna č. 22

Čl. 23 odst. 3 navrhovaného nařízení

„3.   Komise může přijmout rozhodnutí v souladu s postupem uvedeným v čl. 69 odst. 2, které určí, že právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země zajistí, aby ústřední protistrany povolené v uvedené třetí zemi splňovaly právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům, které vyplývají z tohoto nařízení, a aby ústřední protistrany podléhaly v uvedené třetí zemi průběžnému účinnému dohledu a vynucování.“

„3.   Komise může v souladu s postupem uvedeným v čl. 69 odst. 2 a na základě společného stanoviska orgánu ESMA, členů ESCB a dotyčných příslušných orgánů přijmout rozhodnutí, které určí, že právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země zajistí, aby ústřední protistrany povolené v uvedené třetí zemi splňovaly právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům, které vyplývají z tohoto nařízení, a aby ústřední protistrany podléhaly v uvedené třetí zemi průběžnému účinnému dohledu, dozoru a vynucování.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Rozhodnutí Komise, které určuje, že právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země zajistí, aby ústřední protistrany povolené v uvedené třetí zemi splňovaly právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům Unie, by mělo být přijato jedině na základě společného stanoviska orgánu ESMA, členů ESCB ve své úloze orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank a dotyčných příslušných orgánů.

Rozhodnutí Komise, které určuje, že právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země zajistí, aby ústřední protistrany povolené v uvedené třetí zemi splňovaly právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům Unie, by mělo být přijato jedině na základě společného stanoviska orgánu ESMA, členů ESCB ve své úloze orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank a dotyčných příslušných orgánů.

Změna č. 23

Změna č. 23

Čl. 23 odst. 4 navrhovaného nařízení

„4.   ESMA uzavře s příslušnými orgány třetích zemí, jejichž právní a dohledové rámce byly v souladu s odstavcem 3 uznány jako rovnocenné tomuto nařízení, ujednání o spolupráci. [...]“

„4.   ESMA v úzké spolupráci s příslušnými orgány dozoru a vydávajícími centrálními bankami uzavře s příslušnými orgány třetích zemí, jejichž právní a dohledové rámce byly v souladu s odstavcem 3 uznány jako rovnocenné tomuto nařízení, ujednání o spolupráci. [...]“

Odůvodnění

Odůvodnění

Je důležité, aby členové ESCB ve své úloze orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank byli v zájmu zajištění náležitého zohlednění otázek v oblasti dozoru a spolupráce v těchto otázkách zapojeni do uzavírání ujednání o spolupráci s dotyčnými příslušnými orgány třetích zemí.

Je důležité, aby členové ESCB ve své úloze orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank byli v zájmu zajištění náležitého zohlednění otázek v oblasti dozoru a spolupráce v těchto otázkách zapojeni do uzavírání ujednání o spolupráci s dotyčnými příslušnými orgány třetích zemí.

Změna č. 24

Změna č. 24

Čl. 24 odst. 9 navrhovaného nařízení

„9.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují minimální obsah pravidel a řídicích systémů uvedených v odstavcích 1 až 8.

[...]

ESMA předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

„9.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují minimální obsah pravidel a řídicích systémů uvedených v odstavcích 1 až 8.

[...]

Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k regulatorním technickým normám o obecných ustanoveních použitelných pro ústřední protistrany.

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k regulatorním technickým normám o obecných ustanoveních použitelných pro ústřední protistrany.

Změna č. 25

Změna č. 25

Čl. 27 odst. 3 a 5 navrhovaného nařízení

„3.   Ústřední protistrana na požádání poskytne záznamy a informace uvedené v odstavcích 1 a 2 a všechny informace o pozicích zúčtovaných smluv bez ohledu na systém, ve kterém byly transakce provedeny, příslušnému orgánu a orgánu ESMA.

[...]

5.   S cílem zajistit jednotné podmínky používání odstavců 1 a 2 jsou na Komisi přeneseny pravomoci určit formát záznamů a informací, které mají být uchovány.

Prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci jsou přijaty v souladu s [článkem 7e] nařízení .../... [nařízení o ESMA].

ESMA předloží předlohy uvedených prováděcích technických norem Komisi do 30. června 2012.“

„3.   Ústřední protistrana na požádání poskytne záznamy a informace uvedené v odstavcích 1 a 2 a všechny informace o pozicích zúčtovaných smluv bez ohledu na systém, ve kterém byly transakce provedeny, příslušnému orgánu, orgánu ESMA, příslušným orgánům dozoru a vydávajícím centrálním bankám.

[...]

5.   S cílem zajistit jednotné podmínky používání odstavců 1 a 2 jsou na Komisi přeneseny pravomoci určit formát záznamů a informací, které mají být uchovány.

Prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci jsou přijaty v souladu s [článkem 7e] nařízení .../... [nařízení o ESMA].

Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB předloží předlohy uvedených prováděcích technických norem Komisi do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Ústřední protistrany by měly dostupné záznamy a informace na žádost zpřístupnit rovněž členům ESCB v jejich úloze orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, a to s ohledem na jejich povinnosti v souvislosti s danou úlohou, jež pro ně vyplývají z právních předpisů.

Ústřední protistrany by měly dostupné záznamy a informace na žádost zpřístupnit rovněž členům ESCB v jejich úloze orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, a to s ohledem na jejich povinnosti v souvislosti s danou úlohou, jež pro ně vyplývají z právních předpisů.

Změna č. 26

Změna č. 26

Čl. 32 odst. 2 navrhovaného nařízení

„2.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují minimální obsah plánu zachování provozu a minimální úroveň služeb, jež zaručuje plán na obnovu po havárii.

[...]

ESMA předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

„2.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují minimální obsah plánu zachování provozu a minimální úroveň služeb, jež zaručuje plán na obnovu po havárii.

[...]

Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k regulatorním technickým normám, které specifikují minimální obsah plánu zachování provozu a minimální úroveň služeb, jež zaručuje plán na obnovu po havárii.

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k regulatorním technickým normám, které specifikují minimální obsah plánu zachování provozu a minimální úroveň služeb, jež zaručuje plán na obnovu po havárii.

Změna č. 27

Změna č. 27

Zrušení čl. 37 odst. 5 navrhovaného nařízení

„5.   Požadavky stanovené v odstavcích 1 až 4 jsou nadřazeny veškerým protichůdným právním a správním předpisům členských států, které stranám brání v jejich plnění.“

„   “

Odůvodnění

Odůvodnění

Sekundární právo Unie je nadřazeno právu vnitrostátnímu, ledaže by se ukázalo, že Unie nemá v dané oblasti pravomoc. Právní předpisy členských států z oblasti práva soukromého, práva insolvenčního a jiná pravidla z těchto oblastí práva nespadají do pravomoci Unie, a proto se nezdá být právně proveditelné obecně nedbat použitelnosti těchto vnitrostátních právních předpisů.

Sekundární právo Unie je nadřazeno právu vnitrostátnímu, ledaže by se ukázalo, že Unie nemá v dané oblasti pravomoc. Právní předpisy členských států z oblasti práva soukromého, práva insolvenčního a jiná pravidla z těchto oblastí práva nespadají do pravomoci Unie, a proto se nezdá být právně proveditelné obecně nedbat použitelnosti těchto vnitrostátních právních předpisů.

Změna č. 28

Změna č. 28

Čl. 39 odst. 5 navrhovaného nařízení

„5.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují příslušné procento a časový horizont, jak je uvedeno v odstavci 1, pro různé kategorie finančních nástrojů.

[...]

ESMA po konzultaci s orgánem EBA předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

„5.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují příslušné procento a časový horizont, jak je uvedeno v odstavci 1, pro různé kategorie finančních nástrojů.

[...]

Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB a po konzultaci s orgánem EBA předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k regulatorním technickým normám, které specifikují maržové požadavky.

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k regulatorním technickým normám, které specifikují maržové požadavky.

Změna č. 29

Změna č. 29

Čl. 40 odst. 2 navrhovaného nařízení

„2.   Ústřední protistrana stanoví minimální výši příspěvků do fondu pro riziko selhání a kritéria k výpočtu příspěvků jednotlivých zúčtujících členů. Příspěvky jsou přiměřené expozicím každého zúčtujícího člena, aby se zajistilo, že příspěvky do fondu pro riziko selhání ústřední protistraně alespoň umožní odolat selhání zúčtujícího člena, vůči kterému má největší expozice, nebo druhého a třetího největšího zúčtujícího člena, je-li součet jejich expozic větší.“

„2.   Ústřední protistrana může stanovit
  více než jeden fond pro riziko selhání pro různé kategorie nástrojů, jejichž zúčtování provádí.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhované nařízení by mělo být v souladu s probíhající prací CPSS-IOSCO. V tomto směru by se navrhované nařízení mělo soustředit na stanovení významných zásad, přičemž odpovědnost za přípravu technických norem by mělo svěřit orgánu ESMA, který by tak činil v úzké spolupráci se členy ESCB (viz níže uvedená změna č. 30).

Navrhované nařízení by mělo být v souladu s probíhající prací CPSS-IOSCO. V tomto směru by se navrhované nařízení mělo soustředit na stanovení významných zásad, přičemž odpovědnost za přípravu technických norem by mělo svěřit orgánu ESMA, který by tak činil v úzké spolupráci se členy ESCB (viz níže uvedená změna č. 30).

Změna č. 30

Změna č. 30

Čl. 40 odst. 3 navrhovaného nařízení

„3.   Ústřední protistrana může zřídit více než jeden fond pro riziko selhání pro různé kategorie nástrojů, jejichž zúčtování provádí.“

„3.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují podrobnosti o fondech pro riziko selhání uvedených v odstavcích 1 a 2.

Regulatorní technické normy uvedené v prvním pododstavci se přijímají v souladu s článkem [7 až 7d] nařízení .../... [nařízení o orgánu ESMA].

Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Jak je uvedeno výše, mělo by navrhované nařízení být v souladu s probíhající prací CPSS-IOSCO. V tomto směru by se navrhované nařízení mělo soustředit na stanovení významných zásad, přičemž odpovědnost za přípravu technických norem by mělo svěřit orgánu ESMA, který by tak činil v úzké spolupráci se členy ESCB.

Jak je uvedeno výše, mělo by navrhované nařízení být v souladu s probíhající prací CPSS-IOSCO. V tomto směru by se navrhované nařízení mělo soustředit na stanovení významných zásad, přičemž odpovědnost za přípravu technických norem by mělo svěřit orgánu ESMA, který by tak činil v úzké spolupráci se členy ESCB.

Změna č. 31

Změna č. 31

Čl. 41 odst. 2 navrhovaného nařízení

„2.   Ústřední protistrana vypracuje scénáře mimořádných, ale věrohodných tržních podmínek, které zahrnují nejvolatilnější období, jež zažily trhy, pro které ústřední protistrana poskytuje své služby. Fond pro riziko selhání uvedený v článku 40 a ostatní finanční zdroje uvedené v odstavci 1 ústřední protistraně nepřetržitě umožňují odolat selhání dvou zúčtujících členů, vůči kterým má největší expozice, a umožňují ústřední protistraně odolat náhlému výprodeji finančních zdrojů a prudkému snížení tržní likvidity.“

„2.    Fond pro riziko selhání uvedený v článku 40 a ostatní finanční zdroje uvedené v odstavci 1 ústřední protistraně nepřetržitě umožňují odolat potenciálním ztrátám v mimořádných, ale věrohodných tržních podmínkách. Ústřední protistrana vypracuje scénáře mimořádných, ale věrohodných tržních podmínek..“

Odůvodnění

Odůvodnění

Jak je uvedeno výše, mělo by navrhované nařízení být v souladu s probíhající prací CPSS-IOSCO. V tomto směru by se navrhované nařízení mělo soustředit na stanovení významných zásad, přičemž odpovědnost za přípravu technických norem by mělo svěřit orgánu ESMA, který by tak činil v úzké spolupráci se členy ESCB (viz níže uvedená změna č. 33).

Jak je uvedeno výše, mělo by navrhované nařízení být v souladu s probíhající prací CPSS-IOSCO. V tomto směru by se navrhované nařízení mělo soustředit na stanovení významných zásad, přičemž odpovědnost za přípravu technických norem by mělo svěřit orgánu ESMA, který by tak činil v úzké spolupráci se členy ESCB (viz níže uvedená změna č. 33).

Změna č. 32

Změna č. 32

Čl. 41 odst. 3 navrhovaného nařízení

„3.   Ústřední protistrana získá potřebné úvěrové linky nebo podobná opatření k pokrytí svých potřeb likvidity v případě, že finanční zdroje, které má k dispozici, nejsou okamžitě dostupné. Žádný zúčtující člen nebo mateřský či dceřiný podnik zúčtujícího člena nemůže poskytnout více než 25 procent úvěrových linek, které ústřední protistrana potřebuje.“

„3.   Ústřední protistrana každodenně provádí výpočet, kolik likvidity bude potenciálně potřebovat. Ústřední protistrana má stálý přístup k likviditě, která je přiměřená výkonu jejích služeb a činností. Za tímto účelem
  ústřední protistrana získá potřebné úvěrové linky nebo podobná opatření k pokrytí svých potřeb likvidity v případě, že finanční zdroje, které má k dispozici, nejsou okamžitě dostupné. Žádný zúčtující člen nebo mateřský či dceřiný podnik zúčtujícího člena nemůže poskytnout více než 25 procent úvěrových linek, které ústřední protistrana potřebuje.“

Odůvodnění

Odůvodnění

V zájmu sjednocení s probíhající prací CPSS-IOSCO by kromě odkazu, který zajišťuje dostupnost přiměřené likvidity pro ústřední protistranu, měl být do navrhovaného nařízení vložen odkaz na denní výpočet potenciální potřeby likvidity ze strany ústřední protistrany.

V zájmu sjednocení s probíhající prací CPSS-IOSCO by kromě odkazu, který zajišťuje dostupnost přiměřené likvidity pro ústřední protistranu, měl být do navrhovaného nařízení vložen odkaz na denní výpočet potenciální potřeby likvidity ze strany ústřední protistrany.

Změna č. 33

Změna č. 33

Čl. 41 odst. 5 navrhovaného nařízení

„5.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují mimořádné podmínky uvedené v odstavci 2, jimž ústřední protistrana odolá.

[...]

ESMA po konzultaci s orgánem EBA předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

„5.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují mimořádné podmínky uvedené v odstavci 2, jimž ústřední protistrana odolá, a kritéria pro přiměřenou likviditu uvedenou v odstavci 3.

[...]

ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB a po konzultaci s orgánem EBA předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

V důsledku shora uvedených změn č. 11 a 32 by měl být čl. 41 odst. 5 navrhovaného nařízení změněn tak, aby byla zajištěna příprava regulatorních technických norem, k čemuž by mělo docházet v úzké spolupráci se členy ESCB.

V důsledku shora uvedených změn č. 11 a 32 by měl být čl. 41 odst. 5 navrhovaného nařízení změněn tak, aby byla zajištěna příprava regulatorních technických norem, k čemuž by mělo docházet v úzké spolupráci se členy ESCB.

Změna č. 34

Změna č. 34

Čl. 42 odst. 2 až 4 navrhovaného nařízení

„2.   Nepostačují-li k pokrytí ztrát vzniklých ústřední protistraně marže složené zúčtujícím členem, který selhal, použije ústřední protistrana k pokrytí těchto ztrát příspěvky člena, jenž selhal, do fondu pro riziko selhání.

3.   Ústřední protistrana použije příspěvky zúčtujících členů, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání a jiné jejich příspěvky, teprve až vyčerpá příspěvky zúčtujícího člena, jenž selhal, a popřípadě své vlastní zdroje uvedené v čl. 41 odst. 1.

4.   Ústřední protistrana nesmí k pokrytí ztrát vzniklých selháním zúčtujícího člena použít marže složené zúčtujícími členy, kteří neselhali.“

„2.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují podrobnosti kaskádovité ochrany proti selhání uvedené v odstavci 1.

Regulatorní technické normy uvedené v prvním pododstavci se přijímají v souladu s článkem [7 až 7d] nařízení .../... [nařízení o orgánu ESMA].

Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.

“

Odůvodnění

Odůvodnění

Jak je uvedeno výše, mělo by navrhované nařízení být v souladu s probíhající prací CPSS-IOSCO. V tomto směru by se navrhované nařízení mělo soustředit na stanovení významných zásad, přičemž odpovědnost za přípravu technických norem by mělo svěřit orgánu ESMA, který by tak činil v úzké spolupráci se členy ESCB.

Jak je uvedeno výše, mělo by navrhované nařízení být v souladu s probíhající prací CPSS-IOSCO. V tomto směru by se navrhované nařízení mělo soustředit na stanovení významných zásad, přičemž odpovědnost za přípravu technických norem by mělo svěřit orgánu ESMA, který by tak činil v úzké spolupráci se členy ESCB.

Změna č. 35

Změna č. 35

Čl. 43 odst. 3 navrhovaného nařízení

„3.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují typ kolaterálu, jenž lze považovat za vysoce likvidní, a snížení hodnoty uvedené v odstavci 1.

[...]

ESMA po konzultaci s ESCB a orgánem EBA předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

„3.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují typ kolaterálu, jenž lze považovat za vysoce likvidní, a snížení hodnoty uvedené v odstavci 1.

[...]

ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB a po konzultaci s orgánem EBA předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, se již odráží v čl. 43 odst. 3 navrhovaného nařízení, který se týká vypracování regulatorních technických norem, které specifikují požadavky ohledně kolaterálu. Jelikož však ESCB nemá právní způsobilost, mělo by „ESCB“ být nahrazeno „členy ESCB“.

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, se již odráží v čl. 43 odst. 3 navrhovaného nařízení, který se týká vypracování regulatorních technických norem, které specifikují požadavky ohledně kolaterálu. Jelikož však ESCB nemá právní způsobilost, mělo by „ESCB“ být nahrazeno „členy ESCB“.

Změna č. 36

Změna č. 36

Čl. 44 odst. 5 navrhovaného nařízení

„5.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují vysoce likvidní finanční nástroje uvedené v odstavci 1 a koncentrační limity uvedené v odstavci 4.

[...]

ESMA po konzultaci s orgánem EBA předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

„5.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují vysoce likvidní finanční nástroje uvedené v odstavci 1 a koncentrační limity uvedené v odstavci 4.

[...]

Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB a po konzultaci s orgánem EBA předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k regulatorním technickým normám, které mají být pro ústřední protistrany vydány ohledně investiční politiky.

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k regulatorním technickým normám, které mají být pro ústřední protistrany vydány ohledně investiční politiky.

Změna č. 37

Změna č. 37

Čl. 45 odst. 3 navrhovaného nařízení

„3.   Ústřední protistrana bezodkladně informuje příslušný orgán. Příslušný orgán okamžitě informuje orgán zodpovědný za dohled nad zúčtujícím členem, který selhal, pokud se ústřední protistrana domnívá, že zúčtující člen nebude schopen plnit své budoucí závazky, a pokud ústřední protistrana hodlá oznámit jeho selhání.“

„3.   Ústřední protistrana bezodkladně informuje příslušný orgán. Příslušný orgán okamžitě informuje orgán zodpovědný za dohled nad zúčtujícím členem, který selhal, a dále příslušné orgány dozoru a dotyčné vydávající centrální banky, pokud se ústřední protistrana domnívá, že zúčtující člen nebude schopen plnit své budoucí závazky, a pokud ústřední protistrana hodlá oznámit jeho selhání.“

Odůvodnění

Odůvodnění

S ohledem na úlohu a odpovědnost členů ESCB jakožto orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, jež je jim svěřena na základě právních předpisů, by informační povinnost, pokud jde o zúčtující členy ústřední protistrany, kteří selhali, kterou má příslušný orgán mít podle čl. 45 odst. 3 navrhovaného nařízení ve vztahu k orgánům dohledu, měla být rozšířena i ve prospěch členů ESCB, kteří plní shora uvedené úlohy.

S ohledem na úlohu a odpovědnost členů ESCB jakožto orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, jež je jim svěřena na základě právních předpisů, by informační povinnost, pokud jde o zúčtující členy ústřední protistrany, kteří selhali, kterou má příslušný orgán mít podle čl. 45 odst. 3 navrhovaného nařízení ve vztahu k orgánům dohledu, měla být rozšířena i ve prospěch členů ESCB, kteří plní shora uvedené úlohy.

Změna č. 38

Změna č. 38

Čl. 46 odst. 4 navrhovaného nařízení

„4.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují:

[...]

ESMA po konzultaci s orgánem EBA předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

„4.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují:

[...]

Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB a po konzultaci s orgánem EBA předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k regulatorním technickým normám, které mají být pro ústřední protistrany vydány ohledně přezkumu modelů, stresového testování a zpětného testování.

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k regulatorním technickým normám, které mají být pro ústřední protistrany vydány ohledně přezkumu modelů, stresového testování a zpětného testování.

Změna č. 39

Změna č. 39

Čl. 50 odst. 3 navrhovaného nařízení

„3.   Pokud příslušný orgán zastává názor, že požadavku stanovené v odstavci 2 nejsou splněny, poskytne poskytne ostatním příslušným orgánům a zapojeným ústředním protistranám písemná vysvětlení týkající jeho úvah ohledně rizika Kromě toho vyrozumí Evropský úřad pro cenné papíry a trhy (ESMA), který vydá stanovisko ohledně skutečné platnosti těchto úvah ohledně rizika jakožto důvodu pro zamítnutí ujednání o interoperabilitě. Stanovisko ESMA se zpřístupní všem zapojeným ústředním protistranám. Pokud se posouzení ESMA odlišuje od posouzení dotyčného příslušného orgánu, přezkoumá tento orgán svůj půostoj s přihlédnutím ke stanovisku ESMA.“

„3.   Pokud příslušný orgán zastává názor, že požadavky stanovené v odstavci 2 nejsou splněny, poskytne ostatním příslušným orgánům a zapojeným ústředním protistranám písemná vysvětlení týkající se jeho úvah ohledně rizika. Kromě toho vyrozumí orgán ESMA, příslušné orgány dozoru a dotyčné vydávající centrální banky, které
  vyzve k vydání samostatných stanovisek ohledně skutečné platnosti těchto úvah ohledně rizika jakožto důvodu pro zamítnutí ujednání o interoperabilitě. Stanovisko orgánu ESMA a stanoviska příslušných orgánů dozoru a dotyčných vydávajících centrálních bank se zpřístupní všem zapojeným ústředním protistranám. Pokud se posouzení v těchto stanoviscích odlišuje od posouzení dotyčného příslušného orgánu, přezkoumá tento orgán svůj postoj s přihlédnutím ke stanovisku orgánu ESMA a příslušných orgánů dozoru a dotyčných vydávajících centrálních bank.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB jakožto orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, jež je jim svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu ke schvalování dohod o interoperabilitě pro ústřední protistrany.

Úloha a odpovědnost členů ESCB jakožto orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, jež je jim svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu ke schvalování dohod o interoperabilitě pro ústřední protistrany.

Změna č. 40

Změna č. 40

Čl. 50 odst. 4 navrhovaného nařízení

„4.   Do 30. června 2012 ESMA vydá pokyny nebo doporučení s cílem stanovit konzistentní, efektivní a účinné posuzování dohod o interoperabilitě v souladu s postupem stanoveným v článku 8 nařízení .../... [nařízení o ESMA].“

„4.   Do 30. června 2012 orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB vydá pokyny nebo doporučení s cílem stanovit konzistentní, efektivní a účinné posuzování dohod o interoperabilitě v souladu s postupem stanoveným v článku 8 nařízení .../... [nařízení o ESMA].“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k vydávání pokynů nebo doporučení s cílem pro ústřední protistrany stanovit konzistentní, efektivní a účinné posuzování dohod o interoperabilitě.

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k vydávání pokynů nebo doporučení s cílem pro ústřední protistrany stanovit konzistentní, efektivní a účinné posuzování dohod o interoperabilitě.

Změna č. 41

Změna č. 41

Čl. 52 odst. 3 navrhovaného nařízení

„3.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují náležitosti žádosti o registraci předkládané orgánu ESMA uvedené v odstavci 1.

[...]

ESMA předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

„3.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují náležitosti žádosti o registraci předkládané orgánu ESMA uvedené v odstavci 1.

[...]

Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k přijímání regulatorních technických norem, které specifikují náležitosti žádosti o registraci registru obchodních údajů předkládané orgánu ESMA.

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k přijímání regulatorních technických norem, které specifikují náležitosti žádosti o registraci registru obchodních údajů předkládané orgánu ESMA.

Změna č. 42

Změna č. 42

Čl. 52 odst. 4 navrhovaného nařízení

„4.   Za účelem zajištění jednotného používání odstavce 1 jsou na Komisi přeneseny pravomoci přijmout prováděcí normy, které určí formát žádosti o registraci předkládané orgánu ESMA.

[...]

ESMA předloží předlohy uvedených norem Komisi do 30. června 2012.“

„4.   Za účelem zajištění jednotného používání odstavce 1 jsou na Komisi přeneseny pravomoci přijmout prováděcí normy, které určí formát žádosti o registraci předkládané orgánu ESMA.

[...]

Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB předloží předlohy uvedených norem Komisi do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k přijímání prováděcích norem, které určí formát žádostí o registraci registru obchodních údajů předkládaných orgánu ESMA.

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k přijímání prováděcích norem, které určí formát žádostí o registraci registru obchodních údajů předkládaných orgánu ESMA.

Změna č. 43

Změna č. 43

Čl. 60 odst. 1 navrhovaného nařízení

„1.   ESMA odejme registraci registru obchodních údajů v jakémkoli z těchto případů:

[...]“

„1.   ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB odejme registraci registru obchodních údajů v jakémkoli z těchto případů:

[...]“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k odnětí registrace registru obchodních údajů ze strany orgánu ESMA.

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k odnětí registrace registru obchodních údajů ze strany orgánu ESMA.

Změna č. 44

Změna č. 44

Čl. 63 odst. 4 navrhovaného nařízení

„4.   ESMA uzavře s příslušnými orgány třetích zemí, jejichž právní a dohledové rámce jsou v souladu s odstavcem 3 považovány za rovnocenné tomuto nařízení, ujednání o spolupráci. Tato ujednání zajistí, aby orgány Unie měly bezprostřední a nepřetržitý přístup ke všem informacím potřebným k výkonu jejich funkcí. Uvedená ujednání specifikují alespoň:

[...]“

„4.   Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB uzavře s příslušnými orgány třetích zemí, jejichž právní, dozorové a dohledové rámce jsou v souladu s odstavcem 3 považovány za rovnocenné tomuto nařízení, ujednání o spolupráci. Tato ujednání zajistí, aby orgány Unie měly bezprostřední a nepřetržitý přístup ke všem informacím potřebným k výkonu jejich funkcí. Uvedená ujednání specifikují alespoň:

[...]“

Odůvodnění

Odůvodnění

Je důležité, aby členové ESCB byli v zájmu zajištění odpovídajícího zohlednění otázek v oblasti dozoru nad registry obchodních údajů a spolupráce v těchto otázkách zapojeni do uzavírání ujednání o spolupráci s dotyčnými příslušnými orgány třetích zemí.

Je důležité, aby členové ESCB byli v zájmu zajištění odpovídajícího zohlednění otázek v oblasti dozoru nad registry obchodních údajů a spolupráce v těchto otázkách zapojeni do uzavírání ujednání o spolupráci s dotyčnými příslušnými orgány třetích zemí.

Změna č. 45

Změna č. 45

Čl. 67 odst. 2 navrhovaného nařízení

„2.   Registr obchodních údajů poskytuje potřebné informace těmto subjektům:

| a) | orgánu ESMA; |
| --- | --- |

a)

orgánu ESMA;

| b) | příslušným orgánům, které dohlížejí na podniky, jež podléhají ohlašovací povinnosti podle článku 6; |
| --- | --- |

b)

příslušným orgánům, které dohlížejí na podniky, jež podléhají ohlašovací povinnosti podle článku 6;

| c) | příslušnému orgánu, který dohlíží na ústřední protistrany, jež mají přístup do registru obchodních údajů; |
| --- | --- |

c)

příslušnému orgánu, který dohlíží na ústřední protistrany, jež mají přístup do registru obchodních údajů;

| d) | příslušným centrálním bankám ESCB.“ |
| --- | --- |

d)

příslušným centrálním bankám ESCB.“

„2.   Registr obchodních údajů poskytuje potřebné informace těmto subjektům:

| a) | orgánu ESMA; |
| --- | --- |

a)

orgánu ESMA;

| b) | příslušným orgánům, které dohlížejí na podniky, jež podléhají ohlašovací povinnosti podle článku 6; |
| --- | --- |

b)

příslušným orgánům, které dohlížejí na podniky, jež podléhají ohlašovací povinnosti podle článku 6;

| c) | příslušnému orgánu, který dohlíží na ústřední protistrany, jež mají přístup do registru obchodních údajů; |
| --- | --- |

c)

příslušnému orgánu, který dohlíží na ústřední protistrany, jež mají přístup do registru obchodních údajů;

| d) | příslušným orgánům dozoru; |
| --- | --- |

d)

příslušným orgánům dozoru;

| e) | vydávajícím centrálním bankám, které vydávají nejvýznamnější měny registrovaných finančních nástrojů; |
| --- | --- |

e)

vydávajícím centrálním bankám, které vydávají nejvýznamnější měny registrovaných finančních nástrojů;

| f) | členům ESCB pro výkon jejich statistických funkcí; |
| --- | --- |

f)

členům ESCB pro výkon jejich statistických funkcí;

| g) | ESRB.“ |
| --- | --- |

g)

ESRB.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB jakožto orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, jež je jim svěřena na základě právních předpisů, i jejich statistická funkce by se měla odrážet ve vztahu k transparentnosti a dostupnosti údajů v registru obchodních údajů. Jak bylo zdůrazněno v příspěvku Eurosystému k veřejné konzultaci Evropské komise, pokud jde o „Možné podněty ke zvýšení odolnosti trhů s OTC deriváty“, ze září 2009 (k dispozici na internetových stránkách ECB http://www.ecb.europa.eu), považuje ECB registry obchodních údajů za základní nástroje ke zlepšení provozních postupů a transparentnosti na finančních trzích, zejména s ohledem na trhy s OTC deriváty a případně s ohledem na podkladové nástroje. Do té míry, že registry obchodních údajů dosahují komplexního pokrytí určitých produktů, mohou orgánům regulace a dohledu i účastníkům finančního trhu poskytnout zejména včasný přehled o vytváření a rozložení angažovanosti na příslušných trzích. Takto mohou centrální registry obchodních údajů plnit úlohu poskytovatelů informací, a to pokud možno ve srovnatelných formátech a v souladu se statistickým rámcem Unie, což je nezbytné pro to, aby příslušné orgány mohly zavést mechanismy včas varující před vznikem finančních rizik. Z těchto důvodů ECB navrhuje, aby byla do výčtu subjektů, jimž registry obchodních údajů poskytují nezbytné informace, doplněna též ESRB.

Úloha a odpovědnost členů ESCB jakožto orgánů dozoru a vydávajících centrálních bank, jež je jim svěřena na základě právních předpisů, i jejich statistická funkce by se měla odrážet ve vztahu k transparentnosti a dostupnosti údajů v registru obchodních údajů. Jak bylo zdůrazněno v příspěvku Eurosystému k veřejné konzultaci Evropské komise, pokud jde o „Možné podněty ke zvýšení odolnosti trhů s OTC deriváty“, ze září 2009 (k dispozici na internetových stránkách ECB http://www.ecb.europa.eu), považuje ECB registry obchodních údajů za základní nástroje ke zlepšení provozních postupů a transparentnosti na finančních trzích, zejména s ohledem na trhy s OTC deriváty a případně s ohledem na podkladové nástroje. Do té míry, že registry obchodních údajů dosahují komplexního pokrytí určitých produktů, mohou orgánům regulace a dohledu i účastníkům finančního trhu poskytnout zejména včasný přehled o vytváření a rozložení angažovanosti na příslušných trzích. Takto mohou centrální registry obchodních údajů plnit úlohu poskytovatelů informací, a to pokud možno ve srovnatelných formátech a v souladu se statistickým rámcem Unie, což je nezbytné pro to, aby příslušné orgány mohly zavést mechanismy včas varující před vznikem finančních rizik. Z těchto důvodů ECB navrhuje, aby byla do výčtu subjektů, jimž registry obchodních údajů poskytují nezbytné informace, doplněna též ESRB.

Změna č. 46

Změna č. 46

Čl. 67 odst. 4 navrhovaného nařízení

„4.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují podrobnosti o informacích uvedených v odstavcích 1 a 2.

[...]

ESMA předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi nejpozději do 30. června 2012.“

„4.   Na Komisi jsou přeneseny pravomoci přijímat regulatorní technické normy, které specifikují podrobnosti o informacích uvedených v odstavcích 1 a 2.

[...]

Orgán ESMA v úzké spolupráci se členy ESCB předloží předlohy uvedených regulatorních technických norem Komisi nejpozději do 30. června 2012.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k přijímání regulatorních technických norem, které specifikují podrobnosti o údajích, jež má registr obchodních údajů zveřejnit, jakož i informace, které mají být poskytnuty orgánu ESMA a jiným příslušným orgánům, jako například ESRB, za účelem výkonu jejich povinností.

Úloha a odpovědnost členů ESCB, jež je jim v oblasti dozoru svěřena na základě právních předpisů, by se měla odrážet též ve vztahu k přijímání regulatorních technických norem, které specifikují podrobnosti o údajích, jež má registr obchodních údajů zveřejnit, jakož i informace, které mají být poskytnuty orgánu ESMA a jiným příslušným orgánům, jako například ESRB, za účelem výkonu jejich povinností.

---

(1)  Tučně je vyznačen text, který ECB navrhuje doplnit. Přeškrtnut je text, který ECB navrhuje vypustit.

1

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 23.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/25

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.6124 – Ferrovie dello Stato/Cube Transport/Arriva Deutschland)

(Text s významem pro EHP)

2011/C 57/02

Dne 16. února 2011 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32011M6124. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32011M6124. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

| 23.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/25

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.6118 – Bain Capital Investors/IMCD)

(Text s významem pro EHP)

2011/C 57/03

Dne 16. února 2011 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32011M6118. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32011M6118. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 23.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/26

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

22. února 2011

2011/C 57/04

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3667 |
| JPY | japonský jen | 113,63 |
| DKK | dánská koruna | 7,4554 |
| GBP | britská libra | 0,84584 |
| SEK | švédská koruna | 8,7870 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2844 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,7515 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,495 |
| HUF | maďarský forint | 272,73 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7045 |
| PLN | polský zlotý | 3,9655 |
| RON | rumunský lei | 4,2290 |
| TRY | turecká lira | 2,1824 |
| AUD | australský dolar | 1,3635 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3491 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,6469 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8243 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7490 |
| KRW | jihokorejský won | 1 542,10 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,7640 |
| CNY | čínský juan | 8,9929 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4085 |
| IDR | indonéská rupie | 12 131,37 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,1691 |
| PHP | filipínské peso | 59,704 |
| RUB | ruský rubl | 39,9817 |
| THB | thajský baht | 41,862 |
| BRL | brazilský real | 2,2807 |
| MXN | mexické peso | 16,5583 |
| INR | indická rupie | 61,8640 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3667

JPY

japonský jen

113,63

DKK

dánská koruna

7,4554

GBP

britská libra

0,84584

SEK

švédská koruna

8,7870

CHF

švýcarský frank

1,2844

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,7515

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,495

HUF

maďarský forint

272,73

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7045

PLN

polský zlotý

3,9655

RON

rumunský lei

4,2290

TRY

turecká lira

2,1824

AUD

australský dolar

1,3635

CAD

kanadský dolar

1,3491

HKD

hongkongský dolar

10,6469

NZD

novozélandský dolar

1,8243

SGD

singapurský dolar

1,7490

KRW

jihokorejský won

1 542,10

ZAR

jihoafrický rand

9,7640

CNY

čínský juan

8,9929

HRK

chorvatská kuna

7,4085

IDR

indonéská rupie

12 131,37

MYR

malajsijský ringgit

4,1691

PHP

filipínské peso

59,704

RUB

ruský rubl

39,9817

THB

thajský baht

41,862

BRL

brazilský real

2,2807

MXN

mexické peso

16,5583

INR

indická rupie

61,8640

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 23.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/27

---

Nová národní strana euromincí určených k peněžnímu oběhu

2011/C 57/05

Image

Národní strana nové dvoueurové pamětní mince určené k peněžnímu oběhu a vydávané Slovinskem

Euromince určené k peněžnímu oběhu mají v rámci celé eurozóny postavení zákonného platidla. Za účelem informování široké veřejnosti a všech, kdo v rámci své profesní činnosti přicházejí do styku s mincemi, zveřejňuje Komise popis vzorů všech nových euromincí (1). V souladu se závěry Rady ze dne 10. února 2009 (2) se členským státům eurozóny a zemím, které uzavřely měnovou dohodu se Společenstvím, na jejímž základě mohou vydávat euromince, povoluje za určitých podmínek vydávat pamětní euromince určené k peněžnímu oběhu, jde-li pouze o mince v nominální hodnotě dvou eur. Tyto mince mají tytéž technické charakteristiky jako ostatní dvoueurové mince, ale jejich národní strana má pamětní vzor, jenž má z hlediska národního nebo evropského vysokou symbolickou hodnotu.

Vydávající stát: Slovinsko

Připomínaná příležitost: sté výročí narození národního hrdiny France Rozmana-Staneho

Popis vzoru: Na levé straně vnitřního pole je zobrazen Franc Rozman-Stane s pěticípou hvězdou ve spodní části jeho vyobrazení. Pravá strana je rozdělena na horní a spodní část nápisem „SLOVENIJA“. Pod tímto nápisem je vertikálně uveden letopočet „2011“. V horní části jsou vertikálně jedno pod druhým vypsána jména „FRANC“, „ROZMAN“, „STANE“, vedle nich horizontálně pod sebou roky „1911“ a „1944“.

Vnější obvod mince lemuje dvanáct hvězd vlajky Evropské unie.

Objem emise: 1 milion mincí

Datum emise: březen 2011

---

(1)  Ostatní národní strany euromincí určených k oběhu lze nalézt na adrese http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/cash/coins/index_en.htm

(2)  Viz závěry Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ze dne 10. února 2009 a doporučení Komise ze dne 19. prosince 2008 o společných pokynech pro národní strany a vydávání euromincí určených k peněžnímu oběhu (Úř. věst. L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

| 23.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/28

---

Nová národní strana euromincí určených k peněžnímu oběhu

2011/C 57/06

Image

Národní strana nové dvoueurové pamětní mince určené k peněžnímu oběhu a vydávané Belgií

Euromince určené k peněžnímu oběhu mají v rámci celé eurozóny postavení zákonného platidla. Za účelem informování široké veřejnosti a všech, kdo v rámci své profesní činnosti přicházejí do styku s mincemi, zveřejňuje Komise vzory všech nových euromincí (1). V souladu se závěry Rady ze dne 10. února 2009 (2) se členským státům eurozóny a zemím, které uzavřely měnovou dohodu se Společenstvím, na jejímž základě mohou vydávat euromince, povoluje za určitých podmínek vydávat pamětní euromince určené k peněžnímu oběhu, jde-li pouze o mince v nominální hodnotě dvou eur. Tyto mince mají tytéž technické charakteristiky jako ostatní dvoueurové mince, ale jejich národní strana má pamětní vzor, jenž má z hlediska národního nebo evropského vysokou symbolickou hodnotu.

Vydávající stát: Belgie

Připomínaná příležitost: sté výročí Mezinárodního dne žen

Popis vzoru: Na vnitřním poli mince jsou vyobrazeny první belgická lékařka Isala Van Diestová a první belgická advokátka Marie Popelinová. Pod zobrazením každé ženy je uvedeno její jméno a nad ním znak příslušné profese, dole mezi jmény pak letopočet „2011“. Nad hlavami žen je uprostřed uvedena zkratka vydávající země „BE“ se značkou komisaře pro měnu po levé straně a značkou mincovny po pravé straně.

Vnější obvod mince lemuje dvanáct hvězd evropské vlajky.

Objem emise: 5 milionů mincí

Datum emise: březen 2011

---

(1)  Ostatní národní strany euromincí určených k peněžnímu oběhu lze nalézt na adrese http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/cash/coins/index_en.htm

(2)  Viz závěry Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ze dne 10. února 2009 a doporučení Komise ze dne 19. prosince 2008 o společných pokynech pro národní strany a vydávání euromincí určených k peněžnímu oběhu (Úř. věst. L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

Opravy

| 23.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/29

---

Oprava informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001

(
  Úřední věstník Evropské unie C 37 ze dne 5. února 2011
  )

2011/C 57/07

Strana 16, druhý sloupec, druhý případ:

místo:

„Pomoc č.: XA 210/10“,

má být:

„Pomoc č.: XA 201/10“.

---